eurovoc_concepts:
approximation of laws
construction equipment
harmonisation of standards
noise
noise pollution

text: 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/1 II (Valmistavat säädökset) KOMISSIO Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (98/C 124/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 46 lopull. — 98/0029(COD) (Komission esittämä 18 päivänä helmikuuta 1998) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa mää- rättyä menettelyä, sekä katsovat, että sästä direktiivistä, joiden soveltamisalaan kuuluu tiettyjä rakennuskone- ja ruohonleikkurityyppejä: rakennuskonei- den ja -laitteiden melupäästöjen määrittämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/113/ ETY (1), rakennuskoneisiin ja -laitteisiin liittyviä yleisiä määräyksiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lä- hentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvos- ton direktiivi 84/532/ETY (2), kompressorien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neu- voston direktiivi 84/533/ETY (3), torninosturien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neu- voston direktiivi 84/534/ETY (4), hitsausgeneraattorien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsää- lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 dännön ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä koskevat vaa- timukset on yhdenmukaistettava sisämarkkinoiden yhtey- dessä samalla kun on saavutettava terveyden, ympäristön ja kuluttajien suojelun korkea taso niin, että ulkona käytettävien laitteiden vapaalle liikkuvuudelle ei aiheudu esteitä, tähän saakka ulkona käytettäviä koneita koskeva yhteisön lainsäädäntö on koostunut seuraavista yhdek- (1) EYVL L 33, 8. 2. 1979, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 85/405/ETY (EYVL L 233, 30. 8. 1985, s. 9). (2) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 111, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 88/665/ETY (EYVL L 382, 31. 12. 1988, s. 42). (3) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 123, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/406/ETY (EYVL L 233, 30. 8. 1985, s. 11). (4) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 130, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/405/ETY (EYVL L 220, 8. 8. 1987, s. 60). C 124/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 annettu neuvoston direktiivi 84/535/ETY (1), voimage- neraattorien sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvaltioi- den lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/536/ETY (2), kone- käyttöisten käsin kannateltavien betonimurskaimien ja kivihakkujen sallittua äänitehotasoa koskevan jäsenvalti- oiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syys- kuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/537/ETY (3), ruohonleikkureiden sallittua äänitehotasoa koskevan jä- senvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/538/ ETY (4) ja hydraulikaivureiden, köysikäyttöisten kaivurei- den, puskutraktoreiden, kuormaajien ja kaivurikuor- maajien aiheuttaman melun rajoittamisesta 22 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/662/ ETY (5), jäljempänä ’voimassa olevat direktiivit’; näissä direktiiveissä säädetään sallituista melutasoista, melun- mittausmenetelmistä, merkinnöistä ja vaatimustenmukai- suuden arviointimenettelystä kunkin laitetyypin osalta erikseen; tämän lainsäädännön yksinkertaistaminen ja ulkona käytettävien laitteiden aiheuttaman melun vähen- tämistä koskevien kehysten luominen on aiheellista, viidennessä kestävän kehityksen ja ympäristön toiminta- ohjelmassa (6) todetaan melu yhdeksi kaupunkialueiden vakavimmista ympäristöongelmista sekä tarve toteuttaa erilaisia melulähteitä koskevia toimia, tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevassa vihreässä kir- jassa (7) Euroopan komissio käsitteli ympäristön melua yhtenä suurimmista paikallisista ympäristöongelmista Eu- roopassa ja ilmoitti aikomuksestaan ehdottaa kehysdirek- tiiviä ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjen rajoit- tamiseksi, laitteiden aiheuttaman melun; näin ollen alueiden komi- teaa olisi kuultava. suojelun korkean tason saavuttamiseksi ulkona käytettä- vien laitteiden aiheuttaman melun tasoa olisi alennettava, jotta kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia voidaan suo- jella, ja annettava kiinnostuneille kansalaisille tietoja ulkona käytettävien laitteiden melupäästöistä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat laitteet ovat vaatimusten mu- kaisia, kun ne saatetaan markkinoille ja otetaan käyttöön jäsenvaltioissa; tämä direktiivi ei vaikuta niihin säännök- siin, joilla suojellaan työntekijöitä sääntelemällä ulkona käytettävien laitteiden käyttöä, jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää sellaisten tuotteiden markkinoille saattamista tai käyttöön otta- mista alueellaan, jotka ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia ja joissa on CE-merkintä, valmistajan, sen valtuutetun edustajan tai laitteen yhtei- sössä markkinoille saattavan tai käyttöön ottavan henki- lön vastuulla on varmistaa, että laite on tämän direktiivin ja kaikkien muiden siihen sovellettavien direktiivien vaati- musten mukainen; valmistajan, sen valtuutetun edustajan tai laitteen yhteisössä markkinoille saattavan tai käyttöön ottavan henkilön on kiinnitettävä CE-merkintä laitteeseen sen takaamiseksi, että laite on tämän direktiivin ja kaik- kien muiden siihen sovellettavien direktiivien säännösten mukainen, kansalaiset havaitsevat pääasiassa paikallisella tasolla ter- veyteen ja hyvinvointiin vaikuttavan ulkona käytettävien (1) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 142, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/407/ETY (EYVL L 233, 30. 8. 1985, s. 16). (2) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 149, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/408/ETY (EYVL L 233, 30. 8. 1985, s. 18). (3) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 156, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/409/ETY (EYVL L 233, 30. 8. 1985, s. 20). (4) EYVL L 300, 19. 11. 1984, s. 171, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 88/181/ETY (EYVL L 81, 26. 3. 1988, s. 71). (5) EYVL L 384, 31. 12. 1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/27/ETY (EYVL L 168, 18. 7. 1995, s. 14). (6) EYVL C 138, 17. 5. 1993, s. 1. (7) KOM(96) 540, lopull. jäsenvaltioiden on tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsen- valtioiden kanssa toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laitteet, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia, ovat tulevaisuudessa vaatimusten mukaisia tai että ne poistetaan markkinoilta, melupäästöarvon merkitseminen ulkona käytettävään laitteeseen on oleellista, jotta kuluttajat voivat tehdä laitteiden välillä valistuneen valinnan ja jotta merkintöjä voidaan käyttää paikallisella tai kansallisella tasolla annettavien käyttöä koskevien säännösten tai taloudellis- ten välineiden perustana; näiden merkintöjen on oltava selviä ja yksiselitteisiä; valmistajan olisi taattava ilmoite- tut arvot; CE-merkintään on aiheellista liittää melupääs- töjä koskevaa tietoa; yhdenmukainen ja yhteisesti sovittu menettely melupäästöarvojen arvioimiseksi on luotettavan merkinnän välttämätön edellytys, 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/3 kompressoreja, torninostureita, hitsausgeneraattoreita ja generaattoreita sekä betonimurskaimia ja kivihakkuja koskevissa voimassa olevissa direktiiveissä edellytetään, että komissio tekee ehdotuksia sallittujen melutasojen alentamiseksi; joitakin muita ulkona käytettäviä laitteita (tiehöylät, kuormaajatyyppiset kaatopaikkakoneet, dump- perit, polttomoottorikäyttöiset vastapainotrukit, liikkuvat nosturit, tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoite- tut nostimet ja työmaavintturit) koskevaa melun vähentä- mistekniikkaa on käytettävissä, mutta sitä ei yleisesti käytetä; tutkimukset osoittavat, että tällä hetkellä mark- kinoilla olevien ulkona käytettävien laitteiden, joilla on sama asennettu teho, melupäästöarvot vaihtelevat yli 10 dB(A); on aiheellista alentaa sellaisten laitteiden melu- päästöjä, joihin sovelletaan melurajoja, nykyisin markki- noilla olevien vähämeluisimpien laitteiden tasolle kah- dessa vaiheessa, jotta sellaiset valmistajat, joiden laitteet eivät ole vielä vaatimusten mukaiset, saisivat riittävästi aikaa laitteidensa mukauttamiseen vaativampiin raja- arvoihin, erilaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä voidaan pitää sopivina erilaisille laitteille; teknistä yhden- mukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukai- suuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittä- mistä koskevista säännöistä ja käytöstä 22 päivänä heinä- kuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/465/ETY (1), mah- dollistaa erilaisten moduulien käytön vaatimustenmukai- suuden arviointimenettelyissä; sellaisiin voimassa olevien direktiivien soveltamisalaan kuuluviin laitteisiin, joihin sovelletaan sallittuja melutasoja, on sovellettu tyyppitar- kastusta, ja tätä tai vastaavaa menettelyä pidetään asian- mukaisena vaatimustenmukaisuuden arviointimenette- lynä; valmistajan suorittamaa sisäistä varmennusta pide- tään sopivana laitteille, joihin ei sovelleta sallittuja melu- tasoja; seuranta on välttämätöntä, ilmoitettuja laitoksia koskevien teknisten ja hallinnollisten standardien olisi oltava samat koko yhteisön alueella; tämä voidaan saavuttaa ainoastaan asettamalla vähim- mäisedellytykset, jotka niiden on täytettävä, voimassa olevien direktiivien ja tämän direktiivin mukai- sesti annettujen tyyppitarkastustodistusten voimassaolo- aika on määriteltävä tarkasti ottaen huomioon siirtymä- ajat, melutietojen kokoamista pidetään välttämättömänä pe- rustana kuluttajien valistuneille valinnoille ja komission lisäarvioinnille tekniikan uudesta kehityksestä sekä uusien lainsäädäntötoimien tarpeesta, (1) EYVL L 220, 30. 8. 1993, s. 23. jäsenvaltioiden olisi voitava rajoittaa laitteen käyttöä ympäristössä kansalaisten suojelemiseksi aiheettoman suurelta melulle altistumiselta, teknisiä säännöksiä on täydennettävä ja mukautettava tarvittaessa tekniikan kehitykseen; tämän takia olisi sää- dettävä tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean perustamisesta direktiivin teknisten liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, ja tällä direktiivillä korvataan voimassa olevat direktiivit; voimassa olevat direktiivit on kumottava tämän direktii- vin säännösten tullessa voimaan; siirtymäjaksot ovat vält- tämättömiä, jotta siirtyminen voimassa olevista direktii- veistä tähän direktiiviin sujuisi kitkattomasti, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN 1 Artikla Tavoitteet Tämän direktiivin tavoitteena on lähentää ulkona käytet- tävien laitteiden melupäästöstandardeihin, vaatimusten- ja mukaisuuden arviointimenettelyihin, merkintöihin näitä laitteita koskevien tietojen kokoamiseen liittyvät jäsenvaltioiden lait. Direktiivillä vaikutetaan sisämarkki- noiden häiriöttömään toimintaan ja suojellaan samalla ihmisten terveyttä ja hyvinvointia. 2 Artikla Soveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan liitteessä I olevissa B ja C osissa lueteltuihin ulkona käytettäviin laitteisiin. Direktiivin soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan sellaiset laitteet, jotka on saatettu markkinoille tai otettu käyttöön yhtenä käyttötarkoitukseensa sopivana yksikkönä. Sellai- set muut kuin moottorikäyttöiset lisälaitteet, jotka on saatettu markkinoille tai otettu käyttöön erikseen, lukuun ottamatta direktiivin soveltamisalaan kuuluvia käsin kan- nateltavia betonimurskaimia ja kivihakkuja, eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta laitteisiin, jotka on ensisi- jaisesti tarkoitettu tavaroiden tai henkilöiden maantie-, rautatie-, ilma- tai vesiväyläkuljetuksiin. Tätä direktiiviä ei myöskään sovelleta laitteisiin, jotka on erityisesti suun- niteltu ja rakennettu sotilas- tai poliisikäyttöön. C 124/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 3 Artikla Määritelmät tujen laitteiden todentaminen. Todentaminen suoritetaan käyttämällä liitteessä X olevan 6 kohdan 2—5 alakoh- dassa säädettyä menettelyä. Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) ”ulkona käytettävillä laitteilla” kaikkia koneita kos- kevan lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä kesä- kuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/392/ ETY (1) 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä koneita, jotka ovat itseliikkuvia tai joita voidaan siirtää ja jotka liikkeelle panevasta osasta (osista) riippumatta on tyyppinsä mukaisesti tarkoitettu käytettäväksi ulkona ja jotka myötävaikuttavat ympäristömelulle altistumiseen. Laitteiden käyttöä sellaisessa ympäris- tössä, joka ei vaikuta äänen siirtymiseen lainkaan tai merkittävästi (kuten teltoissa, sateensuojiksi tarkoitet- tujen katosten alla tai talojen vuorauksen sisäpuo- lella), pidetään ulkona tapahtuvana käyttönä. Kysei- sillä laitteilla tarkoitetaan myös teollisuudessa tai ympäristössä käytettäväksi tarkoitettuja muita kuin moottorikäyttöisiä laitteita, jotka on tyyppinsä mu- kaisesti tarkoitettu käytettäväksi ulkona ja jotka vai- kuttavat ympäristömelulle altistumiseen. Kaikkia näitä laitetyyppejä kutsutaan jäljempänä ’laitteiksi’, b) ”vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä” tek- nistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaa- timustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vai- heissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE- merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä tehdyssä päätöksessä 93/465/ETY säädettyjä menettelyjä; c) ”merkinnällä” teknistä yhdenmukaistamista koske- vien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointi- menettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koske- vista säännöistä ja käytöstä tehdyssä päätöksessä 93/ 465/ETY määriteltyjä näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi laitteisiin kiinnitettyjä CE-merkintöjä, joissa ilmoitetaan myös taattu äänitehotaso LWA dB(A) ver- rattuna yhteen pikowattiin, d) ”valmistajan takaamalla äänitehotasolla LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin” yksinumeroista me- lupäästöarvoa, joka sisältää tuotannon vaihtelusta johtuvat epävarmuustekijät ja mittausmenettelyt, jotka vahvistetaan käyttämällä yhtä tämän direktiivin liitteessä X olevan 6 kohdan 2—5 alakohdassa sääde- tyistä todentamismenettelyistä. 4 Artikla Markkinoiden valvonta 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki aiheelliset toi- met sen varmistamiseksi, että 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut laitteet voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne ovat tämän direktiivin sään- jos niihin on kiinnitetty CE- nösten mukaisia merkintä. ja 2. Edellä olevan 1 kohdan vaatimusten täyttämiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen markkinoille saatettujen tai käyttöön otet- (1) EYVL L 183, 29. 6. 1989, s. 9, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/44/ETY (EYVL L 175, 19. 7. 1993, s. 12). Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen todentamisen tuloksista, jotta samaa laitetta ei todenneta moneen ker- taan. toteuttamistaan Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle todentamisen varmis- tamiseksi toimenpiteistä. Markkinoiden valvonnan yhteydessä suoritettujen melun- mittausten tulokset toimitetaan vuosittain komissiolle tai komission puolesta melutietoja kokoavaksi laitokseksi nimetylle laitokselle. erityisistä 3. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säätää, perustamissopimusta noudattaen sellaisista vaati- muksista, joita ne pitävät välttämättöminä henkilöiden ja erityisesti työntekijöiden suojaamiseksi kyseisiä laitteita käytettäessä edellyttäen, että laitteet ovat tämän direktii- vin vaatimusten mukaisia. 5 Artikla Vapaa liikkuvuus 1. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää sellais- ten laitteiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa alueellaan, jotka ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia ja joihin on kiinnitetty CE-merkintä. 2. Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä, esittelyissä ja muissa sellaisissa tilaisuuksissa näytteille laitetta, joka ei ole tämän direktiivin säännösten mukainen, jos näkyvässä merkinnässä ilmoitetaan sel- västi, että laite ei ole vaatimustenmukainen eikä sitä saateta markkinoille ja oteta käyttöön ennen kuin valmis- taja tai yhteisöön sijoittautunut valmistajan valtuutettu edustaja on saattanut laitteen vaatimustenmukaiseksi. Jäsenvaltioiden on pidettävä sellaisella CE-merkin- 3. nällä varustettua laitetta tämän direktiivin säännösten mukaisena, johon on liitetty 8 artiklassa vaaditut tiedot sekä 6 artiklassa säädetty vaatimustenmukaisuudenva- kuutus. 4. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laitteen kuuluessa sellaisten muita näkökohtia koskevien direktii- vien soveltamisalaan, joissa myös säädetään CE-merkin- nästä, merkinnän kiinnittämisestä on ilmoitettava, että tällainen laite on myös näiden direktiivien säännösten mukainen. Jos kuitenkin yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä säädetään valmistajan mahdollisuudesta 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/5 valita siirtymäkauden aikana sovellettava järjestely, CE- merkinnässä on ilmoitettava, että laite on ainoastaan valmistajan soveltamien direktiivien säännösten mukai- nen. Tässä tapauksessa näiden direktiivien yksityiskohdat, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen viral- lisessa lehdessä, on ilmoitettava näiden direktiivien edel- lyttämissä ja näihin laitteisiin liitetyissä asiakirjoissa, ilmoituksissa ja ohjeissa. a) toimenpiteet ovat perusteltuja, sen on välittömästi jäsenvaltiolle ilmoitettava tästä aloitteen tehneelle sekä muille jäsenvaltioille, b) toimenpiteet eivät ole perusteltuja, sen on välittömästi ilmoitettava tästä aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle ja valmistajalle tai sen yhteisöön sijoittautuneelle valtuu- tetulle edustajalle. 6 Artikla Vaatimustenmukaisuusvakuutus 1. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuute- tun edustajan on todistaakseen, että laite on tämän direktiivin säännösten mukainen, laadittava jokaiselle val- mistamalleen koneelle EY-vaatimustenmukaisuusvakuu- tus; EY-vakuutuksen vähimmäissisällöstä säädetään liit- teessä V. Tämän lisäksi laitteeseen on kiinnitettävä CE- merkintä, johon on liitetty 8 artiklassa vaaditut tiedot. 3. Jos sellaisessa laitteessa on CE-merkintä, joka ei ole vaatimusten mukainen, jäsenvaltion, jolla on määräys- valta merkinnän kiinnittäjään, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet. Jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissi- olle ja muille jäsenvaltioille. 4. Komission on varmistettava, että jäsenvaltioille tie- dotetaan tämän menettelyn edistymisestä ja tuloksista. 8 Artikla Merkinnät 2. Jäsenvaltio voi vaatia, että vaatimustenmukaisuusva- kuutus laaditaan sen virallisella kielellä / virallisilla kie- lillä, jos laite asetetaan myyntiin kuluttajille sen alueella. 1. Direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin, tämän direktiivin säännösten mukaisiin markkinoille saa- tettuihin tai käyttöön otettuihin laitteisiin on kiinnitet- tävä vaatimustenmukaisuutta osoittava CE-merkintä. 3. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuute- tun edustajan on säilytettävä vaatimustenmukaisuusva- kuutuksen kappale sekä tekniset asiakirjat 10 vuotta siitä päivästä, jolloin laitetta viimeksi valmistettiin. 2. Vaatimustenmukaisuutta osoittava CE-merkintä on kiinnitettävä jokaiseen laitteeseen näkyvästi, helposti luet- tavasti ja pysyvästi. Jos valmistaja eikä sen valtuutettu edustaja ole sijoit- 4. tautunut yhteisöön, tämän direktiivin vaatimukset vel- voittavat sitä, joka saattaa laitteen markkinoille tai ottaa sen käyttöön yhteisössä. 7 Artikla Laite, joka ei ole vaatimusten mukainen 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että markkinoille saatettu tai käyttöön otettu laite, johon on kiinnitetty CE-merkintä, ei ole tämän direktiivin 9 artiklan vaatimusten mukainen, sen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet laitteen vetämiseksi pois markkinoilta tai sen markkinoille saatta- misen taikka käyttöön ottamisen kieltämiseksi tai rajoit- tamiseksi. Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle täl- laisista toimista. 2. Komissio kuulee asianomaisia osapuolia mahdollisim- man pian. Jos komissio huomaa tällaisen kuulemisen jälkeen, että CE-merkintään liitetään valmistajan takaama liitteessä VI olevien vaatimusten mukaisesti mitattu äänitehotaso LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin. Merkinnän malli on tämän direktiivin liitteessä VII. 3. Sellaisten merkintöjen tai ohjeiden kiinnittäminen tuotteeseen on kielletty, jotka voivat johtaa kolmansia osapuolia harhaan CE-merkinnän tarkoituksen tai muo- don osalta. Laitteeseen voidaan kiinnittää muita merkin- töjä edellyttäen, että CE-merkinnän näkyvyys ja luetta- vuus ei heikkene. 4. Sanotun kuitenkaan rajoittamatta artiklan 7 sovelta- mista: a) Jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä on kiinnitetty väärin perustein, valmistaja tai sen yhteisöön sijoittau- tunut valtuutettu edustaja ovat velvollisia lopetta- maan rikkomisen jäsenvaltion vahvistamien edellytys- ten mukaisesti, b) jos vaatimusten noudattamatta jättäminen johtuu siitä, että CE-merkintä kiinnitetään laitteeseen edel- leen väärin perustein tai valtio toteaa, että äänitehon ilmoittamista koskevia vaatimuksia ei ole noudatettu, sen on 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai C 124/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että tuote vede- tään markkinoilta. — asennettu nettoteho P kilowatteina 9 Artikla Melurajat Liitteessä I olevassa B osassa lueteltujen, näille laitteille liitteessä VI eriteltyjen melunmittausmenetelmien mukai- sesti mitattujen laitteiden äänitehotaso LWA dB(A) verrat- tuna yhteen pikowattiin, ei saa ylittää sallittua ääniteho- tasoa dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin, kun huomi- oon otetaan — sähkövoima Pel kilowatteina — laitteen paino m kiloina — leikkuuleveys L sentteinä kuten seuraavassa taulukossa on säädetty: Laitetyyppi asennettu nettoteho P (kW) sähkövoima Pel (kW) laitteen paino m (kg) leikkuuleveys L (cm) telaketjupuskutraktorit, kuor- maajat, kaivurikuormaajat pyörillä varustetut puskutraktorit, kuormaajat, kaivurikuormaajat, tiehöylät, kuomaajatyyppiset kaa- topaikkakoneet, dumpperit, polt- tomoottorikäyttöiset vastapaino- trukit, liikkuvat nosturit kaivukoneet, tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetut nos- timet, työmaavintturit, pinta- muokkaimet käsinkannateltavat betonimurskai- met ja kivihakut torninosturit hitsausgeneraattorit ja generaattorit kompressorit ruohonleikkurit, nurmikon vii- meistelijät, nurmikon reunan ta- saajat P # 55 P. 55 P # 55 P. 55 P # 15 P. 15 m # 15 m. 15 P # 15 P. 15 L # 50 50 , L # 120 L. 120 Sallittu äänitasoteho LWA dB (A)/1 pW:eina I vaihe 24 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta II vaihe 72 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta 106 103 LWA = 87 + 11 lg P LWA = 84 + 11 lg P 104 101 LWA = 85 + 11 lg P LWA = 82 + 11 lg P 96 93 LWA = 83 + 11 lg P LWA = 80 + 11 lg P 107 105 LWA = 94 + 11 lg m LWA = 92 + 11 lg m LWA = 98 + lg P LWA = 96 + lg P LWA = 97 + lg Pel (*) LWA = 95 + lg Pel (*) 99 97 LWA = 97 + 2 lg P LWA = 95 + 2 lg P 96 100 105 (*) Näma arvot voidaan ylittää 1 dB(A):lla tehoalueella 2—10 kW. Mitattu äänitehotaso ja sallittu äänitehotaso pyöritetään lähimpään kokonaislukuun (kun äänitehotaso on alle 0,5, pyöristetään pienempään lukuun; kun se on enemmän tai yhtä suuri kuin 0,5, pyöristetään suurempaan lukuun). 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/7 10 Artikla Vaatimustenmukaisuuden arviointi 5. Laitoksen nimennyt jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoi- tuksensa, jos se havaitsee, että laitos ei enää ole liitteessä II tarkoitettujen vaatimusten mukainen. Se ilmoittaa välit- tömästi asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 1. Ennen liitteessä I olevassa B osassa lueteltujen laittei- den markkinoille saattamista tai käyttöön ottamista val- mistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on arvioitava kunkin laitetyypin vaatimusten- mukaisuus jonkun seuraavan menettelyn mukaisesti: a) joko liitteessä IX tarkoitettu menettely yhdessä yhden liitteissä X, XI ja XII tarkoitetun menettelyn kanssa, tai b) liitteessä XIII tarkoitettu menettely, tai c) liitteessä XIV tarkoitettu menettely. 2. Ennen liitteessä I olevassa C osassa lueteltujen laittei- den markkinoille saattamista tai käyttöön ottamista val- mistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on arvioitava kunkin laitetyypin vaatimusten- mukaisuus jonkun seuraavan menettelyn mukaisesti: a) joko liitteessä VIII tarkoitettu menettely, tai b) liitteessä XIV tarkoitettu menettely. 12 Artikla EY:n tyyppitarkastustodistusten voimassaolo 1. EY:n tyyppitarkastustodistukset ovat voimassa niin kauan kuin todistetut arvot ovat sallitun äänitehotason mukaisia 9 artiklassa säädettyjen tietojen mukaisesti. 2. Poiketen siitä mitä 1 kohdassa säädetään, 12 kuu- kautta ennen 9 artiklassa tarkoitetun I vaiheen voimaan- tuloa annetut todistukset ovat voimassa 12 kuukautta II vaiheen voimaantulon jälkeen, ja tyyppitarkastustodistuk- sen mukaisia laitteita voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön tänä aikana. 13 Artikla Melutietojen kokoaminen 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissio ja jäsenvaltiot saavat pyynnöstä käyttöönsä kaikki vaati- mustenmukaisuuden arviointimenettelyssä käytetyt laite- tyyppiä koskevat tiedot. 1. Edellä 11 artiklassa tarkoitetut ilmoitetut laitokset toimittavat komissiolle kappaleen liitteessä IX tarkoite- tuista tyyppitarkastustodistuksistaan tai liitteessä XIII tar- koitetusta vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta. 11 Artikla Ilmoitetut laitokset Jos valmistaja tai sen yhteisöön sijoittautunut edustaja käyttää liitteessä VIII tai liitteessä XIV tarkoitettua vaati- mustenmukaisuuden arviointimenettelyä, sen on toimitet- tava komissiolle kappale mittauskertomuksesta. 1. Jäsenvaltiot nimeävät niiden lainkäyttövallan alaisia laitoksia suorittamaan tai valvomaan 10 artiklan 1 koh- dassa ja 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Jäsenvaltiot voivat nimetä ainoastaan sellaisia laitok- 2. sia, jotka ovat liitteen II vaatimusten mukaisia. Jäsenvalti- olla ei ole velvollisuutta nimetä laitosta, vaikka se olisikin tämän direktiivin liitteen II vähimmäisvaatimusten mukai- nen. 3. Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle ja muille jäsenval- tioille nimeämänsä laitokset ja ne erityiset tehtävät ja tarkastusmenettelyt, jotka nämä laitokset on nimetty suo- rittamaan, sekä komission näille laitoksille ennakolta antamat tunnistenumerot. 4. Komission on julkaistava Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä luettelo ilmoitetuista laitoksista ja niiden tunnistenumeroista sekä tehtävistä, jotka nämä laitokset on nimetty suorittamaan. Komissio varmistaa, että luet- telo pidetään ajan tasalla. 2. Komission on koottava kaikkia testattuja laitteita koskevat 1 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot. Komissio voi nimetä jonkin laitoksen kokoamaan tiedot puoles- taan. 3. Komission ja sen nimeämän laitoksen on turvattava kaupallisesti arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus. Jollei 3 kohdan soveltamisesta muuta johdu, jäsenval- 4. tiot saavat pyynnöstä komissiolta kootut tiedot. Jollei 3 kohdan soveltamisesta muuta johdu, komis- 5. sion tai nimetyn laitoksen on julkaistava asiaankuuluvat tiedot määräajoin. Näissä julkaisuissa on oltava vähin- tään seuraavat kutakin laitetyyppiä koskevat tiedot: — asennettu nettoteho tai tarvittaessa mikä tahansa muu meluun liittyvä arvo, — mitattu äänitehotaso. C 124/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 14 Artikla Käytön sääntely Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä laitteiden käy- tön sääntelemiseksi herkkinä pitämillään alueilla, mukaan lukien mahdollisuus rajoittaa laitteen käyttötunteja. — lausunto siitä, onko 9 artiklassa säädettyjä raja-arvoja muutettava, — lausunto siitä, olisiko raja-arvot säädettävä myös muille kuin liittessä I olevan B osan soveltamisalaan kuuluville laitteille, — lausunto yhtenäisten välineiden käyttöönotosta ul- laitteiden aiheuttaman melun kona käytettävien vähentämiseksi jatkossa. 15 Artikla Komitea 1. Perustetaan tämän direktiivin mukauttamista teknii- kan kehitykseen käsittelevä komitea, jäljempänä ’komi- tea’; se koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja komission edustajista, toimii sen puheenjohtajana. 2. Komissio hyväksyy 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti komitean avustamana kaikki liitteiden III, IV, V ja VI tekniikan kehitykseen mukauttamiseen tarvittavat muutokset. 16 Artikla Komiteamenettely 1. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tar- vittavista tarvittaessa toimenpiteistä. Komitea antaa äänestettyään lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 2. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 3. Komission on niin suurelta osin kuin mahdollista otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitet- tava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 17 Artikla Kertomukset toimittaa neuvostolle kertomuksen Komissio tämän direktiivin täytäntöönpanossa saaduista kokemuksista vii- meistään 72 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voi- maantulosta. Kertomuksessa on oltava erityisesti: 18 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan direktiivit 79/113/ETY, 84/532/ETY, 84/ 533/ETY, 84/534/ETY, 84/535/ETY, 84/536/ETY, 84/ 537/ETY, 84/538/ETY ja 86/662/ETY 19 artiklan 1 koh- dan 2 alakohdassa tarkoitettuna aikana. 2. Poiketen 1 kohdan säännöksestä, 1 kohdassa mainit- tujen direktiivien mukaisesti annettujen tyyppitarkastus- todistusten voimassaolo jatkuu, jos laite on tämän direk- tiivin vaatimusten mukainen. Kaikissa muissa tapauksissa niiden voimassaolo lakkaa 19 artiklan 1 kohdan 2 ala- kohdassa tarkoitettuna ajankohtana. 19 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin nou- dattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 12 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 24 kuu- kauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Edellä 9 artiklassa tarkoitetun II vaiheen alennettuja sallittuja äänitehotasoja koskevia säännöksiä on sovellet- tava 72 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaan- tulosta. 2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on vii- tattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. — lausunto siitä, onko liitteessä I olevia luetteloja muu- tettava ja erityisesti siitä, onko niihin lisättävä uusia laitteita, 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tar- koitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännök- set komissiolle. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/9 20 artikla Voimaantulo 21 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhtei- söjen virallisessa lehdessä. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. C 124/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE I SOVELTAMISALA, LAITELUETTELOT JA MÄÄRITELMÄT A OSA SOVELTAMISALA B osassa luetellaan laitteet, joihin sovelletaan melurajoja (artikla 9). C osassa luetellaan laitteet, joihin ei sovelleta melurajoja. D osassa on B ja C osassa lueteltujen laitetyyppien määritelmät. LAITTEET, JOIHIN SOVELLETAAN MELURAJOJA (9 ARTIKLA) B OSA tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetut nostimet (polttomoottorikäyttöiset) kompressorit (, 350 kW) betonimurskaimet ja kivihakut, käsin kannateltavat työmaavintturit (polttomoottorikäyttöiset) puskutraktorit (, 500 kW) dumpperit (, 500 kW) kaivukoneet, hydrauliset tai köysikäyttöiset (, 500 kW) kaivurikuormaajat (, 500 kW) tiehöylät (, 500 kW) kaatopaikkakoneet, kauhalla varustetut kuormaajatyyppiset (, 500 kW) ruohonleikkurit (maanviljelys- ja metsätalouslaitteet sekä monikäyttölaitteet, joiden moottoroidun pääkom- ponentin asennettu teho on suurempi kuin 20 kW, eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) nurmikon viimeistelijät ja nurmikon reunaleikkurit trukit (ainoastaan polttomoottorikäyttöiset vastapainotrukit) kuormaajat (, 500 kW) pintamuokkaimet (, 3 kW) liikkuvat nosturit generaattorit (, 400 kW) torninosturit hitsausgeneraattorit 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/11 C OSA LAITTEET, JOIHIN EI SOVELLETA MELURAJOJA raivaussahat tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetut nostimet (sähkömoottorikäyttöiset) rakennustyömaavannesahat rakennustyömaapyörösahat kannettavat moottorisahat yhdistetyt korkeapainehuuhtelu- ja imupuhdistusajoneuvot tiivistyslaitteet (hinattavat jyrät eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) betonin tai laastin sekoittimet työmaavintturit (sähkömoottorikäyttöiset) betonin ja laastin siirto- ja ruiskutuslaitteet hihnakuljettimet kuorma-autojen jäähdytyslaitteet porauslaitteet kuorma-autojen säiliöiden kuormaus- ja purkulaittet lasinkierrätyssäiliöt viherraivurit ja reunaleikkurit pensasleikkurit korkeapainehuuhtelulaitteet korkeapainepesurit hydrauliaggregaatit saumanleikkauslaitteet lehtipuhaltimet lehti-imurit asfalttilevittimet putkenlaskijat rinnekoneet kadunlakaisukoneet jäteautot tiejyrsimet nurmikonelvyttimet C 124/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 silppurit ja hakkurit lumilingot (itseliikkuvat, lisälaitteet eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) loka-autot ojakaivurit autoalustaiset betonisekoittimet vesipumput (uppopumput eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan) OSA D MÄÄRITELMÄT raivaussahalla tarkoitetaan polttomoottorikäyttöistä, kannettavaa ja käsin kannateltavaa laitetta, jossa on metallista tai muovista tehty pyörivä terä ja jolla leikataan rikkaruohoja, pensaikkoja, pieniä puita tai vastaavaa kasvillisuutta. Raivaussahan terää liikutellaan lähes maan pinnan suuntaisesti. tavaroiden siirtoon rakennustyömailla tarkoitetulla nostimella tarkoitetaan moottorikäyttöistä, tilapäisesti asennettua rakennustyömailla käytettävää nostinta, jota käyttä- vät rakennustyömailla työskentelyyn oikeutetut henkilöt. i) Nostimella voidaan nostaa tavaroita tietyille tasoille, ja siinä on lava, — joka on suunniteltu ainoastaan tavaroiden siirtämistä varten, — jolle voidaan astua tavaroiden kuormausta ja purkua varten, — jolla valtuutetut henkilöt voivat kulkea kokoamisen, purkamisen ja huollon aikana, — jossa on ohjain, — jota liikutetaan pystysuorassa tai enintään 15 asteen kulmassa pystysuoraan suuntaan nähden, — jota tuetaan tai kannatetaan teräsköydellä, ketjulla, kierrekaralla ja mutterilla, hammastangolla ja kartiohammaspyörällä, hydraulisella nosturilla (suoralla tai epäsuoralla) tai laajenevalla vivustomeka- nismilla, tai — jonka ohjauspylväitä on mahdollisesti tuettava erillisillä rakenteilla. ii) Nostimella voidaan nostaa tavaroita ylhäällä sijaitsevalle lastaussillalle tai työtasolle, joka ulottuu ohjaimen päähän (esimerkiksi kattoon) saakka ja siinä on kuormaa kuljettava laite, — joka on tarkoitettu ainoastaan tavaroiden siirtämiseen, — joka on suunniteltu siten, että sille ei ole tarpeellista astua kuormausta tai purkua varten eikä myöskään huoltoa, kokoamista tai purkamista varten, — jolle ei saa astua missään olosuhteissa, — jossa on ohjain, — joka on suunniteltu liikuteltavaksi vähintään 30 asteen kulmassa pystysuoraan suuntaan nähden, mutta jota voidaan liikutella muihinkin suuntiin, — joka on tuettu vaijerien ja pakkokäyttöjärjestelmän avulla, — jota ohjataan vakiopaineohjaimen avulla, — jossa ei käytetä vastapainoja, — jonka suurin mahdollinen nimelliskuorma on 300 kiloa, — jonka suurin nopeus on yksi metri sekunnissa, ja — jonka ohjaimet on tuettava erillisillä rakenteilla. rakennustyömaavannesahalla tarkoitetaan enintään 200 kilon painoista käsisyöttöistä moottorikäyttöistä laitetta, jossa on nauhamainen, kahden tai useamman hihnapyörän kautta kulkeva terä. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/13 rakennustyömaapyörösahalla tarkoitetaan enintään 200 kilon painoista käsisyöttöistä laitetta, jossa on yksi pyöreä, halkaisijaltaan 350 — 500 millimetriä oleva sahanterä (muu kuin uurtosaha) ja joka tavanomaisen sahaustoiminnan aikana on kiinnitetty alustaan; laitteeseen kuuluu lisäksi vaakasuora pöytä, joka on käytön aikana kokonaan tai osittain kiinnitetty alustaan. Sahanterä on kiinnitetty vaakasuoraan akseliin, jota ei voi kallistaa ja jonka asento ei muutu käytön aikana. Laitteella voi olla yksi tai useampia seuraavista ominaisuuksista: — sahanterää voidaan nostaa ja laskea pöydässä, — pöydän alla sijaitseva koneen jalusta on avoin tai umpinainen tai — sahaan kuuluu käsikäyttöinen siirtopöytä (ei välittömästi sahanterän vieressä). kannettavalla moottorisahalla tarkoitetaan moottorikäyttöistä työkalua, joka on tarkoitettu puun sahaamiseen teräketjun avulla ja joka on kahvoista, voimalähteestä ja sahauslaitteesta koostuva, kaksin käsin kannateltavaksi tarkoitettu yhtenäinen kokonaisuus. yhdistetyllä korkeapainehuuhtelu- ja imupuhdistusajoneuvolla tarkoitetaan ajoneuvoa, joka voi toimia korkeapainehuuhtelulaite- tai imuajoneuvona. Katso korkeapaine- huuhteluajoneuvo tai loka-auto. tiivistyslaitteella tarkoitetaan laitetta, jolla tiivistetään materiaaleja, esimerkiksi louhostäytettä, maata tai asfalttia, työkalun jyräävän, tiivistävän tai täryttävän liikkeen avulla. Laite voi olla itseliikkuva, hinattava, työnnettävä tai kuljetuslaitteeseen kytketty. Tiivistyslaitteet jaetaan seuraaviin luokkiin: — päältä ohjattavat jyrät: itseliikkuvia tiivistyslaitteita, joissa on yksi tai useampia metallisia, sylinterimäisiä osia (rumpuja) tai kumipyöriä; käyttäjäasema on laitteeseen kuuluva osa, — takaa ohjattavat jyrät: itseliikkuvia tiivistyslaitteita, joissa on yksi tai useampia metallisia, sylinterimäisiä osia (rumpuja) tai kumipyöriä; laitteiden liikutteluun, ohjaukseen, jarrutukseen, ja tärytykseen liittyvät käyttölaitteet on asennettu siten, että laitteella on oltava käyttäjä tai sitä on kauko-ohjattava, — hinattavat jyrät: tiivistyslaitteita, joissa on yksi tai useampia metallisia, sylinterimäisiä osia (rumpuja) tai kumipyöriä, joilla ei ole omaa käyttöjärjestelmää ja jonka käyttäjäasema on erillisessä vetoyksikössä, — tärytinlevyt tai tärytinjuntat: tiivistyslaitteita, joiden yleensä tasaisella pohjalevyllä tärytetään. Laitteella on käyttäjä tai se voidaan kytkeä erilliseen kuljettimeen, — dieseljuntat: tiivistyslaitteita, joiden tiivistimenä toimiva yleensä tasainen pohjalevy liikkuu pääosin pystysuorassa suunnassa moottorin avulla. Laitteella on käyttäjä. kompressorilla tarkoitetaan laitetta, jolla puristetaan ilmaa, kaasuja tai höyryjä lähtöpainetta suurempaan paineeseen. Kompressori koostuu varsinaisesta kompressorista, voimalähteestä ja muista mahdollisista laitteista, joita tarvitaan laitteen turvallista käyttöä varten. Seuraavat kaksi laiteluokkaa eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan: — puhaltimet eli laitteet, joilla tuotetaan kiertoilmaa, jonka ylipaine on enintään 1,1 — tyhjöpumput eli laitteet, joilla poistetaan ilmaa suljetusta tilasta paineella, joka ei ylitä ilmanpainetta. C 124/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 betonin tai laastin sekoittimella tarkoitetaan laitetta, jolla valmistetaan betonia tai laastia kuormaus-, sekoitus- ja tyhjennysprosessista riippumatta. Laitetta voidaan käyttää jaksoittain tai jatkuvasti. Kuorma autoihin asennettuja sekoittimia kutsutaan autoalustaisiksi sekoittimiksi (katso autoalustainen betonisekoitin). betonimurskaimella ja kivihakulla tarkoitetaan moottorikäyttöistä (ei sähkökäyttöistä) betonimurskainta ja kivihakkua, joita käytetään tie- ja vesirakennustöissä sekä rakennustyömailla. Betonimurskaimet ja kivihakut voivat olla käsin kannateltavia tai niitä voidaan käyttää asenettuina. työmaavintturilla tarkoitetaan moottorikäyttöistä, väliaikaisesti asennettua nostinta, joka on varustettu kuorman nosto- ja laskulaitteilla. betonin ja laastin siirto- ja ruiskutuslaitteella tarkoitetaan sekoittimella varustettuja tai sekoittimettomia betonin tai laastin pumppaus- ja ruiskutuslait- teiston osia, joiden avulla siirrettävä materiaali johdetaan käyttökohteeseen putkien, levityslaitteiden tai levityspuomien avulla. Siirto tapahtuu seuraavasti: — betoni siirretään mekaanisesti mäntä- tai keskipakopumpun avulla, — laasti siirretään mekaanisesti mäntä-, ruuvi, putki- tai keskipakopumpun avulla tai pneumaattisesti kompressorien avulla joko ilmakammioiden avulla tai ilman niitä. Nämä laitteet voidaan asentaa kuorma-autoihin, peräkärryihin tai erityisajoneuvoihin. hihnakuljettimella tarkoitetaan väliaikaisesti asennettua laitetta, jonka moottorikäyttöisellä hihnalla voidaan siirtää tavaroita. kuorma-autojen jäähdytyslaitteilla tarkoitetaan laitteita, jotka on asennettu kuorma-autoon jäähdyttämään kuorma-auton lastitilaa halutun menetelmän avulla Laite on polttomoottori- tai sähkökäyttöinen (sähkökäyttöisen laitteen käyttövoima saadaan akusta, generaattorista tai sähköverkosta). Laitteen moottori voi kuulua laitteistoon kiinteästi tai se voidaan asentaa kuorma-auton runkoon erillisenä osana; myös kuorma-auton moottori voi toimia jäähdy- tyslaitteen moottorina. puskutraktorilla tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörin tai telaketjuin varustettua laitetta, jolla tuotetaan työntö- tai vetovoimaa siihen kiinnitettyjen laitteiden avulla. porauslaitteella tarkoitetaan laitetta, jota käytetään rakennustyömailla reikien poraamiseen — iskuporauksen, — rotaatiokairauksen tai — kiertoiskuporauksen avulla. Porauslaitteet ovat paikallaan porauksen aikana. Niitä voidaan liikutella oman voimalähteensä avulla työkohteesta toiseen. Itseliikkuvia porauslaitteita ovat muun muassa kuorma autoalustoille, pyörällisille alustoille, traktoreille, telaketjutraktoreille ja (vintturin avulla siirrettäville) kelkka-alustoille asennetut laitteet. Jos porauslaitteet on asennettu kuorma -autoihin, traktoreihin tai perävaunuhin tai jos ne on varustettu pyörillä, niitä voidaan siirtää yleisiä teitä pitkin suuremmalla nopeudella. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/15 dumpperilla tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörillä tai telaketjuilla varustettua laitetta, jonka kuormatila on avoin ja jolla siirretään ja kaadetaan tai levitetään ainetta. Dumpperissa voi olla kiinteästi asennettu kuormauslaitteisto. kuorma-autojen säiliöiden tai tankkien kuormaus- ja purkulaitteella tarkoitetaan säiliö- tai tankkiautoihin asennettua itseliikkuvaa laitetta, jota käytetään nesteen tai irtotavaran kuormaamiseen ja purkamiseen pumppujen tai vastaavien laitteiden avulla. hydraulisella tai köysikäyttöisellä kaivukoneella tarkoitetaan itseliikkuvaa telaketjuilla tai pyörillä varustettua laitetta, jonka ylärakennetta voidaan kääntää vähintään 360 astetta ja jolla kaivetaan, siirretään ja tyhjennetään materiaalia puomin ja varren tai teleskooppisen puomin päähän kiinnitetyn kauhan avulla, niin että runkoa tai alustaa ei siirretä minkään toimintavaiheen aikana. kaivurikuormaajalla tarkoitetaan itseliikkuvaa telaketjuilla tai pyörillä varustettua laitetta, jonka varsinainen rakenne on suunniteltu toimimaan alustana sekä laitteen etuosaan asennetulle kauhakuormausmekanismille että laitteen takaosaan asennetulle kaivinvarrelle. Laitteen kaivinvartta käytetään yleensä maan kaivamiseen siten, että vartta siirretään laitetta kohti. Kaivin nostaa, siirtää ja tyhjentää materiaalin laitteen ollessa paikallaan. Laitteen kauhakuormausmekanismia käytetään siten, että laite kuormaa tai kaivaa siirtymällä eteenpäin, jonka jälkeen materiaali nostetaan, siirretään ja tyhjennetään. lasinkierrätyssäiliöllä tarkoitetaan mistä tahansa materiaalista valmistettua pullojen keräämiseen tarkoitettua säiliötä. Laitteessa on vähintään yksi aukko pullojen säiliöön laittamista varten ja toinen aukko säiliön tyhjentämistä varten. tiehöylällä tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörillä varustettua laitetta, jonka etu- ja taka-akselin väliin on asennettu säädettävä terä, jolla leikataan, siirretään ja levitetään materiaalia yleensä raekoon mukaan. viherraivurilla ja reunaleikkurilla tarkoitetaan polttomoottorikäyttöistä, kannettavaa ja käsin kannateltavaa laitetta, jossa on rikkaruohojen, ruohon tai muun vastaavan pehmeän kasvillisuuden leikkamiseen tarkoitettu joustava lanka (lankoja) tai muita muusta kuin metallista valmistettuja joustavia leikkaavia osia, esimerkiksi pyöriviä leikkureita. Laitetta käytetään siten, että leikkaava osa on lähes saman suuntainen (viherraivuri) maan pinnan kanssa tai kohtisuorassa (reunaleikkuri) maan pintaan nähden. pensasleikkurilla tarkoitetaan käsin kannateltavaa laitetta, joka toimii siihen kiinteästi asennetun moottorin avulla ja joka on tarkoitettu yhdelle käyttäjälle pensasaitojen ja pensaiden leikkamiseen yhden tai useamman lineaarisesti edestakaisin liikkuvan terän avulla. korkeapainehuuhtelulaittella tarkoitetaan laitetta, jolla voidaan puhdistaa esimerkiksi viemäreitä korkeapaineisen vesisuihkun avulla. Laite voidaan asentaa tavallisen kuorma-auton alustalle tai omalle alustalleen. Laite voidaan asentaa kiinteästi tai niin, että se voidaan irrottaa, jos esimerkiksi kori on vaihdettavissa. C 124/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 korkeapainepesurilla tarkoitetaan laitetta, jossa on suuttimet tai muut nopeutta kasvattavat aukot, joista vesi sekä mahdolliset veteen sekoitettavat aineet voivat poistua vapaana suihkuna. Yleensä korkeapainepesurit koostuvat voima- lähteestä, painegeneraattorista, letkuista, ruiskutuslaitteista, turvalaitteista, käyttölaitteista ja mittauslait- teista. Korkeapainepesurit ovat liikuteltavia tai kiinteitä. i) Siirrettävät korkeapainepesurit ovat helposti liikuteltavia koneita, jotka on tarkoitettu käytettäviksi monissa eri käyttökohteissa; tämän vuoksi niillä on yleensä oma kuljetusalusta tai ne on asennettu ajoneuvoalustalle. Kaikki tuloputket ovat joustavia ja ne voidaan irrottaa helposti. ii) Kiinteästi asennetut korkeapainespesurit on tarkoitetut käytettäviksi samassa paikassa pitkän ajanjakson aikana, mutta ne voidaan siirtää toiseen paikkaan sopivien välineiden avulla. Yleensä nämä laitteet on asennettu jalaksille tai runkoon, ja niiden tuloputket voidaan irrottaa. hydrauliaggregaatilla tarkoitetaan laitetta, jolla puristetaan nesteitä lähtöpainetta korkeampaan paineeseen. Hydrauliaggregaatti koostuu varsinaisesta kompressorista, voimalähteestä ja muista hydrauliaggregaatin turvallista käyttöä varten mahdollisesti tarvittavista osista tai laitteista. saumanleikkauslaitteella tarkoitetaan siirrettävää laitetta, jolla tehdään liitoksia betoniin, asfalttiin ja vastaaviin tiepinnoitteisiin. Leikkaavana työkaluna on nopeasti pyörivä levy. Leikkurin eteenpäin suuntautuva liike voidaan tuottaa jollakin seuraavista tavoista: — manuaalisesti, — manuaalisesti, avustettuna mekaanisesti tai — moottorilla. kuormaajatyyppisellä, kauhalla varustetulla kaatopaikkakoneella tarkoitetaan itseliikkuvaa, pyörillä varustettua tiivistyslaitetta, jonka etuosaan on asennettu kauhalla tai puskulevyllä varustettu kuormainliitäntä ja jossa on teräspyörät (rummut) ja joka on tarkoitettu ensisijai- sesti tiivistämään, siirtämään, lajittelemaan ja kuormaamaan multaa, täyttömaata tai jätteitä. ruohonleikkurilla tarkoitetaan työnnettävää tai päältä ajettavaa ruohonleikkuukonetta tai konetta, johon on asennettu ruohonleikkuulaite (-laitteita) ja jonka leikkuulaite toimii suunnilleen maanpinnan suuntaisesti ja joka käyttää maanpintaa leikkuukorkeuden säätämiseen esimerkiksi pyörien, ilmatyynyn tai jalasten avulla; ruohonleikkurin voimalähteenä on polttomoottori tai sähkömoottori. Leikkuulaitteet ovat joko — jäykkiä leikkaavia osia tai — muusta kuin metallista valmistettuja kuitulankoja tai muusta kuin metallista valmistettuja vapaasti pyöriviä leikkureita, joiden kineettinen energia on yli 10 J; kineettinen energia määritellään standardin EN 786:1997 liitteen B mukaisesti. Ruohonleikkurilla tarkoitetaan myös työnnettävää tai päältä ajettavaa ruohonleikkuukonetta tai konetta, johon on asennettu ruohonleikkuulaite (-laitteita) ja joka pyörii vaakasuoran akselin ympäri tuottaen leikkaavaa voimaa kiinteän leikkuutangon tai veitsen avulla (sylinterileikkuri). nurmikon viimeistelijällä ja nurmikon reunaleikkurilla tarkoitetaan sähkökäyttöistä, työnnettävää tai käsin kannateltavaa ruohonleikkuukonetta, jonka leikkaavat osat ovat ruohon tai muun pehmeän kasvillisuuden leikkaamiseen tarkoitettuja muusta kuin metallista valmistettuja kuitulankoja tai muusta kuin metallista valmistettuja vapaasti pyöriviä leikkureita, joiden kineettinen energia on enintään 10 J. Leikkaava osa/osat on/ovat suunnilleen samassa tasossa nurmikon 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/17 pinnan kanssa (nurmikon viimeistelijä) tai kohtisuoraan nurmikon pintaan nähden (nurmikon reunaleik- kuri). Kineettinen energia määritellään standardin EN 786:1997 liitteen B avulla. lehtipuhaltimella tarkoitetaan moottorikäyttöistä laitetta, jota voidaan käyttää lehtien ja muiden materiaalien poistamiseen nurmikoilta, poluilta, teiltä, kaduilta ja vastaavista paikoista nopean ilmavirran avulla. Laite voi olla kannettava (käsin kannateltava) tai ei-kannettava, mutta siirrettävissä. lehti-imurilla tarkoitetaan moottorikäyttöistä laitetta, joka soveltuu lehtien ja muiden roskien keräämiseen imulaitteen avulla; laite koostuu moottorista, joka kehittää alipaineen laitteen sisälle, imusuuttimesta ja kerätyn materiaalin säiliöstä. Laite voi olla kannettava (käsin kannateltava) tai ei-kannettava, mutta siirrettävissä. vastapainotrukilla tarkoitetaan pyörillä varustettua polttomoottorikäyttöistä vastapainotrukkia, jossa on nostolaite (ohjauspyl- väs, teleskooppivarsi tai nivelvarsi). Näitä laitteita ovat — maastokelpoiset trukit, — pyörillä varustetut vastapainotrukit, jotka on tarkoitettu käytettäväksi ensisijaisesti käsittelemättömässä tai huonopintaisessa maastossa, esimerkiksi rakennustyömailla sekä — vastapainotrukit, joiden nimellinen nostokyky on yli 10 tonnia; konttien käsittelyyn tarkoitettu vastapai- notrukit eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. kuormaajalla tarkoitetaan itseliikkuvaa pyörin tai telaketjuin varustettua laitetta, jonka etuosaan on asennettu kauha ja sitä tukevia laitteita sekä nivelistö ja joka kuormaa tai kaivaa laitteen eteenpäin suuntautuvan liikkeen avulla ja nostaa, siirtää sekä tyhjentää materiaalia. liikkuvalla nosturilla tarkoitetaan moottoroitua kääntönosturia, jota voidaan liikutella tyhjänä tai lastattuna ilman kiinteitä siirtoraiteita ja jonka vakavuus saadaan aikaan painovoimalla. Laite on varustettu renkailla, telaketjuilla tai muilla liikkumisapuneuvoilla. Laitteen ollessa paikoillaan sitä voidaan tukea tukijaloilla tai muilla vaka- vuutta parantavilla laitteilla. Liikkuvan nosturin ylärakenne voi kiertyä täyden ympyrän, kiertyä rajoitetusti tai ei ollenkaan. Laite on yleensä varustettu yhdellä tai useammalla nostimella ja/tai hydraulisynlinterillä puomin ja kuorman nostamista ja laskemista varten. Liikkuvat nosturit on varustettu teleskooppipuomeilla; nivelpuomeilla, ristikkopuomeilla tai näiden yhdistelmällä niin, että puomia voidaan helposti laskea. Puomin kannattelemia taakkoja voidaan käsitellä joko koukku-talja-yhdistelmillä tai erikoistapauksissa muilla taakankäsittelylaitteilla. pintamuokkaimella tarkoitetaan itseliikkuvaa, saattaen ohjattavaa laitetta, — jossa voi olla tukipyörä (pyöriä), ja jonka työstöelementit toimivat jyrsiminä ja tuottavat työntövoimaa (pintamuokkain) — jonka työntövoiman tuottaa yksi tai useampi moottorin suoraan käyttämä pyörä ja jossa on jyrsimisvä- lineitä (pintamuokkain, jossa on käyttöpyörä tai pyöriä). asfalttilevittimellä tarkoitetaan liikkuvaa tienrakennuskonetta, jota käytetään rakennusainekerrosten, esimerkiksi bitumisekoi- tuksen, betonin ja soran levittämiseen pinnoille. C 124/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 putkenlaskijalla tarkoitetaan itseliikkuvaa telaketjuin tai pyörin varustettua laitetta, joka on suunniteltu putkien käsittelyä, asentamista ja tarvittavien varusteiden kuljettamista varten. Laitteessa, jonka rakenne perustuu yleensä traktorin rakenteeseen, on käyttötarkoitusta varten suunniteltuja osia, kuten pyörästö, päärunko, vasta- paino, puomi ja taakan nostolaitteet sekä pystysuunnassa kääntyvä sivupuomi. rinnekoneella tarkoitetaan itseliikkuvaa, telaketjuin varustettua laitetta, jota käytetään työntö- tai vetovoiman aikaansaa- miseen lumessa tai jäällä siihen kiinnitetyn laitteen avulla. generaattorilla tarkoitetaan kaikkia laitteita, jotka käsittävät jatkuvaa sähkötehoa tuottavaa pyörivää generaattoria käyttävän moottoriyksikön. kadunlakaisukoneella tarkoitetaan lakaisevaa, keräysastialla varustettua laitetta, jolla lakaistaan roskat imusuuttimeen johtavalle reitille; imusuuttimesta roskat johdetaan keräysastiaan joko pneumaattisesti nopean ilmavirran avulla tai mekaanisen keräysjärjestelmän avulla. Lakaisuja keräyslaitteet voidaan asentaa tavallisen kuorma-auton alustalle tai omalle alustalleen. Laitteet voidaan asentaa kiinteästi tai niin, että ne voidaan irrottaa, jos esimerkiksi runko on vaihdettavissa. jäteautolla tarkoitetaan ajoneuvoa, jota yleensä käytetään kotitalous- ja irtojätteiden keräämiseen ja kuljettamiseen ja joka kuormataan säiliöistä tai käsin. Ajoneuvossa voi olla jätteidentiivistysmekanismi. Jätteidenkeräysau- tossa on ohjaushytillinen alusta, jolle laitteen korirakenne asennetaan. Korirakenne koostuu kahdesta pääosasta, korista ja peräosasta. Peräosassa voi olla säiliönnostolaite. tiejyrsimellä tarkoitetaan liikkuvaa laitetta, jota käytetään materiaalin poistamiseen päällystetyiltä pinnoilta moottori- käyttöisen sylinterimäisen kappaleen avulla ja jonka jyrsinterät on asennettu sylinterimäisen kappaleen pintaan; leikkurisylinterit pyörivät käytön aikana. nurmikonelvyttimellä tarkoitetaan moottorikäyttöistä laitetta, joka käyttää maanpintaa viiltosyvyyden määrittämiseen ja joka on varustettu laitteilla, joiden avulla puutarhojen, puistojen ja vastaavien alueiden nurmikon pintaa voidaan viiltää tai kuohkeuttaa. silppurilla ja hakkurilla tarkoitetaan moottorikäyttöistä, paikallaan seisovaa laitetta, joka on tarkoitettu orgaanisten kappaleiden pienentämiseen yhden tai useamman leikkaavan osan avulla. Yleensä laite koostuu syöttöaukosta, jonka lävitse materiaali (jota laite mahdollisesti kannattelee) syötetään, koneistosta, joka pienentää materiaalin leikkaamalla, hakkaamalla, murskaamalla tai jollain muulla menetelmällä, ja poistosuppilosta, jonka lävitse leikattu materiaali poistetaan. Laitteeseen voi kuulua myös keräyslaite. lumilingolla tarkoitetaan laitetta, jolla lumi poistetaan liikennöidyiltä alueilta niin, että sen pyörivä osa saa ensin lumen liikkeelle ja puhallinosa poistaa lopuksi lumen. loka-autolla tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on vettä, mutaa, lietettä tai vastaavan materiaalia viemäreistä alipaineen avulla poistava laite. Laite voidaan asentaa tavallisen kuorma-auton alustalle tai omalle alustalleen. Laitteet voidaan asentaa kiinteästi tai niin, että ne on irrotettavissa, jos esimerkiksi laitteen korirakenne voidaan vaihtaa. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/19 torninosturilla tarkoitetaan kääntyvää puominosturia, jonka puomi sijaitsee työasennossa pääosin pystysuorassa asennossa olevan tornin yläosassa. Tämä moottorikäyttöinen laite on varustettu taakkojen nosto- ja laskulaitteilla ja laitteilla, joiden avulla taakkoja voidaan siirtää muuttamalla taakan nostosädettä, kääntökulmaa tai siirtämällä koko laitetta. Kaikilla laitteilla ei voida suorittaa kaikkia näitä toimintoja. Laite voidaan asentaa kiinteästi tai se voidaan varustaa siirto- tai nousulaitteilla. ojakaivurilla tarkoitetaan itseliikkuvaa, päältä ajettavaa tai saattaen ohjattavaa telaketjuin tai pyörin varustettua laitetta, jonka etu- tai takaosaan on asennettu kaivulaitteen nivelista ja joka on ensijaisesti tarkoitettu laitteen liikkeen avulla suoritettavaan jatkuvaan ojankaivuuseen. autoalustaisella betonisekoittimella tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on varustettu valmiiksi sekoitetun betonin siirtämisen betoniasemalta työkoh- teeseen tarkoitetulla säiliöllä; säiliö voi pyöriä ajoneuvon liikkuessa tai ollessa paikallaan. Säiliö tyhjenne- tään työkohteessa kallistamalla sitä. Säilion käyttövoimana on joko ajoneuvon moottori tai oma apumoot- tori. vesipumpulla tarkoitetaan vesipumpusta ja pumpun käyttöjärjestelmästä muodostuvaa laitetta. Vesipumppu on laite, jonka avulla vettä nostetaan alemmalta energiatasolta korkeammalle energiatasolle. hitsausgeneraattorilla tarkoitetaan kaikkia pyöriviä laitteita, joilla tuotetaan hitsausvirtaa. C 124/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE II VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTETTAVA HUOMIOON NIMETESSÄÄN ILMOITETTUJA LAITOKSIA 1. Ilmoitettu laitos, sen johtaja ja tarkastustoimia suorittava henkilöstö, eivät saa olla laitteiden suunnitte- lijoita, valmistajia, toimittajia tai asentajia taikka näiden valtuutettuja edustajia. He eivät saa olla suoranaisesti eivätkä valtuutettuina edustajina mukana tällaisen laitteiden suunnittelussa, valmistuksessa, markkinoille saattamisessa tai kunnossapidossa. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknisiä tietoja valmistajan ja ilmoitetun laitoksen välillä. 2. Ilmoitetun laitoksen ja sen henkilöstön on mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja teknistä pätevyyttä osoittaen hoidettava arvioinnit ja tarkastukset, ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta, erityisesti taloudellisesta, painostuksesta ja houkuttelusta, joka saattaisi vaikuttaa heidän arviointiinsa taikka työnsä tuloksiin, erityisesti sellaisten henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastusten tuloksista. 3. Ilmoitetun laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet, jotta se voi asianmukaisesti hoitaa hallinnolliset ja tekniset tehtävät, jotka liittyvät tarkastusten ja valvonnan toteuttamiseen. Sen saatavilla on myös oltava erityistarkastuksia varten tarvittava laitteisto. 4. Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava: — hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus; — riittävät tiedot suoritettavia tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisista tarkastuksista; — kyky laatia vaadittavat todistukset, pöytäkirjat ja selosteet, joilla tarkastusten tulokset todennetaan. 5. Tarkastushenkilöstön puolueettomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei saa olla riippuvainen tehtyjen testien tai tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista. 6. Ilmoitetulla laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jollei jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa tarkastuksista. 7. Ilmoitetun laitoksen henkilöstöllä on oltava ammatillinen salassapitovelvollisuus kaikkien niiden tietojen osalta, jotka se saa hoitaessaan tehtäviään tämän direktiivin mukaisesti tai tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisten säännösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallintoviranomaisille, jossa laitos toimii). 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/21 LIITE III ULKONA KÄYTETTÄVIÄ LAITETYYPPEJÄ KOSKEVAN TEKNISEN ASIAKIRJAN MALLI Tätä mallia käytetään suuntaa-antavana, ja sitä voidaan tarvittaessa vaihtaa tai muuttaa laitteen tunnistami- seksi sen teknisten tai akustisten tietojen perusteella (esimerkiksi ruohonleikkureiden osalta on ilmoitettava leikkuuleveys ja betonimurskaimien ja kivihakkujen osalta paino). 1. Yleistä 1. 1 Valmistajan/valtuutetun edustajan nimi ja osoite:. 1. 2 Merkki (toiminimi):. 1. 3 Myyntinimitys:. 2. Moottori 2. 1 Tyyppi:. Sarja:. Numero:. 2. 2 Mittataulukko (Kuvaus):. 3. Tekniset tiedot 3. 1 Käyttömoottori:. Merkki:. Tyyppi:. Numero:. Asennettu nettoteho:. kW/. kierrosta minuu- tissa Muut moottorit (tarvittaessa):. Merkki:. Tyyppi:. Numero:. Asennettu nettoteho:. kW/. kierrosta minuu- tissa 3. 2 Hydraulinen laitteisto 3. 2. 1 Kuljettava laitteisto (. ) Valmistaja:. Tyyppi:. Sarja:. Numero:. Käyttöpaine:. C 124/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 3. 2. 2 Työlaitteiden hydraulijärjestelmä:. Valmistaja:. Tyyppi:. Sarja:. Numero:. Käyttöpaine:. 3. 2. 3 Hydraulisen laitteiston jäähdytyskoneisto:. 3. 3 Muut laitteet (kuten kompressorit, generaattorit):. 4. Oheen on liitettävä selostava esite, jos sellainen on laadittu. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/23 LIITE IV ULKONA KÄYTETTÄVIÄ LAITETYYPPEJÄ KOSKEVAN TODISTUKSEN MALLI EY:N TYYPPITARKASTUS/VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS 1. Valmistaja 2. EY:n Tyyppitarkastus-/Vaatimustenmukaisuus- todistuksen numero 3. Todistuksen haltija 4. Todistuksen antanut ilmoitettu laitos 5. Laboratorion kertomus 6. Sovellettava EY:n direktiivi N:o pvm. :. /. /EY Mitattu äänitehotaso LWA:. dB(A) 7. Laitteen kuvaus Laitetyyppi: Myyntinimitys: Tyyppinumero: Moottorin/moottorien tyyppi: Energialaji: Muut vaadittavat tekniset ominaispiirteet: jne. Luokka: Tunnistenumero: Valmistaja: Teho/kierrosluku: 8. Lisätietoja Valmistajan toimittamat tilastotiedot ((cid:243)M, st,. ) 9. Tähän todistukseen on liitetty seuraavat asiakirjat, joissa on 2 kohdassa mainittu numero 10. Todistus on voimassa. /. /. saakka (leima) Paikka: Aika:. /. /. (allekirjoitus) C 124/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE V VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava seuraavat tiedot: — valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite, — kuvaus laitteesta, — vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jota on sovellettu, — tarvittaessa liitteessä IX tarkoitetun EY-tyyppitarkastuksen ja liitteessä X tarkoitetun satunnaistarkastuk- sen suorittaneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, — tarvittaessa liitteessä XIII tarkoitettuun yksikkökohtaiseen tarkastukseen osallistuneen ilmoitetun laitok- sen nimi ja osoite, — tarvittaessa valmistajan laadunvarmistusjärjestelmää valvovan ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite (liitteet XI, XII, XIII), — tarvittaessa viittaus EY-tyyppitarkastustodistukseen tai EY-vaatimustenmukaisuustodistukseen, — viittaus tähän direktiiviin, — vakuutus siitä, että laite on tämän direktiivin vaatimusten mukainen, — tarvittaessa viittaukset muihin yhteisön direktiiveihin, joita on sovellettu, — yksityiskohtaiset tiedot siitä henkilöstä, jolla on valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan valtuutus allekirjoittaa oikeudellisesti sitova vakuutus. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/25 LIITE VI ULKONA KÄYTETTÄVIEN LAITTEIDEN TUOTTAMAN ILMASSA KANTAUTUVAN MELUN MITTAUSMENETELMÄT Soveltamisala Tässä liitteessä säädetään ilmassa kantautuvan melun mittausmenetelmistä, joita on käytettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitteiden äänitehotason määrittämiseen tämän direktiivin mukaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä varten. Tässä liitteessä olevassa A osassa vahvistetaan direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen laitetyyppien — melupäästöjen perusstandardit ja — yleiset lisäykset näihin melupäästöjen perusstandardeihin, jotta voidaan mitata äänenpainetaso äänilähdettä ympäröivällä mittauspinnalla ja laskea äänilähteen tuottama äänitehotaso. Tässä liitteessä olevassa B osassa vahvistetaan direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen laitetyyppien — suositeltu melupäästöjen perusstandardi, joka sisältää — viittauksen A osasta valittuun melupäästöjen perusstandardiin — testialueen — vakion K2 arvon — mittauspinnan muodon — käytettävien mikrofonien määrän ja paikat — käyttöolot, sekä — tarvittaessa viittauksen standardiin — laitteen kiinnittämiseen liittyvät vaatimukset — lopullisten äänitehotasojen laskemismenetelmän, jos käytetään useita eri käyttöoloissa suoritettavia mittauksia. — lisätiedot. Laitetyyppejä testattaessa valmistaja tai ilmoitettu laitos voivat yleensä valita yhden A osan melupäästöjen perusstandardeistä ja soveltaa B osan käyttöoloja tähän erityiseen laitetyyppiin. Ristiriitatapauksessa on kuitenkin käytettävä tämän liitteen B osassa suositeltua melupäästöjen perusstandardia sekä noudatettava B osan käyttöoloja. A OSA MELUPÄÄSTÖJEN PERUSSTANDARDIT Ulkona käytettävien laitteiden äänitehotason määrittämiseen 2 artiklan 1 kohdan mukaisella tavalla voidaan yleensä käyttää melupäästöjen perusstandardeja EN ISO 3744: 1995 EN ISO 3746: 1995 seuraavin yleislisäyksin: 1. Mittauksen epätarkkuus Mittauksen epätarkkuuksia ei oteta huomioon suunnitteluvaiheen vaatimustenmukaisuuden arviointi- menettelyissä. C 124/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 2. Äänilähteen käyttö testin aikana 2. 1 Tuulettimen nopeus Jos laitteen moottori tai sen hydraulinen järjestelmä on varustettu tuulettimella/tuulettimilla, sen/ niiden on oltava toiminnassa testin aikana. Laitteen valmistaja on ilmoittanut ja vahvistanut tuulettimen nopeuden yhden seuraavista edellytyksistä mukaisesti; nopeus on ilmoitettava mittausker- tomuksessa, sillä tätä nopeutta käytetään jatkomittauksissa. a) Tuulettimen voimansiirto on kytketty suoraan moottoriin Jos tuulettimen voimansiirto on kytketty suoraan moottoriin ja/tai hydrauliseen laitteeseen (esimerkiksi käyttöhihnan avulla), tuulettimen on oltava toiminnassa testin aikana. b) Tuuletin, jonka nopeutta voi säätää portaittain Jos tuuletin voi toimia useilla toisistaan selkeästi eroavilla nopeuksilla, testi on valmistajan vaatimuksesta suoritettava niin, että — tuuletin on säädetty suurimmalle toimintanopeudelleen tai niin, että — ensimmäisessä testissä tuuletin ei ole toiminnassa, ja toisessa testissä tuuletin on säädetty suurimmalle toimintanopeudelleen. Tulokseksi saatava äänenpainetaso on tämän jälkeen laskettava yhdistämällä molempien testien tulokset seuraavan yhtälön avulla: LpA = 10 lg {0,3 × 100,1 LpA,0% + 0,7 × 100,1LpA, 100%} jossa: LpA,0% LpA,100% on äänenpainetaso, joka on mitattu, kun tuuletin ei ole toiminnassa ja on äänenpainetaso, joka on mitattu, kun tuuletin toimii suurimmalla nopeudel- laan. c) Tuuletin, jonka käyttönopeutta voi säätää portaattomasti Jos tuulettimen nopeutta voi säätää portaattomasti, testi on suoritettava valmistajan vaatimuksesta joko 2 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti tai valmistajan vahvistamalla nopeudella, joka on vähintään 70 prosenttia suurimmasta nopeudesta. 2. 2 Moottoroidun laitteen testaus ilman kuormaa Näitä mittauksia varten laitteen moottori ja hydraulinen järjestelmä on ensin lämmitettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti ja turvamääräyksiä on noudatettava. Testi suoritetaan laitteiston ollessa paikallaan ja niin, että työlaitteita tai kuljettavaa mekanismia ei käytetä. Testiä varten moottorin joutokäyntinopeuden on oltava vähintään yhtä suurin kuin nettote- hoa vastaava nimellispyörintänopeus (1). Jos moottori saa käyttövoimansa generaattorista tai sähköverkosta, valmistajan moottorille määrittä- män syöttövirran taajuuden on oltava vakaa 61 Hz:n tarkkuudella jos koneessa on induktiomoottori ja syöttöjännitteen 61 prosentin tarkkuudella nimellisjännitteestä jos koneessa on kommutaattori- moottori. Syöttöjännite mitataan kiinteän johdon tai kaapelin pistokkeesta, tai jos johto tai kaapeli on irrotettava, pisteestä, jossa teho syötetään koneeseen. Generaattorin tuottaman virran aaltomuodon on oltava sama kuin sähköverkosta saatavan virran. Jos moottori on akkukäyttöinen, akun on oltava täyteen ladattu. Laitteen valmistaja ilmoittaa käytettävän nopeuden ja sitä vastaavan nettotehon, ja niiden on käytävä ilmi mittauskertomuksesta. (1) Nettoteholla tarkoitetaan tehoa ilmaistuna ”ETY kW:na” ja saatuna koepenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä, mitattuna ETY:n maantieajoneuvojen polttomoottorin tehonmittausmenetelmällä, paitsi että moottorin jäähdytystuulet- timen teho on jätetty pois. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/27 Jos laitteessa on useita moottoreita, niiden on toimittava samanaikaisesti testien aikana. Jos tämä ei ole mahdollista, kaikki mahdolliset moottoriyhdistelmät on testattava. 2. 3 Moottoroidun laitteen testaus kuormitettuna Näitä mittauksia varten moottori (käyttölaite) ja hydraulinen järjestelmä on lämmitettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti; turvamääräyksiä on noudatettava. Merkinantolaitteita, kuten varoitusäänimerk- kiä tai peruutusvaroitusta ei saa käyttää kokeen aikana. Laitteen nopeus testin aikana on kirjattava ja sen on käytävä ilmi mittauskertomuksesta. Jos laitteessa on useita moottoreita ja/tai aggregaatteja, niiden on oltava käynnissä samanaikaisesti kokeen aikana. Jos tämä ei ole mahdollista, kaikki mahdolliset moottori- ja/tai aggregaattiyhdistelmät on testattava. Kuormitettuna testattavien laitetyyppien käyttöolot on vahvistettava niin, että niiden aiheuttamat vaikutukset ja rasitukset ovat periaatteessa samat kuin todellisissa käyttöoloissa. 2. 4 Käsikäyttöisten laitteiden testaaminen Kullekin käsikäyttöiselle laitetyypille on vahvistettava käyttöolot, joiden aiheuttamat vaikutukset ja rasitukset ovat vastaavat kuin todellisissa käyttöolosuhteissa. 3. Mittauspinnan äänenpainetason laskeminen Mittauspinnan äänenpainetaso on määritettävä vähintään kolme kertaa. Jos vähintään kaksi mittaus- tulosta eroaa toisistaan enintään 1 dB(A), lisämittauksia ei tarvita. Muussa tapauksessa mittauksia jatketaan, kunnes saadaan tulokseksi kaksi arvoa, jotka eroavat toisistaan enintään 1 dB(A). Äänitehotason laskemisessa käytettävä A-painotettu mittauspinnan äänenpainetaso on kahden kor- keimman toisistaan enintään 1 dB(A) poikkeavan arvon aritmeettinen keskiarvo. 4. Kertomukseen liitettävät tiedot A-painotettu äänitehotaso on raportoitava lähimpänä kokonaislukuna (kun äänitehotaso on alle 0,5, pyöristetään pienempään lukuun, kun se on enemmän tai yhtäsuuri kuin 0,5, pyöristetään suurem- paan lukuun). Kertomukseen on sisällytettävä testattavan äänilähteen tunnistamiseen riittävät tekniset tiedot, melun- mittausmenetelmät ja akustiset tiedot. 5. Lisämikrofonien sijainti mittauksessa käytettävällä puolipallopinnalla (EN ISO 3744:1995) EN ISO 3744:1995 -standardin 7. 2. 1 ja 7. 2. 2 kohtien lisäksi voidaan käyttää 12 puolipallon muotoiselle mittauspinnalle asetettua mikrofonia. Seuraavassa taulukossa on näiden mikrofonien sijoituspaikkojen (1—12) koordinaatit, ja niiden sijainti esitetään seuraavassa kuvassa (vaihto- ehto A). Mikrofonien (12) määrää voidaan vähentää kuuteen (vaihtoehto B: mikrofonien paikat 2, 4, 6, 8, 10 ja 12) EN ISO 3744:1995 -standardin 7. 4. 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. C 124/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 TAULUKKO: 12 mikrofonin sijoituspaikkojen koordinaatit Mikrofonin numero 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 x/r 1 0,7 0 – 0,7 – 1 – 0,7 0 0,7 0,65 – 0,27 – 0,65 0,27 y/r 0 0,7 1 0,7 0 – 0,7 – 1 – 0,7 0,27 0,65 – 0,27 – 0,65 z 1,5 m 1,5 m 1,5 m 1,5 m 1,5 m 1,5 m 1,5 m 1,5 m 0,71 r 0,71 r 0,71 r 0,71 r 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/29 Kuva: Lisämikrofonien sijaintipaikat puolipallopinnalla (12 mikrofonin sijaintipaikat) Puolipallon säde: r C 124/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 B OSA LAITEKOHTAISET MELUNMITTAUSMENETELMÄT 1. ILMAN KUORMAA TESTATTAVAT LAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys i) jos vertailusuuntaissärmiön suurin mitta on enintään 8 metriä: puolipallo / vaihtoehto B: kuusi mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä ii) jos vertailusuuntaissärmiön suurin mitta on yli 8 metriä: suuntaissärmiö / $9 mikrofonipaikkaa / d = 1 metri. Käyttöolot testin aikana Ilman kuormaa suoritettava testi: Melun mittaus on suoritettava A osan 2 kohdan 2 alakohdan mukaisesti. Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa Tarkkailujakson pituuden on oltava vähintään 15 sekuntia. 2. RAIVAUSSAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 10884:1995 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 10884:1995 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 10884:1995, 5. 3 kohta Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 10884:1995 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/31 3. TAVAROIDEN SIIRTOON RAKENNUSTYÖMAILLA TARKOITETUT NOSTIMET Katso 1 kohta. Moottorin geometrinen keskus on sijoitettava puolipallon keskipisteen yläpuolelle; nostimen on liikuttava ilman kuormaa ja poistuttava puolipallolta tarvittaessa pisteen 1 suuntaan. 4. RAKENNUSTYÖMAA VANNESAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastamaton ja tasainen pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys suuntaissärmiö / $9 mikrofonipaikkaa / d = 1 metri Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 7960:1995 -standardin liitteen A mukainen (ainoastaan A2b kohta). Tarkkailujakso ISO 7960:1995 -standardin liitteen A mukainen. 5. RAKENNUSTYÖMAAPYÖRÖSAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 7960:1995, liite A, mittausetäisyys d = 1 m. Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 7960:1995, liite A (ainoastaan A2b kohta). Tarkkailujakso ISO 7960:1995, liite A. C 124/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 6. KANNETTAVAT MOOTTORISAHAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 9207:1995 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 9207:1995 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: / Testi ilman kuormaa: a) polttomoottorilla toimiva: ISO 9207:1995 b) sähkömoottorilla toimiva: vastaa ISO 9207:1995 -standardin 6. 3 kohdan mukaisia täyden kuormituksen käyttöoloja Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa a) polttomoottorilla toimiva: ISO 9207:1995. Äänitehotaso LWA lasketaan seuraavasti: LWA = 10 lg 1/3 [100,1LW1 + 100,1LW2 + 100,1LW3] jossa LW1, LW2 ja LW3 ovat kolmen eri käyttötilan keskimääräiset äänitehotasot. b) sähkömoottorilla toimiva: ainoastaan täyden kuormituksen käyttöolosuhdetta vastaava äänitehotaso otetaan huomioon. 7. YHDISTETYT KORKEAPAINEHUUHTELU- JA IMUPUHDISTUSAJONEUVOT Mikäli molempia laitteita voi käyttää samanaikaisesti, testi on suoritettava 26 ja 49 kohtien mukaisesti. Mikäli tämä ei ole mahdollista, laitteet on mitattava erikseen ja korkeammat arvot kirjataan. 8. TIIVISTYSLAITTEET i) ITSELIIKKUVAT, MUUT KUIN TÄRYTTÄVÄT JYRÄT Katso 1 kohta. ii) ITSELIIKKUVAT TÄRYJYRÄT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava ja tasainen pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/33 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B : 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Täryjyrä on asennettava yhdelle tai usealle tarkoitukseen soveltuvalle ilmatyynylle. Ilmatyynyjen on oltava valmistettu joustavasta materiaalista (elastomeerista tai vastaavasta), ja ne on paineis- tettava siten, että laite on vähintään 5 senttimetrin korkeudella maasta; resonanssia on vältettävä. Tyynyn (tyynyjen) mittojen on oltava riittävät laitteen vakauden varmistamiseen testin aikana. Testi kuormitettuna: Laite on testattava sen ollessa paikallaan ja moottorin käydessä (valmistajan ilmoittamalla) moottorin nimellisnopeudella kuljettavan mekanismin ollessa kytkettynä irti. Tiivistyslaitetta on käytettävä sillä tärytyksen ja liikevoiman yhdistelmällä, joka tuottaa suurimman tiivistysvoi- man. Tarkkailujakso Tarkkailujakson pituuden on oltava vähintään 15 sekuntia. iii) TÄRYTYSLEVYT, DIESELJUNTAT JA TAKAA OHJATTAVAT JYRÄT Melutason mittausmenetelmä EN ISO 3744:1995 Testialue EN 500-4, liite D Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: EN 500-4, liite D Tarkkailujakso EN 500-4, liite D 9. KOMPRESSORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 C 124/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Kompressorit on kiinnitettävä heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut kompressorit on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: prEN 12076, 7 kohta, täyskuormitusta käyttäen Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 10. BETONIN SEKOITTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Sekoituslaite (rumpu) on täytettävä nimelliskapasiteettiinsa hiekalla, jonka raekoko on 0—3 milli- metriä ja jonka kosteuspitoisuus on 4—10 prosenttia. Sekoituslaitetta on käytettävä vähintään nimellisnopeudella. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 11. BETONIMURSKAIMET JA KIVIHAKUT, KÄSIN KANNATELTAVAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/35 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Kaikki laitteet on testattava pystyasennossa. Jos testattavassa laitteessa on ilmanpoistoaukko, sen akselin on oltava samalla etäisyydellä kahdesta mikrofonipaikasta. Voimalähteen ääni ei saa vaikuttaa testattava laitteen melupäästömittaukseen. L a i t t e e n t u k e m i n e n Testin aikana laitteen on oltava kytketty työkaluun, joka on upotettu maahan kaivettuun betonivuo- rattuun kuoppaan sijoitettuun kuution muotoiseen betonilohkareeseen. Laitteen ja tukityökalun väliin voidaan asentaa teräksinen välikappale. Tämän välikappaleen on muodostettava tukeva rakenne laitteen ja tukityökalun välille. Kuvan 11. 2 kaaviossa on esitetty nämä vaatimukset. L o h k a r e e n o m i n a i s u u d e t Lohkareen on oltava kuutio, jonka särmän pituus on 0,60 metriä 62 millimetriä ja joka on muodoltaan mahdollisimman säännöllinen; lohkareen on oltava valmistettu teräsbetonista ja sitä on valun tärytettävä enintään 0,20 metrin kerroksissa liiallisen sedimentaation välttämiseksi. B e t o n i n l a a t u Betonin laadun on oltava ENV 206 -standardissa olevan C 50/60 -luokan vaatimusten mukainen. Kuutio on vahvistettava halkaisijaltaan 8 millimetriä olevilla terästangoilla, joita ei ole sidottu toisiinsa, vaan kaikkien tankojen on oltava irrallaan toisistaan. Tämä rakenne on esitetty kuvassa 11. 1. T u k i t y ö k a l u Työkalu on asennettava lohkareeseen kiinteästi ja sen on muodostuttava juntasta, jonka halkaisija on 178—220 millimetriä ja jonka istukkaosan on oltava samanlainen kuin testattavassa laitteessa normaalisti käytettävän istukan ja joka on ISO-suositusten R 1180 ja R 1571 mukainen, mutta riittävän pitkä käytännön testin mahdollistamiseksi. Nämä kaksi osaa on yhdistettävä sopivan menetelmän avulla. Työkalu on kiinnitettävä lohkareeseen siten, että juntan alaosa on 0,30 metrin syvyydessä lohkareen yläpinnasta (katso kuva 11. 1). Lohkareen on säilyttävä mekaanisesti ehjänä, erityisesti kohdassa, jossa tukityökalu ja betoni liittyvät toisiinsa. Ennen jokaista testiä ja jokaisen testin jälkeen on varmistettava, että betonilohkare ja siihen liitetty työkalu ovat kiinteässä yhteydessä toisiinsa. K u u t i o n s i j o i t t a m i n e n Kuutio on asetettava kauttaaltaan betonilla pinnoitettuun kuoppaan, jonka peittää vähintään 100 kg/m2 painava levy kuvan 11. 1 osoittamalla tavalla siten, että peittävän levyn yläpinta on samassa tasossa maan pinnan kanssa. Häiriömelun välttämiseksi lohkare on eristettävä kuopan pohjasta ja sivusta joustavien kappaleiden avulla; joustavien kappaleiden katkaisutaajuus saa olla enintään puolet testattavan laitteen iskutaajuudesta ilmaistuna iskuina sekunnissa. Levyssä olevan työkalun istukkakomponentille tarkoitetun aukon on oltava mahdollisimman pieni ja sen on oltava eristetty joustavalla ääntä eristävällä liittimellä. Testi kuormitettuna: Testattavan laitteen on oltava kytketty tukityökaluun. C 124/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Testattavaa laitetta on käytettävä vakaissa oloissa, joiden akustinen vakaus on sama kuin tavan- omaisen käyttöympäristön, ja testattavaa laitetta on käytettävä ostajan saamissa ohjeissa olevissa valmistajan suosituksissa määritellyllä enimmäisteholla. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. Kuva 11. 1: Testilohkare 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/37 Kuva 11. 2: Testauslaite Tukityökalu Levy Joustava liitos J Absorboiva vaahto Välikappale Joustavat liitokset Betoniharkko Joustava tuki Arvon A on oltava sellainen, että joustavan liitoksen J päällä sijaitsevan levyn yläpinta on samalla tasolla kuin maan pinta. Kuva 11. 3: Kaaviokuva välikappaleesta Tukityökalu Levy Absorboiva vaahto 12 vetotappia 12 K M12 C 124/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 12. RAKENNUSTYÖMAAVINTTURIT Katso 1 kohta. Moottorin geometrinen keskipiste on sijoitettava puolipallon keskipisteen yläpuolelle; vintturin on oltava kytkettynä, mutta siinä ei saa olla kuormaa. 13. BETONIN JA LAASTIN SIIRTO- JA RUISKUTUSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Jos koneessa on puomi, se on asetettava pystysuoraan ja putki on johdettava syöttösuppilolle. Jos laitteessa ei ole puomia, laitteessa on oltava vähintään 30 metrin pituinen syöttösuppilolle johtava vaakasuora putki. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: i) betonin siirto- ja ruiskutuslaitteet: Siirtojärjestelmä ja putki on täytettävä betonin kaltaisella aineella, jossa sementti on korvattu muulla aineella, esimerkiksi hienolla tuhkalla. Laitetta on käytettävä sen suurimmalla teholla; yhden työjakson pituus saa olla enintään viisi sekuntia (jos tämä aika ylittyy, ”betoniin” on lisättävä vettä tämän arvon saavuttamiseksi). ii) laastin siirto- ja ruiskutuslaitteet Siirtojärjestelmä ja putki on täytettävä viimeistelylaastin kaltaisella aineella, jossa sementti on korvattu muulla aineella, esimerkiksi metyyliselluloosalla. Laitetta on käytettävä sen suurimmalla teholla; yhden työjakson pituus saa olla enintään viisi sekuntia (jos tämä aika ylittyy, ”laastiin” on lisättävä vettä tämän arvon saavuttamiseksi). Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 14. HIHNAKULJETTIMET Katso 1 kohta. Moottorin geometrinen keskipiste on sijoitettava puolipallon keskipisteen yläpuolelle; hihnan on liikutettava kuormittamattomana ja sen on tarvittaessa poistettava puolipallolta pisteen 1 suuntaan. 15. KUORMA-AUTOJEN JÄÄHDYTYSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/39 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Jäähdytyslaitteisto on testattava kuorma-auton ollessa paikallaan. Jäähdytyslaitetta käyttävän mootto- rin on toimittava nopeudella, joka saa aikaan jäähdytyslaitteen valmistajan omistajan käsikirjassa ilmoittaman jäähdytyskompressorin ja tuulettimen suurimman nopeuden. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 16. PUSKUTRAKTORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Telaketjuin varustetut puskutraktorit on testattava testauspaikalla ISO 6395:1988 -standardin 6. 3. 3 kohdan mukaisesti. Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite B Tarkkailujakso(t) ja muiden mahdollisten testiolojen käyttäminen ISO 6395:1988, liite B 17. PORAUSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 C 124/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: EN 791:1995 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 18. DUMPPERIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolosuhteet testin aikana Testi kuormitettuna: Vastaa ISO 6395:1988 -standardin liitteen C vaatimuksia seuraavin lisäyksin: C. 4. 3, toinen kohta korvataan seuraavalla kappaleella: ”Moottoria on käytettävä sen suurimmalla rajoitetulla nopeudella (korkea joutokäyntinopeus). Vaihteensiirrin on asetettava vapaa-asentoon. Kauha siirretään kolme kertaa kallistusasentoon (tyhjennys), noin 75 prosenttiin sen suurimmasta liikkeestä, ja takaisin siirtoasentoon. Tätä tapahtumasarjaa pidetään yhtenä paikallaan olevan hydraulisen moodin syklinä. Jose kauhan kallistamiseen ei käytetä moottoritehoa, moottoria on käytettävä joutokäyntinopeu- della vaihteensiirtimen ollessa vapaa-asennossa. Mittaus on tehtävä kallistamatta kauhaa ja tarkkai- lujakson pituuden on oltava 15 sekuntia. ” Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite C 19. KUORMA-AUTOJEN TANKKIEN JA SÄILIÖIDEN KUORMAUS- JA PURKULAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/41 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Laite on testattava kuorma-auton ollessa paikallaan. Laitetta käyttävän moottorin on toimittava nopeudella, joka tuottaa laitteen valmistajan omistajan käsikirjassa ilmoittaman suurimman tehon. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 20. KAIVUKONEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite A Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite A 21. KAIVURIKUORMAAJAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 C 124/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite D Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite D 22. LASINKIERRÄTYSSÄILIÖT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Lasinkierrätyssäiliö on kiinnitettävä siten, että aukko, josta pullot pudotetaan säiliöön, suuntautuu mikrofonin 10 sijaintipaikkaa kohti. Käsikäyttöisen laitteen testi Melu mitataan, kun pulloja heitetään aukon kautta (a) tyhjään säiliöön (b) säiliöön, jossa on pulloja noin 25 senttimetrin korkeuteen saakka. Molemmissa tilanteissa on suoritettava seuraavat mittaukset: Jos äänenpainetaso on mahdollista mitata samanaikaisesti kuudella mikrofonilla, säiliöön on heitet- tävä 20 pulloa, joista kunkin tilavuus on 0,7 litraa. Kunkin syöttökerran osalta määritetään korkein A-painotettu äänenpainetaso LpAFmax,i (mitattuna aikavakion ”NOPEA” avulla). Jos samanaikaista mittausta ei ole mahdollista suorittaa, testiä on jatkettava, kunnes kaikkien mikrofonin sijaintien osalta on määritetty 20 LpAFmax,i-arvo. Tarkkailujakso Mittaustason äänenpainetaso LpAm määritetään ottamalla keskiarvo kaikista määritetyistä äänenpaine- tasoista LpAFmax,i. 23. TIEHÖYLÄT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/43 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988 -standardin B liitteen mukaisesti Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite B 24. VIHERRAIVURIT JA REUNALEIKKURIT Katso 31 kohta. Raivuri on sijoitettava tarkoitukseen sopivan laitteen avulla siten, että leikkuulaite on puolipallon keskipisteen yläpuolella ja leikkuulaitteen keskipiste on noin 50 millimetriä mittauspinnan yläpuo- lella. 25. PENSASLEIKKURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4. 1. 2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona: K2 = 0 Mittaukset sisällä: EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5—2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Pensasleikkuria on kannateltava tavallisessa käyttöasennossa joko käsin tai tarkoitukseen sopivan laitteen avulla siten, että leikkuulaite on puolipallon keskipisteen yläpuolella. Testi kuormitettuna: Pensasleikkuria on käytettävä nimellisnopeudella leikkuulaitteen toimiessa. C 124/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 26. KORKEAPAINEHUUHTELULAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Korkeapainehuuhtelulaite on testattava sen ollessa paikallaan. Moottoria ja apulaitteita on käytettävä valmistajan ilmoittamalla käytön vaatimalla nopeudella; korkeapainepumpun/-pumppujen on toimit- tava suurimmalla valmistajan ilmoittamalla nopeudella ja käyttöpaineella. Testissä on käytettävä mukautettua suutinta, jonka ansiosta paineenalennusventtiili on juuri laukaisukynnyksensä alapuo- lella. Suuttimen virtausmelulla ei saa olla vaikutusta mittausten tulokseen. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 30 sekuntia. 27. KORKEAPAINEPESURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys prEN 12639:1996 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Korkeapainepesuri on asennettava heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut laitteet on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/45 Testi kuormitettuna: Korkeapainepesuri on saatettava vakaaseen tilaan valmistajan määrittämällä käyttöalueella. Testauk- sen aikana suuttimen on oltava yhdistettynä korkeapaineiseen puhdistuslaitteeseen, joka tuottaa valmistajan ohjeiden mukaisesti käytettynä suurimman paineen. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 28. HYDRAULIAGGREGAATTI Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Hydrauliaggregaatti on kiinnitettävä heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut laitteet on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: Testauksen aikana hydrauliaggregaatti ei saa olla kytkettynä työkaluihin. Hydrauliaggregaatti on saatettava vakaaseen tilaan valmistajan määrittämällä käyttöalueella. Laitteen on toimittava nimellisnopeudellaan ja nimellispaineellaan. Nimellisnopeutena ja -paineena käytetään käyttöohjeissa ilmoitettua nopeutta ja painetta. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 29. SAUMANLEIKKAUSLAITTEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä C 124/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Saumanleikkauslaitteessa on oltava suurin valmistajan käyttöohjeissa sallima terä. Moottorin on toimittava suurimmalla nopeudellaan terän ollessa irti kytkettynä. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 30. KAATOPAIKKAKONEET Katso 36 kohta, kuormaajatyyppiset kaatopaikkakoneet, joissa on kauha. 31. RUOHONLEIKKURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4. 1. 2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A mukaisesti määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5—2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Jos keinotekoinen pinta painuu ruohonleikkurin pyörien painosta yli senttimetrin, pyörät on sijoitet- tava tuille siten, että ne ovat painumattoman keinotekoisen pinnan tasalla. Jos leikkuulaitetta ei voi kytkeä irti ruohonleikkurin vetävistä pyöristä, leikkuri on testattava tukien päällä siten, että leikkuri toimii suurimmalla valmistajan ilmoittamalla nopeudella. Tuet on valmistettava siten, että ne eivät vaikuta mittaustuloksiin. Kuormittamaton testi: ISO 11094:1991 Tarkkailujakso ISO 11094:1991 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/47 32. NURMIKON VIIMEISTELIJÄT / NURMIKON REUNALEIKKURIT Katso 31 kohta. Viimeistelijä on sijoitettava tarkoitukseen sopivan laitteen avulla siten, että sen leikkuulaite on puolipallon keskipisteen yläpuolella; leikkuulaitteen keskipisteen on oltava 50 millimetriä mittauspin- nan yläpuolella. 33. LEHTIPUHALTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4. 1. 2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5—2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Lehtipuhallin on sijoitettava tavalliseen käyttöasentoon siten, että puhallinlaitteen ilmanpoistoaukko on puolipallon keskipisteen yläpuolella. Jos lehtipuhallin on käsin kannateltava, sitä on tuettava joko käsin tai tarkoitukseen sopivan laitteen avulla. Testi kuormitettuna: Lehtipuhallinta on käytettävä valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella ja nimellisilmavirralla. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 34. LEHTI-IMURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4. 1. 2 kohta). C 124/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5—2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Lehti-imuri on sijoitettava tavalliseen käyttöasentoon siten, että keräyslaitteen imuaukko on puolipal- lon keskipisteen yläpuolella. Jos lehti-imuri on käsin kannateltava, sitä on tuettava joko käsin tai tarkoitukseen sopivan laitteen avulla. Testi kuormitettuna: Lehti-imuria on käytettävä valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella ja imulaitteen nimellisilmavir- ralla. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 35. TRUKIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 EN ISO 3744:1995 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana prEN 12053:1977 Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa prEN 12053:1997 36. KUORMAAJAT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 6395:1988 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/49 Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 6395:1988 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Telaketjuin varustetut kuormaajat on testattava testauspaikalla ISO 6395:1988 -standardin 6. 3. 3 kohdan mukaisesti. Testi kuormitettuna: ISO 6395:1988, liite C Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa ISO 6395:1988, liite C 37. LIIKKUVAT NOSTURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Liikkuva nosturi asennetaan siten, että laitetta käyttävän moottorin geometrinen keskipiste on puolipallon keskipisteessä. Laitteen alarungon liikkeen on suuntauduttava pisteen 6 suuntaan ja ylärungon puomin on suuntauduttava pisteen 1 suuntaan. Jos laitteen alarungon ajosuunta on sama kuin puomin toimintasuunta, liikkuva nosturi on suunnattava pisteen 1 suuntaan. Jos liikkuvassa nosturissa on ainoastaan yksi moottori sekä siirtymistä että nosturin käyttämistä varten, liikkuva nosturi on asennettava siten, että puolipallon keskipiste on moottorin ja nosturin vintturin puolivälissä. Testi kuormitettuna: Liikkuva nosturi mitataan seuraavissa neljässä käyttöolosuhteissa (a—d): a) Nosto ja lasku Nostoköyden nopeus säädetaan suurimpaan nostoköyden enimmäiskuormitukselle sallittuun nopeu- teen. Liikkuva nosturi kuormitetaan taakalla, joka on 50 prosenttia nostoköyden enimmäiskuormituk- sesta. C 124/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Testi aloitetaan taakan suurimmalla kiihdytyksellä ja sitä jatketaan taakan nostolla ja taakan välittömällä laskulla alkuasentoon. b) Kääntäminen Kun puomi on säädetty ilman taakkaa 40—50 asteen kulmaan, ylärunkoa käännetään 90 astetta vasempaan, jonka jälkeen se palautetaan välittömästi alkuasentoonsa. Teleskooppipuomi pidetään lyhyimmässä asennossaan. c) Puomin siirtäminen Testi aloitetaan nostamalla puomi, jonka jälkeen puomi lasketaan välittömästi alkuasentoonsa. Tämä liike suoritetaan ilman taakkaa, suurinta nopeutta ja suurinta kiihtyvyyttä sekä hidastuvuutta käyttäen. d) Puomin pidentäminen Kun puomi on säädetty ilman taakkaa 40—50 asteen kulmaan, puomin ensimmäinen, lyhyimmässä asennossaan oleva osa pidennetään suurimpaan pituuteensa ja vedetään heti takaisin lyhyimpään asentoonsa. Liike toteutetaan suurimmalla nopeudella. Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa a) Nosto ja lasku Puomin pituus valitaan siten, että testi kestää kokonaisuudessaan 15—20 sekuntia. b) Kääntäminen Tarkkailujakso on työjakson suorittamiseen tarvittava aika. c) Puomin siirtäminen Testin on kestettävä vähintään 20 sekuntia. d) Puomin pidentäminen Tarkkailujakso on työjakson suorittamiseen tarvittava aika. Neljästä määritetystä äänitehotasosta korkein on laitteen ominainen äänitehotaso, jota verrataan direktiivin sallittuihin äänitehotasoihin. 38. PINTAMUOKKAIMET Katso 31 kohta. Työkalu on kytkettävä irti mittauksen ajaksi. 39. ASFALTTILEVITTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/51 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Laitteen moottorin on toimittava valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella. Kaikki työyksiköt on aktivoitava ja niiden on toimittava seuraavilla nopeuksilla: — siirtojärjestelmä — levitysjärjestelmä vähintään 10 prosenttia suurimmasta arvosta vähintään 40 prosenttia suurimmasta arvosta — tiivistin (nopeus, isku) vähintään 50 prosenttia suurimmasta arvosta — tärytin (nopeus, epätasapaino) vähintään 50 prosenttia suurimmasta arvosta — puristuskiskot (taajuus, paine) vähintään 50 prosenttia suurimmasta arvosta Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 40. PUTKENLASKIJAT Katso 1 kohta. 41. RINNEKONEET Katso 1 kohta. 42. GENERAATTORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 Ulkomittausten osalta K2 = 0; sisämittausten osalta ISO/DIS 8520-10 -standardin 13 kohdan mukainen. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä; jos l. 2 m: suuntaissärmiötä voidaan käyttää, jolloin d = 1 m. Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Generaattorit voidaan testata ulkona tai sisällä. Jos testit tehdään sisällä, ympäristökorjauksen on oltava alle 2 dB. Generaattorit on asennettava heijastavalle tasolle; jalaksille asennetut generaattorit on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: ISO/DIS 8528-10, kohta 9. 1 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. C 124/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 43. KADUNLAKAISUKONEET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Kadunlakaisukone on testattava paikallaan. Moottorin ja lisälaitteiden on toimittava valmistajan ilmoittamalla työlaitteiden käyttämiseen tarvittavalla nopeudella; harjan on toimittava suurimmalla nopeudellaan, eikä se saa koskettaa maata; imujärjestelmän on toimittava suurimmalla imutehollaan. Maan ja imujärjestelmän välinen etäisyys saa olla enintään 25 millimetriä. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 44. JÄTEAUTOT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Jäteauto on testattava laitteen ollessa paikallaan. Moottori toimii valmistajan ilmoittamalla työlaittei- den käyttämiseen tarvittavalla nopeudella; siirto- ja tiivistyslaitteisto toimii ja säiliön on oltava tyhjä. 1. Jos jäteauto on varustettu kuormauslaitteilla, niitä on käytettävä seuraavasti: Kuormauslaitteeseen on liitettävä suurin mahdollinen tyhjä muovista valmistettu roskasäiliö. Testissä on suoritettava neljä kertaa peräkkäin käyttösykli, jossa säiliö nostetaan (ei tärytystä) suurimmalla nopeudellaan, kallistetaan tasaisesti ääriasentoonsa ja lasketaan maahan. 2. Jos jäteautossa ei ole kuormauslaitetta, jäteauton melupäästöt on määritettävä kaikkien muiden laitteiden toimiessa valmistajan ilmoittamalla nopeudella. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/53 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava: 1. neljän peräkkäisen käyttösyklin mittainen 2. vähintään 60 sekuntia. 45. TIEJYRSIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Tiejyrsimen pituusakselin on oltava y-akselin suuntainen. Testi kuormitettuna: Tiejyrsin on saatettava vakaaseen tilaan valmistajan määrittämällä käyttöalueella. Moottorin ja kaikkien apulaitteiden on toimittava joutokäyntitilan nimellisnopeuksillaan. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 46. NURMIKONELVYTTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ristiriitatapauksissa mittaukset on suoritettava ulkona keinotekoisella pinnalla (ISO 11094:1991 -standardin 4. 1. 2 kohta). Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin A liitteen mukaisesti määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5—2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. C 124/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Nurmikonelvytintä on käytettävä siten, että sen moottori toimii nimellisnopeudellaan ja sen työlaite on joutokäyntitilassa (toimii, mutta ei työstä). Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 47. SILPPURIT JA HAKKURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue ISO 11094:1991 Ympäristökorjauskerroin K2 Mittaukset ulkona K2 = 0 Mittaukset sisällä EN ISO 3744:1995 -standardin liitteen A mukaisesti määritetyn vakion K2 arvon on oltava 0,5—2,0 dB, jolloin K2-arvoa ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys ISO 11094:1991 Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Silppuri/hakkuri on testattava sen hakettaessa yhtä tai useaa palaa puuta. i) Laitteessa mahdollisesti olevaa haketettavien puunpalojen ohjainta on käytettävä. Käyttösykli koostuu toisesta päästään teroitetun vähintään 1,5 metrin pituisen pyöreän puunkappaleen (kuivaa mäntyä tai vaneria) hakettamisesta; haketettavan puunkappaleen halkaisija riippuu laitteen suu- rimmasta sallitusta halkaisijasta, joka käy ilmi seuraavasta taulukosta: suurin sallittu halkaisija, millimetriä puunkappaleen halkaisija, millimetriä , 50 50—100 100—140 140—200 200—280 25 50 70 100 140 ii) Jos laitteessa ei ole haketettavien puiden ohjainta, käyttösykli suoritetaan hakettamalla kolme puunkappaletta (kuivaa mäntyä tai vaneria, 12 × 24 mm2, pituus 200 millimetriä, teroitettu toisesta päästään), jotka heitetään silppuriin/hakkuriin samanaikaisesti. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/55 Tarkkailujakso / lopullisen äänitehotason määrittäminen Tarkkailujakso on lopetettava, kun hakkuriosassa ei enää ole materiaalia, mutta jakson enimmäispi- tuus ei saa ylittää 20 sekuntia. Jos molemmat käyttötilat ovat mahdollisia, on ilmoitettava korkeampi äänitehotaso. 48. LUMILINGOT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Lumilinkoa on käytettävä sen ollessa paikallaan. Lumilinkoa on käytettävä valmistajan suositusten mukaisella työlaitteen suurimmalla nopeudella ja moottoria vastaavalla nopeudella. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 49. LOKA-AUTOT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Loka-auton on oltava paikallaan testin aikana. Moottoria ja apulaitteita käytetään valmistajan ilmoittamalla työlaitteiden käyttämiseen tarvittavalla nopeudella; tyhjöpumppua/-pumppuja käyte- C 124/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 tään suurimmalla valmistajan ilmoittamalla nopeudella. Imulaitteita käytetään siten, että sisäinen paine on sama kuin ilmanpaine (0 prosentin tyhjiö). Imusuuttimen virtausmelu ei saa vaikuttaa mittausten tuloksiin. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 50. TORNINOSTURIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys M i t t a u k s e t m a a n p i n n a n t a s o l l a : Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä M i t t a u k s e t p u o m i n k o r k e u d e l l a : Jos nostomekanismi sijaitsee puomin korkeudella, mittauspinnan on oltava pallo, jonka säde on 4 metriä ja jonka keskuksen on oltava sama kuin vintturin geometrisen keskuksen. Jos nostomekanismi sijaitsee nosturin puomin haruksessa, mittauspinnan ala on pallo, jonka S on 200 m2. Mikrofonit on asetettava seuraavasti (katso kuva 50. 1): Neljä mikrofonia vaakasuoralla tasolla, joka kulkee mekanismin geometrisen keskipisteen (H = h/2) kautta. jossa L = 2,80 m ja d = 2,80 m − l/2 L = puolet kahden peräkkäisen mikrofonin välisestä etäisyydestä ; l = mekanismin pituus (puomin akselia pitkin); b = mekanismin leveys; h = mekanismin korkeus ja d = mikrofonituen ja mekanismin välinen etäisyys puomin suunnassa. Muut kaksi mikrofonia on asennettava pallon ja mekanismin geometrisen keskipisteen läpäisevän pystysuoran linjan leikkauspisteisiin. Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen N o s t o m e k a n i s m i n m i t t a u s Testin ajaksi nostomekanismi on kiinnitettävä jollakin seuraavista tavoista. Asento on ilmoitettava mittauskertomuksessa. a) Nostomekanismi maan pinnan tasolla Kiinnitetty nosturi on asennettava tasaiselle, heijastavalle pinnalle, joka on valmistettu betonista tai huokosettomasta asfaltista. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/57 b) Nostomekanismi puomin haruksessa Nostomekanismin on oltava vähintään 12 metriä maan pinnan yläpuolella. c) Maahan kiinnitetty nostomekanismi Nostomekanismi on asennettava tasaiselle, heijastavalle pinnalle, joka on valmistettu betonista tai huokosettomasta asfaltista. T e h o l ä h t e e n m i t t a a m i n e n Jos teholähde on kiinnitetty nosturiin joko nostomekanismiin liitettynä tai erillisenä, nosturin on oltava asennettu tasaiselle, heijastavalle pinnalle, joka on valmistettu betonista tai huokosettomasta asfaltista. Jos nostomekanismi sijaitsee puomin haruksessa, melunmittaus voidaan tehdä mekanismi joko puomin harukseen kiinnitettynä tai maahan kiinnitettynä. Jos nosturin teholähde on nosturista riippumaton (sähkögeneraattori, sähköverkko tai hydraulisen tai pneumaattisen tehon lähde), on mitattava ainoastaan mekanismin vintturin melutaso. Jos teholähde on kiinnitetty nosturiin eikä sitä ole yhdistetty nostomekanismiin, teholähde ja nostomekanismi on mitattava erikseen. Jos nämä laitteet on yhdistetty, mittaus koskee koko laitetta. Testin aikana nostomekanismin ja teholähteen asennuksen ja käyttötavan on oltava valmistajan ohjeiden mukaisia. Kuormittamaton testi: Nosturiin kiinnitetyn teholähteen on toimittava valmistajan ilmoittamalla täydellä teholla. Nostomekanismin on toimittava kuormittamattomana ja sen rummun on pyörittävä koukun suurinta nopeutta vastaavalla nopeudella nosto- ja laskumoodeissa. Valmistajan on ilmoitettava nopeus. Testin tuloksissa on käytettävä suurempaa kahdesta äänitehotasosta (nosto tai lasku). Testi kuormitettuna: Notsturiin kiinnitetyn teholähteen on toimittava valmistajan ilmoittamalla täydellä teholla. Nostome- kanismin on toimittava siten, että kaapelin jännitys rummulla vastaa suurinta kuormitusta (pienim- män säteen) ja että koukku liikkuu suurimmalla nopeudella. Valmistajan on ilmoitettava kuormitus- ja nopeusarvot. Tarkkailujakso(t) / tulokseksi saatavan äänitehotason määrittäminen, jos mittauksia suoritetaan useissa käyttöoloissa Nostomekanismin äänenpainetason määrittämisen osalta mittausjakson on oltava (tr + tf) sekuntia, jossa tr on jakso sekunteina ennen jarrun käyttämistä nostomekanismin toimiessa yllä määritetyllä tavalla; tätä testiä varten tr = 3 sekuntia ja tf on se jakso sekunteina, joka kuluu jarrun käyttämisestä koukun pysähtymiseen kokonaan. Jos käytössä on integraattori, integrointijakson on oltava (tr + tf) sekunnin suuruinen. Neliöllinen keskiarvo kunkin mikrofonin paikan i osalta saadaan seuraavasti: Lpi = 10 lg [(tr 100,1Lri + tf 100,1Lfi)/(tr + tf)], jossa Lri on äänenpainetaso mikrofonipaikassa i jakson tr aikana ja Lfi on äänenpainetaso mikrofonipaikassa i jarrutusjakson tf aikana. C 124/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Kuva 50. 1: Mikrofonien asettelu, kun nostomekanismi on puomin haruksessa 51. OJAKAIVURIT Katso 1 kohta. 52. AUTOALUSTAISET BETONISEKOITTIMET Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/59 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallo / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Testi kuormitettuna: Autoalustainen betonisekoitin on testattava sen ollessa paikallaan. Säiliö on täytettävä nimelliskapasi- teettiinsa keskisakealla betonilla (etenemismitta 42—47 cm). Säiliötä pyörittävän moottorin on toimittava nopeudella, jolla säiliö pyörii valmistajan käyttöohjeissa ilmoittamalla enimmäisnopeu- della. Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 53. VESIPUMPUT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastava pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys prEN 12639:1996 Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Vesipumppu on asennettava heijastavalle tasolle; jalaksille asennettu vesipumppu on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: Moottorin on toimittava valmistajan käyttöohjeissa ilmoittaman parhaan tehon nopeudella (prEN 12639:1996). Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 54. HITSAUSGENERAATTORIT Melupäästön perusstandardi EN ISO 3744:1995 Testialue Betonista tai huokosettomasta asfaltista tehty tasainen ja heijastamaton pinta. Ympäristökorjauskerroin K2 K2 = 0 C 124/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 Mittauspinta / mikrofonipaikkojen määrä / mittausetäisyys Puolipallopinta / vaihtoehto B: 6 mikrofonipaikkaa (2, 4, 6, 8, 10, 12) / r = 4, 10, 16 metriä Käyttöolot testin aikana Laitteiden kiinnittäminen Hitsausgeneraattori on asennettava heijastavalle tasolle; jalaksille asennettu hitsausgeneraattori on asennettava 0,40 metriä korkealle tuelle, ellei valmistajan asennusohjeissa toisin ilmoiteta. Testi kuormitettuna: ISO/DOS 8528-10, kohta 9. 2 Tarkkailujakso Tarkkailujakson on oltava vähintään 15 sekuntia. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/61 LIITE VII 8 ARTIKLASSA TARKOITETUN MERKINNÄN MALLI Vaatimustenmukaisuutta osoittavssa CE-merkinnässä ilmoitetaan 8 artiklan mukaisesti valmistajan takaama ja liitteen VI vaatimusten mukaisesti mitattu äänitehotaso LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin. CE-merkinnässä on oltava kirjaimet CE ja sen on oltava seuraavassa muodossa: Merkinnän korkeuden on oltava vähintään 5 mm. Jos CE-merkintää suurennetaan, on noudatettava edellä olevaan ruudukkoon sijoitetun piirroksen mittasuhteita. CE-merkintään liitetään ilmoitetun laitoksen tunnistenumero, mikäli laitos osallistuu tuotannon valvontaan. Valmistajan on kiinnitettävä ilmoitetun laitoksen numero laitteeseen tuotantovaiheessa laitoksen vastuulla. Aännitehotasoa koskevassa ilmoituksessa on oltava ilmaisu MELUPÄÄSTÖ, merkki LWA ja valmistajan takaama äänitehotaso seuraavassa muodossa: MELUPÄÄSTÖ LWA 104 Merkkien korkeuden on oltava vähintään 20 mm. C 124/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE VIII VALMISTUKSEN SISÄINEN TARKASTUS (Moduuli A) 1. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyä, jonka mukaisesti valmistaja tai sen yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset laitteet ovat niihin sovellettavien direktiivien vaatimusten mukaisia. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kiinnitettävä jokaiseen laitteeseen CE-merkintä, johon on liitetty 8 artiklassa vaaditut tiedot, ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. 2. Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvaillut tekniset asiakirjat ja pidettävä näitä asiakirjoja kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten vähintään 10 vuotta siitä, kun viimeinen tuote on valmistettu. Jollei valmistaja tai sen valtuutettu edustaja ole sijoittautunut yhteisöön, velvollisuus pitää tekniset asiakirjat saatavilla kuuluu laitteen yhteisön markkinoille saattamisesta vastuussa olevalle henkilölle. 3. Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, onko laite tämän direktiivin vaatimusten mukainen. Niihin on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot: — valmistajan nimi ja osoite (tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite) — tuotteen kuvaus erityisesti melunvähentämistoimenpiteiden osalta — merkki — myyntinimitys — tyyppi, sarja ja numerot — asiaankuuluvat tekniset tiedot (erityisesti asennettu nettoteho ja muut tehoon liittyvät tiedot) — viittaus tähän direktiiviin — niiden melunmittausten tulokset (liitteessä VI olevan A osan mukainen melunmittauskertomus), jotka on suoritettu tämän direktiivin säännösten mukaisesti ennen valmistajan (valmistajien) takaaman koneen (koneiden) äänitehotason ilmoittavan CE-merkinnän kiinnittämistä. 4. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä vaatimustenmukai- suusvakuutuksen kappale yhdessä teknisten asiakirjojen kanssa. 5. Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet en varmistamiseksi, että tuotantomenetel- mällä taataan, että valmistetut tuotteet ovat 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten asiakirjojen ja tuotteisiin sovellettavien direktiivin vaatimusten mukaisia. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/63 LIITE IX EY-TYYPPITARKASTUS (Moduuli B) 1. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyn sitä osaa, jonka mukaisesti ilmoitettu laitos varmistaa ja todistaa, että suunniteltua tuotantoa edustava näyte on tämän direktiivin vaatimusten mukainen. 2. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on tehtävä EY-tyyppitarkastusta koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava: — Valmistajan nimi ja osoite ja, jos hakemuksen tekee valmistajan valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite; — kirjallinen vakuutus siitä, että samaa hakemusta ei ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle; — liitteen III mukaiset tekniset asiakirjat. Hakijan on asetettava ilmoitetun laitoksen käytettäväksi suunniteltua tuotantoa edustava näyte, jäljem- pänä ”tyyppi”. Ilmoitettu laitos voi pyytää lisää näytteitä, jos niitä tarvitaan mittausohjelman suoritta- miseen. 3. Ilmoitetun laitoksen on: — tutkittava, onko tyyppi valmistettu teknisten asiakirjojen mukaisesti, — sovittava hakijan kanssa, missä tämän direktiivin mukaiset melunmittaukset suoritetaan, — tehtävä tai teetettävä tarvittavat melunmittaukset tämän direktiivin mukaisesti. 4. Jos tyyppi täyttää direktiivin säännökset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle liitteessä IV olevan mallin mukainen EY-tyyppitarkastustodistus. Todistukseen ja ilmoitetun laitoksen säilyttämään todistuksen jäljennökseen on liitettävä luettelo teknisten asiakirjojen asiaa koskevista kohdista. Jos valmistajalle ei myönnetä tyyppitarkastustodistusta, laitoksen on perusteltava kieltäytymisensä yksityiskohtaisesti. 5. EY-tyyppitarkastustodistukset ja EY-tyyppitarkastusmenettelyihin liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai jäsenvaltion hyväksymällä kielellä. 6. Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa EY-tyyppitarkastustodistusta koske- vat tekniset asiakirjat ovat, kaikista hyväksyttyyn tuotteeseen tehdyistä muutoksista, joille on saatava lisähyväksyntä, jos tällaiset muutokset voivat vaikuttaa siihen, onko tuote tämän direktiivin vaatimusten mukainen. Ilmoitetun laitoksen on tutkittava muutos ja ilmoitettava hakijalle, onko EY-tyyppihyväksyn- tätodistus edelleen voimassa. Ilmoitettu laitos voi tehdä lisäyksen alkuperäiseen EY-tyyppitarkastustodistukseen tai pyytää uuden hakemuksen toimittamista, jos se pitää sitä välttämättömänä. 7. Kunkin ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarvittavat tiedot EY- tyyppitarkastustodistuksista sekä tehdyistä lisäyksistä ja peruutuksista. Muille ilmoitetuille laitoksille voidaan toimittaa jäljennöksiä EY-tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niihin tehdyistä lisäyksistä. Todistuksen liitteet on pidettävä muiden ilmoitettujen laitosten saatavilla. Jäsenvaltioille toimitetaan pyynnöstä samat tiedot. 8. Valmistajan tai sen valtuutetun edustajan on säilytettävä teknisten asiakirjojen yhteydessä kappaleet EY-tyyppitarkastustodistuksista ja niihin tehdyistä lisäyksistä vähintään kymmenen vuotta siitä, kun viimeinen tuote on valmistettu. Mikäli valmistaja eikä sen valtuutettu edustaja ole sijoittautunut yhteisöön, tämän direktiivin vaatimuk- sen velvoittavat sitä, joka saattaa tuotteen yhteisössä markkinoille. C 124/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE X TYYPIN MUKAISUUDEN TODENTAMINEN SATUNNAISTARKASTUKSILLA (Moduuli C a) 1. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyn sitä osaa, jonka mukaisesti valmistaja tai sen yhteisöön sijoittautu- nut valtuutettu edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset laitteet ovat EY-tyyppitarkastustodistuk- sessa kuvaillun tyypin mukaisia ja että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kiinnitettävä jokaiseen tuotteeseen CE-merkintä, johon on liitetty 8 artiklan mukaiset tiedot, ja laadittava 6 artiklassa tarkoitettu kirjallinen vaatimusten- mukaisuusvakuutus. 2. Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että tuotantomenetelmällä taataan, että valmistetut tuotteet ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin ja tuotteisiin sovellettavien direktiivin vaatimusten mukaisia. 3. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä vaatimustenmukai- suusvakuutuksen kappale vähintään 10 vuoden ajan siitä, kun viimeinen tuote on valmistettu. Jos valmistaja tai sen valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, velvollisuus pitää tekniset asiakirjat saatavilla kuuluu tuotteen yhteisön markkinoille saattamisesta vastaavalle henkilölle. 4. Valmistajan valitseman ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä tuotetarkastuksia sen tarkastami- seksi, onko tuote tämän direktiivin asiaan kuuluvien vaatimusten ja EY-tyyppitarkastustodistuksen mukainen. 5. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnilla varmistetaan, että — CE-merkintä, jossa on ilmoitettu taattu äänitehotaso LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin, on kiinnitetty, kuten 8 artiklassa säädetään, — direktiivin 8 artiklan mukaisesti CE-merkintään liitettyä taattua äänitehotasoa LWA dB(A) verrattuna yhteen pikowattiin ei ylitetä, — direktiivin 9 artiklassa tarkoitettuja sallittuja äänitehotasoja ei ylitetä, — jokaiseen laitteeseen on liitetty vaatimustenmukaisuusvakuutus. 6. Tarkastaessaan vaatimustenmukaisuutta ilmoitettu laitos käyttää — omalla vastuullaan — kaikkia melun mittaamiseen ja melun vähentämiseen liittyviä tietojaan. Mahdollisuuksien mukaan laitos voi käyttää yksinkertaistettuja mittauksia laitteen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Jos kuitenkin on perusteltuja epäilyksiä siitä, onko laite vaatimusten mukainen, on sovellettava seuraavaa menette- lyä: Tarkastus suoritetaan käyttämällä liitteessä VI tämän tyyppisille laitteille säädettyä menettelyä ja EN ISO 4871:1996 -standardin 6 kohdan menettelyä seuraavasti muutettuna: Mikäli käytettävissä on vähemmän kuin neljä saman laitetyypin laitetta, tarkastetaan ainoastaan yksi laite EN ISO 4871:1996 -standardin 6. 2 kohdan mukaisesti. Mikäli käytettävissä on yleensä useampi kuin kolme saman laitetyypin laitetta, suoritetaan tarkastus EN ISO 4871:1996 -standardin 6. 3 kohdan mukaisesti. Jos teknisissä ohjeissa on kuitenkin annettu kokonaisstandardipoikkeama st tai asiaankuuluvassa melunmittausmenetelmässä on annettu viitestandar- dipoikkeama (cid:243)M, sovelletaan seuraavaa: lausekkeen 6. 3 yhtälö korvataan yhtälöllä Ld – Ll $ 3,0 dB Ld – Ll , 0,5 dB − 0,5 dB # Ld – Ll , 3,0 dB Ld – L – $ 1,5 dB Ld – Ll $ 1,2 (cid:243)M Ld – Ll $ 1,2 st Ld – Ll , − 0,2 (cid:243)M Ld – Ll , − 0,2 st − 0,2 (cid:243)M # Ld – Ll , 1,2 (cid:243)M − 0,2 st # Ld – Ll , 1,2 st – $ 0,56 (cid:243)M – $ 0,56 st Ld – L Ld – L tai tai tai tai 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/65 Jos mittaukset suoritetaan toistettavuuden edellytysten mukaisesti (sama paikka, samat välineet, samat huomioitsijat), st voidaan arvioida melunmittausten toistettavuuden standardipoikkeamasta sr ja tuotan- non standardipoikkeamasta sp (St 2 = Sr 2+Sp 2) Tarkastusten välillä oleva aika riippuu sallitun äänitehotason ja tyyppitarkastuksen (moduuli B) aikana mitatun arvon erosta DL: jos DL on pienempi tai yhtä suuri kuin 1 dB(A), aikaväli on yksi vuosi; jos DL on 1 dB(A):n ja 2 dB(A):n välillä, aikaväli on kaksi vuotta; jos DL on yli 2 dB(A), aikaväli on kolme vuotta. EY:n tarkastusmenettelyyn liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai jäsenvaltion hyväksymällä kielellä. 7. Sellaisissa tapauksissa, joissa tarkastettu laite ei ole vaatimusten mukainen, ilmoitetun laitoksen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet. C 124/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE XI TUOTANNON LAADUN VARMISTUS (Moduuli D) 1. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyä, jolla valmistaja, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuu- det, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset laitteet ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin mukaisia ja että ne täyttävät niihin sovellettavien direktiivien vaatimukset. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kiinnitettävä jokaiseen tuotteeseen CE-merkintä, johon on liitetty 8 artiklan mukaiset tiedot, ja laadittava 6 artiklassa tarkoitettu kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. 2. Valmistajan on sovellettava 3 kohdan erittelyn mukaisesti hyväksyttyä laadunvarmistusjärjestelmää tuotannossa, lopputarkastuksessa ja testauksessa; valmistaja on 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. 3. Laadunvarmistusjärjestelmä 3. 1 Valmistajan on toimitettava kyseisiä laitteita koskevan laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Tässä hakemuksessa on oltava — kaikki asianmukaiset tiedot kyseisistä laitteista, — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat, — hyväksyttyä tyyppiä koskevat tekniset asiakirjat sekä EY-tyyppitarkastustodistuksen kappale. 3. 2 Laadunvarmistusjärjestelmällä on taattava, että tuotteet ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvail- lun tyypin ja niihin sovellettavien direktiivien vaatimusten mukaisin. Valmistajan huomioon ottamat tekijät, vaatimukset ja säännökset on yhdistettävä järjestelmällisesti ja täsmällisesti asiakirjoihin kirjallisiksi toimenpiteiksi, menettelyiksi ja ohjeiksi. Näiden laadunvar- mistusjärjestelmää koskevien asiakirjojen avulla on varmistettava laatuohjelmien, suunnitelmien, käsikirjojen ja asiakirjojen yhdenmukainen tulkinta. Niissä on erityisesti riittävällä tavalla esitettävä — laatutavoitteet ja organisaation rakenne, johdon vastuualueet ja toimivalta laitteiden laadun osalta, — valmistuksessa, laadunvalvonnassa ja -varmistuksessa käytettävät tekniikat, menetelmät ja järjes- telmälliset toimenpiteet, — tarkastukset ja testaukset, jotka tehdään ennen valmistusta, valmistuksen aikana tai sen jälkeen ja se, millaisin aikavälein niitä tehdään, — laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit sekä testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilös- tön pätevyyteen tai hyväksymiseen liittyvät selvitykset, jne. — keinot, joilla valvotaan vaaditun laadun toteutumista ja laadunvarmistusjärjestelmän toiminnan tehokkuutta. 3. 3 Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laadunvarmistusjärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitetut vaatimukset. EN ISO 9002 -standardin mukaisten laadunvarmistusjärjes- telmien oletetaan olevan näiden vatimusten mukaisia. Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi arvioija, jolla on kokemusta kyseisen laiteteknologian arvioinnista. Arviointimenettelyyn on kuuluttava tarkastuskäynti valmistajan tiloissa. Päätöksestä on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/67 3. 4 Valmistaja sitoutuu täyttämään laadunvarmistusjärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja ylläpitämään laadunvarmistusjärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laadunvarmistus- järjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista laadunvarmistusjärjestelmään suunnitel- luista muutoksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, vastaako muutettu laadunvar- mistusjärjestelmä edelleen 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi. Sen on ilmoitettava päätöksensä valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätel- mät sekä perusteltu arviointipäätös. 4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva valvonta 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laadunvarmistusjärjestel- mästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti. Valmistajan on sallittava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat, — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat, — tekniset asiakirjat, — laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen tai hyväksymiseen liittyvät selvitykset jne. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä määräajoin tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa laadunvarmistusjärjestelmää; ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle tarkastus- selostus. Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Tällaisten käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä tarkastaakseen, että laadunvarmistusjärjestelmä toimii oikealla tavalla. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausraportti, jos testaus on suoritettu. 5. Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla seuraavat asiakirjat vähintään kymme- nen vuoden ajan siitä, kun viimeinen laite on valmistettu: — edellä 3 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat, — edellä 3 kohdan 4 alakohdassa tarkoitetut muutostiedot, — edellä 3 kohdan 4 alakodan viimeisessä alakohdassa, 4 kohdan 3 alakohdassa sekä 4 kohdan 4 alakohdassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset. 6. 7. Kaikkien ilmoitettujen laitosten on ilmoitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot hyväksymistään tai hylkäämistään laadunvarmistusjärjestelmistä. Tuotannon laadunvarmistusjärjestelmään liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon ilmoitettu laitos on sijoittautuneena, tai jäsenvaltion hyväksy- mällä kielellä. C 124/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE XII TUOTTEIDEN LAADUN VARMISTUS (Moduuli E) 1. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyä, jonka mukaisesti valmistaja, joka täyttää 2 kohdan velvolli- suudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset laitteet ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin mukaisia ja täyttävät niihin sovellettavien direktiivien vaatimukset. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kiinnitettävä jokaiseen tuotteeseen CE-merkintä, johon on liitetty 8 artiklan mukaiset tiedot, ja laadittava 6 artiklassa tarkoitettu kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. 2. Valmistajan on sovellettava 3 kohdan erittelyn mukaisesti hyväksyttyä laadunvarmistusjärjestelmää laitteiden lopputarkastuksessa ja testauksessa; valmistaja on 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. 3. Laadunvarmistusjärjestelmä 3. 1 Valmistajan on toimitettava kyseessä olevia laitteita koskevan laadunvarmistusjärjestelmänsä arvioi- mista koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava — kaikki asianmukaiset tiedot kyseisistä laitteista, — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat, — hyväksyttyä tyyppiä koskevat tekniset asiakirjat sekä EY-tyyppitarkastustodistuksen kappale. 3. 2 Laadunvarmistusjärjestelmää sovellettaessa on tutkittava jokainen laite ja laitteille on tehtävä niihin sovellettavissa direktiiveissä säädetyt testit sen varmistamiseksi, että laite on näiden direktiivien vaatimusten mukainen. Valmistajan huomioon ottamat tekijät, vaatimukset ja säännökset on yhdistettävä järjestelmällisesti ja täsmällisesti asiakirjoihin kirjallisiksi toimenpiteiksi, menettelyiksi ja ohjeiksi. Näiden laadunvarmistusjärjestelmää koskevien asiakirjojen avulla on varmistettava laatuoh- jelmien, suunnitelmien, käsikirjojen ja asiakirjojen yhdenmukainen tulkinta. Niissä on erityisesti riittävällä tavalla esitettävä — laatutavoitteet ja organisaation rakenne, johdon vastuualueet ja toimivalta laitteiden laadun osalta, — tarkastukset ja testit, jotka tehdään valmistuksen jälkeen, — laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit sekä testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilös- tön pätevyyteen tai hyväksymiseen liittyvät selvitykset, jne. — keinot, joilla valvotaan vaaditun laadun toteutumista ja laadunvarmistusjärjestelmän toiminnan tehokkuutta. 3. 3 Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laadunvarmistusjärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitetut vaatimukset. EN ISO 9003 -standardin mukaisten laadunvarmistusjärjes- telmien oletetaan olevan näiden vaatimusten mukaisia. Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi arvioija, jolla on kokemusta kyseisen laiteteknologian arvioinnista. Arviointimenettelyyn on kuuluttava tarkastuskäynti valmistajan tiloissa. Päätöksestä on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. 3. 4 Valmistaja sitoutuu täyttämään laadunvarmistusjärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja ylläpitämään laadunvarmistusjärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/69 Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laadunvarmistus- järjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista laadunvarmistusjärjestelmään suunnitel- luista muutoksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, vastaako muutettu laadunvar- mistusjärjestelmä edelleen 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi. Sen on ilmoitettava päätöksensä valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätel- mät sekä perusteltu arviointipäätös. 4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva valvonta 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laadunvarmistusjärjestel- mästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti. Valmistajan on sallittava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat, — tekniset asiakirjat, — laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen tai hyväksymiseen liittyvät selvitykset, jne. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä määräajoin tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa laadunvarmistusjärjestelmää; ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle tarkastus- selostus. Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Näiden käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testauksia tarkastaakseen, että laadunvarmistusjärjestelmä toimii asianmukaisesti. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausraportti, jos testaus on suoritettu. 5. Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla vähintään kymmenen vuoden ajan siitä, kun viimeinen laite on valmistettu: — edellä 3 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat, — edellä 3 kohdan 4 alakohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut muutostiedot, — edellä 3 kohdan 4 alakohdan viimeisessä alakohdassa sekä 4 kohdan 3 alakohdassa ja 4 kohdan 4 alakohdassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset. 6. 7. Kaikkien ilmoitettujen laitosten on ilmoitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot hyväksymistään tai hylkäämistään laadunvarmistusjärjestelmistä. Laadunvarmistusjärjestelmään liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava yhdellä sen jäsenval- tion virallisista kielistä, johon ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai jäsenvaltion hyväksymällä kielellä. C 124/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 LIITE XIII YKSIKKÖKOHTAINEN TARKASTUS (Moduuli G) 1. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyä, jonka mukaisesti valmistaja varmistaa ja vakuuttaa, että laite, jolle on annettu 4 kohdassa tarkoitettu todistus, on siihen sovellettavien direktiivien vaatimusten mukainen. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kiinnitettävä laitteeseen CE- merkintä, johon on liitetty 8 artiklan mukaiset tiedot, ja laadittava 6 artiklassa tarkoitettu vaatimusten- mukaisuus-vakuutus. 2. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on toimitettava yksikkökohtaista tarkastusta koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava: — valmistajan nimi ja osoite ja, jos hakemuksen on toimittanut valtuutettu edustaja, lisäksi tämän nimi ja osoite, — kirjallinen vakuutus siitä, että samaa hakemusta ei ole toimitettu toiselle ilmoitetulle laitokselle, — liitteen III mallin mukaiset tekniset asiakirjat. 3. Ilmoitetun laitokset on: — arvioitava, onko laite valmistettu teknisten asiakirjojen mukaisesti, — sovittava hakijan kanssa tämän direktiivin mukaisten melutestien suorituspaikka, — tehtävä tai teetettävä melunmittaukset tämän direktiivin mukaisesti. 4. Jos laite on tämän direktiivin säännösten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle liitteessä IV tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Jos ilmoitettu laitos kieltäytyy antamasta vaatis mustenmukaisuustodistusta, sen on perusteltava päätök- sensä. Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hakija voi valittaa ilmoitettujen laitosten päätöksistä. 5. Vaatimustenmukaisuustodistukset ja tarkastusmenettelyyn liittyvät asiakirjat sekä kirjeenvaihto on laadittava yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai sen hyväksymällä kielellä. 6. Valmistajan tai sen valtuutetun edustajan on säilytettävä vaatimustenmukaisuustodistuksen kappale teknisten asiakirjojen kanssa kymmenen vuoden ajan siitä, kun laite on saatettu markkinoille. Mikäli valmistaja eikä sen valtuutettu edustaja ole sijoittautunut yhteisöön, tämän direktiivin vaatimuk- set velvoittavat sitä, joka saattaa tuotteen yhteisön markkinoille. 22. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 124/71 LIITE XIV TÄYDELLINEN LAADUNVARMISTUS (Moduuli H) 1. 2. Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyä, jonka mukaisesti valmistaja, joka täyttää 2 kohdan velvolli- suudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset laitteet täyttävät niihin sovellettavien direktiivien vaatimukset. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kiinnitettävä jokaiseen laitteeseen CE-merkintä, johon on liitetty 8 artiklan mukaiset tiedot, ja laadittava 6 artiklassa tarkoitettu kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Valmistajalla on oltava käytössään 3 kohdassa eritelty, hyväksytty laadunvarmistusjärjestelmä tuotteiden suunnittelussa, valmistuksessa ja lopputarkastuksessa sekä testauksessa; valmistaja on 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. 3. Laadunvarmistusjärjestelmä 3. 1 Valmistajan on toimitettava laadunvarmistusjärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus valitsemal- leen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava: — kaikki asianmukaiset tiedot kyseisistä laitteista, — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat. 3. 2 Laatujärjestelmällä on taattava, että tuotteet ovat niihin sovellettavien direktiivien vaatimusten mukaisia. Valmistajan huomioon ottamat tekijät, vaatimukset ja säännökset on yhdistettävä järjestelmällisesti ja täsmällisesti asiakirjoihin kirjallisiksi toimenpiteiksi, menettelyiksi ja ohjeiksi. Näiden laadunvar- mistusjärjestelmää koskevien asiakirjojen avulla on varmistettava laatua koskevien toimintapolitiik- kojen ja menettelyjen, kuten laatuohjelmien, suunnitelmien, käsikirjojen ja asiakirjojen yhdenmukai- nen tulkinta. 3. 3 Niissä on erityisesti riittävällä tavalla esitettävä — laatutavoitteet ja organisaation rakenne, johdon vastuualueet ja toimivalta suunnittelun ja tuotteiden laadun osalta, — suunnittelun valvonta- ja tarkastustekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimet, joita käyte- tään laiteluokitukseen kuuluvia tuotteita suunniteltaessa, — vastaavat valmistuksessa, laadunvalvonnassa ja -varmistuksessa käytettävät tekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimenpiteet, — tarkastukset ja testit, joita tehdään ennen valmistusta, valmistuksen aikana tai sen jälkeen, ja se, millaisin aikavälein niitä tehdään, — laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit sekä mittaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henki- löstön pätevyyteen tai hyväksymiseen liittyvät selvitykset, jne. — keinot, joilla valvotaan vaaditun suunnittelun ja laadun toteutumista sekä laadunvarmistusjärjes- telmän toiminnan tehokkuutta. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laadunvarmistusjärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitetut vaatimukset. Laadunvalvontajärjestelmien, jotka ovat EN ISO 9001 -standardin mukaisia, oletetaan olevan 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen vastaavien vaatimus- ten mukaisia. Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen laiteteknologian arvioinnista. Arviointimenettelyyn on kuuluttava käynti valmistajan tiloissa. Päätöksestä on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. C 124/72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 4. 98 3. 4 Valmistaja sitoutuu täyttämään laadunvarmistusjärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja ylläpitämään laadunvarmistusjärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana. Valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitet-tava laadunvarmistus- järjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista laadunvarmistusjärjestelmään suunnitel- luista muutoksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, vastaako muutettu laadunvar- mistusjärjestelmä edelleen 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi. Sen on ilmoitettava päätöksensä valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätel- mät sekä perusteltu arviointipäätös. 4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva valvonta 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laadunvarmistusjärjestel- mästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti. Valmistajan on sallittava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti — laadunvarmistusjärjestelmää koskevat asiakirjat, — laatupöytäkirjat, jotka on määrätty suunnittelua koskevassa laatujärjestelmässä, esimerkiksi analyysien, laskelmien tai testausten tulokset, — laatupöytäkirjat, jotka on määrätty valmistusta koskevassa laatujärjestelmässä, esimerkiksi tar- kastusraportit, testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen tai hyväksymi- seen liittyvät selvitykset, jne. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä määräajoin tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa laadunvarmistusjärjestelmää; ilmoitetun laitoksen on toimitettava tarkastusselostus valmis- tajalle. Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Naidens käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testauksia tarkastaakseen, että laadunvarmistusjärjestelmä toimii asianmukaisesti. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausraportti, jos testaus on suoritettu. 5. Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan siitä, kun viimeinen laite on valmistettu: — edellä 3 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat, — edellä 3 kohdan 4 alakohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut muutostiedot, — edellä 3 kohdan 4 alakohdan viimeisessä alakohdassa ja 4 kohdan 3 alakohdassa sekä 4 kohdan 4 alakodassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset. 6. 7. Kaikkien toimitettava laitosten on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot hyväksymistään ja hylkäämistään laadunvarmistusjärjestelmistä. Tuotannon laadunvarmistusjärjestelmään liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai jäsenvaltion hyväksy- mällä kielellä