title: Az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve (1998. február 16.) az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
equivalence of diplomas
freedom to provide services
lawyer
right of establishment

formats: html pdf print

text: 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 83 31998L0005 L 77/36 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 3. 14. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 98/5/EK IRÁNYELVE (1998. február 16. ) az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (3) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 49. cikkére és 57. cikke (1) bekezdésére, valamint az 57. cikk (2) bekezdésének első és harmadik mondatára, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), mivel amíg egyes ügyvédek – többek között a 89/48/EGK irányelvben előírt alkalmassági vizsga letételével – gyorsan beilleszkedhetnek a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába, addig más, teljes képesítéssel rendelkező ügyvédek a fogadó tagállamban letöltött bizonyos idejű, a saját országukban alkalmazott szakmai címnek megfelelő ügyvédi gyakorlat után illeszkedhetnek be, vagy saját országukban alkalma- zott szakmai cím szerint folytathatják tevékenységüket; tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), (4) mivel ezen időszak végén az ügyvéd a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába az ügyvédi gyakorlat megszerzése után illeszkedhet be; a Szerződés 189b. cikkében (3) megállapított eljárásnak megfele- lően, (1) (2) mivel a Szerződés 7a. cikke értelmében a belső piac belső határok nélküli térséget foglal magában; mivel a Szerződés 3. cikkének c) pontja alapján a Közösség célkitűzései közé tartozik a személyek és szolgáltatások tagállamok közötti mozgását gátló akadályok eltörlése; mivel ez a tagállamok állampolgárai számára többek között hivatásuknak a képe- sítésük megszerzése országától eltérő tagállamban történő gyakorlásának lehetőségét jelenti önálló vagy alkalmazotti minőségben; rendszeréről elismerésének mivel a legalább három éven át tartó szakmai oktatás és képzés befejezése után adományozott felsőoktatási okleve- lek szóló, általános 1988. december 21-i 89/48/EGK tanácsi irányelv (4) alap- ján az egyik tagállamban teljes képesítést nyert ügyvéd kér- heti oklevele elismerését egy másik tagállamban, az ott tör- ténő letelepedése esetén azért, hogy az adott tagállamban használatos szakmai címet viselve ügyvédi tevékenységet folytasson; mivel a 89/48/EGK irányelv célja az ügyvédek fogadó tagállamban történő szakmai beilleszkedésének biztosítása, és az irányelv nem kívánja módosítani sem az adott tagállamban érvényes szakmai szabályokat, sem az ott honos ügyvédeket nem kívánja kivonni ezen szabályok hatálya alól; (1) HL C 128. , 1995. 5. 24. , 6. o. és HL C 355. , 1996. 11. 25. , 19. o. (2) HL C 256. , 1995. 10. 2. , 14. o. (3) Az Európai Parlament 1996. június 19-i véleménye (HL C 198. , 1996. 7. 8. , 85. o. ), a Tanács 1997. július 24-i közös álláspontja (HL C 297. , 1997. 9. 29. , 6. o. ), az Európai Parlament 1997. novem- ber 19-i határozata (1997. december 15-i tanácsi határozat) (4) HL L 19. , 1989. 1. 24. , 16. o. (5) (6) mivel ez a gyakorlat közösségi szinten az oklevelek elisme- résének általános rendszerével összehasonlítva nemcsak azért indokolt, mert lehetővé teszi az ügyvédek számára, hogy a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába könnyebben beilleszkedhessenek, de azért is, mert biztosítja, hogy az ügyvédek a saját országuk szakmai címeit viselve állandó jelleggel működhessenek a fogadó tagállamban, és ez meg- felel a jogi szolgáltatásokat igénybevevők szükségleteinek, akik, különösen a belső piac következtében folyamatosan gyarapodó kereskedelmi kapcsolatok miatt, jogi tanácsot kérnek a határokon átnyúló ügyletek lebonyolításához, amelyekben a nemzetközi, a közösségi és a nemzeti jog- szabályok gyakran fedik egymást; mivel a közösségi szintű szabályozás azért is indokolt, mert eddig csupán néhány tagállam engedélyezte, hogy területén más tagállamból érkezett ügyvédek a saját orszá- guk szakmai címét viselve a szolgáltatásnyújtáson kívül más ügyvédi tevékenységet folytassanak; mivel azonban azokban a tagállamokban, ahol ez a lehetőség fennáll, a részletes gyakorlati szabályok, például a tevékenységi kör vagy a hatóságoknál történő bejegyeztetés tekintetében jelentősen különböznek; mivel a körülmények különböző- sége egyenlőtlenségeket és a tagállamok ügyvédei közötti verseny torzítását, illetve a mozgás szabadságának akadá- lyozását eredményezi; mivel csak egy, a szolgáltatásnyúj- tástól eltérő szakmai tevékenység folytatását szabályzó irányelv képes ezeket a saját országuk szakmai címét hasz- nálva tevékenykedő ügyvédeket sújtó nehézségeket elhárí- tani, és ez nyújt lehetőséget arra, hogy azonos lehetősége- ket biztosítson az ügyvédeknek és a jogi szolgáltatások igénybevevőinek valamennyi tagállamban; 84 (7) (8) (9) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet mivel e célkitűzések szem előtt tartása mellett ez az irány- elv nem határoz meg semmilyen, kizárólag egy országon belüli helyzetre vonatkozó szabályt, és ahol mégis kihatás- sal van az ügyvédi hivatás nemzeti szabályozására, csak annyiban teszi ezt, amennyiben ez célkitűzéseinek haté- kony elérése érdekében szükséges; mivel többek között nem érinti a fogadó tagállamban használatos szakmai címek szerinti ügyvédi képesítés megszerzését és az ügy- védi hivatás gyakorlását szabályozó nemzeti jogalkotást; irányelvnek azon rendelkezését, amely szerint a fogadó tagállam megkívánhatja a saját országa szakmai címét viselő ügyvédtől, hogy egy helyi ügyvéddel együttműködve járjon el, amikor jogi eljárásban ügyfelet képvisel illetve ügyfél védelmét látja el, szintén bele kell foglalni ebbe az irányelvbe; mivel ezt a követelményt az Európai Közös- ségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata fényében kell értel- mezni, különös tekintettel annak a Bizottság v. Németor- szág, 427/85 számú ügyben 1988. február 25-én hozott ítéletére (2); mivel ez az irányelv a hatálya alá tartozó ügyvédektől meg- kívánja, hogy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságánál bejegyeztessék magukat, hogy a hatóság meggyőződhessen arról, hogy az ügyvéd az adott tagállam- ban hatályos szakmai szabályoknak megfelel; mivel a fogadó tagállam ügyvédekre vonatkozó jogszabályai hatá- rozzák meg a bejegyzés hatályát arra vonatkozóan, hogy az ügyvédek milyen szintű és típusú igazságszolgáltatási szervek előtt gyakorolhatják hivatásukat; (11) mivel az igazságszolgáltatási rendszer zavartalan műkö- dése érdekében különleges szabályok útján lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a legfelsőbb szintű bíró- ságaik előtti eljárást az arra szakosodott ügyvédek számára tartsák fenn anélkül, hogy a többi tagállamból származó, a követelményeknek eleget tevő ügyvéd beilleszkedését aka- dályoznák; mivel a fogadó tagállamban azoknak az ügyvédeknek, akik még nem illeszkedtek be a fogadó tagállam ügyvédi szak- májába, az adott tagállamban a saját országuk szakmai címüket viselve kell végezniük tevékenységüket annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelően tájékozód- hassanak, és különbséget tudjanak tenni az ilyen ügyvédek és a fogadó tagállamban működő, az ott használatos szak- mai címet viselő ügyvédek között; (10) mivel az irányelv hatálya alá tartozó ügyvédek számára lehetővé kell tenni, hogy jogi tanácsot adhassanak, külö- nösen a saját tagállamuk jogáról, a közösségi jogról, a nemzetközi jogról és a fogadó tagállam jogáról; mivel ezt már lehetővé tette az ügyvédi szolgáltatási tevékenység tekintetében, az ügyvédi szolgáltatásnyújtási szabadság hatékony gyakorlásának elősegítéséről szóló 1977. már- cius 22-i 77/249/EGK tanácsi irányelv (1); mivel azonban – a 77/249/EGK irányelvhez hasonlóan – lehetővé kell ten- ni, hogy Nagy-Britanniában és Írországban a saját orszá- guk címét használva működő ügyvédek ne készíthessenek bizonyos, a tulajdonátruházással és örökösödéssel kapcso- latos okiratokat; mivel ez az irányelv egyáltalán nem érinti azokat a rendelkezéseket, amelyekben a tagállamok bizo- nyos tevékenységeket fenntartottak az ügyvédi szakmától különböző, más szakmák számára; mivel a 77/249/EGK (12) mivel a fogadó tagállamban a saját országában használa- tos címmel bejegyzett ügyvédnek fenn kell tartania bejegy- zését saját országának hatáskörrel rendelkező hatóságánál, ha meg akarja tartani ügyvédi státuszát és ezen irányelv hatálya alá kíván tartozni; mivel ezért a hatáskörrel rendel- kező hatóságok közötti szoros együttműködés elengedhe- tetlen, különösen a fegyelmi eljárásokkal kapcsolatban; (13) mivel az irányelv hatálya alá tartozó ügyvédek, akár alkal- mazott ügyvédként, akár önálló ügyvédként működnek saját tagállamukban, alkalmazott ügyvédként működhet- nek a fogadó tagállamban ott, ahol a tagállam ilyen lehe- tőséget biztosít saját ügyvédei számára; (14) mivel ennek az irányelvnek az a célkitűzése, hogy lehetővé tegye az ügyvédek számára, hogy a saját országukban hasz- nált szakmai címüket viselve működhessenek egy másik tagállamban, a fogadó tagállam szakmai címének megszer- zését is megkönnyíti számukra; mivel a Szerződés 48. és 52. cikke az Európai Bíróság értelmezése szerint előírja, hogy a fogadó tagállamnak figyelembe kell vennie minden, a területén szerzett ügyvédi gyakorlatot; mivel a fogadó tagállamban az adott ország jogrendszere alapján, bele- értve a Közösség jogrendszerét is, három éven át ténylege- sen és rendszeresen ügyvédi tevékenységet folytató ügy- joggal feltételezhető, hogy megszerezte a helyi védről ügyvédi szakmába történő teljes beilleszkedéshez szüksé- ges jártasságot; mivel ezen időszak lejártával annak az (1) HL L 78. , 1977. 3. 26. , 17. o. Az irányelvet legutóbb az 1994-es csat- lakozási okmány módosította. (2) HL 1988 Európai Bírósági határozatok 1123. 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 85 ügyvédnek, aki hitelt érdemlően tudja bizonyítani szakmai hozzáértését a fogadó tagállamban, képesnek kell lennie az adott tagállam szakmai címének megszerzésére; amenny- iben a legalább háromévi, tényleges és rendszeres ügyvédi tevékenység során az ügyvéd a fogadó tagállam jogában tevékenykedve ennél rövidebb időt töltött el, a hatóságok- nak figyelembe kell venniük az ügyvédnek az adott tag- állam jogára vonatkozó ismereteit, amelyről a hatóság elbeszélgetés során szerezhet bizonyosságot; mivel azon- ban ha e könnyített feltételek nem teljesülnek, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy határoz, hogy nem adja meg az adott államban használatos szak- mai megnevezést, a határozatot indokolnia kell, és e hatá- rozat ellen jogorvoslatnak van helye a tagállam nemzeti joga alapján; (15) mivel a gazdasági és szakmai fejlődés nyomán egyre inkább lehetővé válik, hogy az ügyvédek a Közösségen belül közö- sen folytassák tevékenységüket, beleértve az ügyvédi társu- lási formákat is; mivel az a tény, hogy egy ügyvéd a saját tagállamában egy ilyen ügyvédi társuláshoz tartozik, nem hozható fel ellene abból a célból, hogy megakadályozzák vagy visszatartsák a fogadó államban történő letelepedését; mivel ugyanakkor a tagállamok számára lehetővé kell ten- ni, hogy megfelelő intézkedésekkel megvédjék az ügyvédi hivatás függetlenségét; mivel a közös ügyvédi működést engedélyező tagállamokban bizonyos biztosítékokat kell nyújtani, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Tárgy, hatály és meghatározások (1) Az irányelv célja az ügyvédi hivatás folyamatos gyakorlásá- nak lehetővé tétele önálló ügyvédként vagy alkalmazotti minőség- ben, az ügyvédi minősítés megszerzése országától eltérő másik tagállamban. (2) Az irányelv alkalmazásában: Luxemburg Hollandia Ausztria Portugália Finnország Svédország Avocat Advocaat Rechtsanwalt Advogado Asianajaja/Advokat Advokat Egyesült Királyság Advocate/Barrister/Solicitor b) „saját tagállam” az a tagállam, amelyben az ügyvéd megszerezte az a) pontban felsorolt szakmai címek egyikének használatára való jogosultságot azt megelőzően, hogy egy másik tagállam- ban ügyvédi gyakorlatot kezd; c) „fogadó tagállam” az a tagállam, amelyben egy ügyvéd az irány- elvnek megfelelően ügyvédi gyakorlatot folytat; d) a „saját országbeli szakmai megnevezés” az abban a tagállamban használatos szakmai címet jelenti, amelyben az ügyvéd meg- szerezte a megnevezés használatára való jogosultságot azt megelőzően, hogy a fogadó tagállamban ügyvédi gyakorlatot kezd; e) „ügyvédi társulás” az a – valamely tagállam törvényei szerint ala- pított – jogi személyiségű vagy azzal nem rendelkező egység, amelyben az ügyvédek szakmai tevékenységüket közös név alatt folytatják; f) a „vonatkozó szakmai megnevezés” vagy „vonatkozó szakma” azt a hatáskörrel rendelkező hatóság által felügyelt szakmai címet, vagy szakmát jelenti, amelyben az ügyvéd bejegyeztette magát a 3. cikk szerint, a „hatáskörrel rendelkező hatóság” pedig ezt a hatóságot jelenti. (3) Az irányelv egyaránt vonatkozik a saját tagállamukban és a 8. cikk szerint a fogadó tagállamban önállóan, valamint az ügy- védi hivatásukat alkalmazotti minőségben gyakorló ügyvédekre. (4) Az ügyvédi hivatás gyakorlása az irányelv szerint nem foglalja magában a szolgáltatás nyújtásának szabályait, az a 77/249/EGK irányelv hatálya alá tartozik. 2. cikk a) „ügyvéd” minden olyan személy, aki egy tagállam állampolgára és az alábbi szakmai címek egyikének birtokában felhatalma- zással rendelkezik a hivatásának gyakorlására: Az ügyvédi hivatás gyakorlásának joga a saját tagállam szakmai megnevezésével Belgium Dánia Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt Advokat Németország Rechtsanwalt Görögország Δικηγοροζ állandó jelleggel bármely más Bármely ügyvéd jogosult tagállamban a saját tagállamában megszerzett szakmai címmel az 5. cikkben meghatározott tevékenységek folytatására. A fogadó tagállam ügyvédi szakmájába történő beilleszkedést a 10. cikk szabályozza. Spanyolország Abogado/Advocat/Avogado/ Abokatu 3. cikk Franciaország Avocat Írország Barrister/Solicitor Olaszország Avvocato Bejegyzés a hatáskörrel rendelkező hatóságnál (1) Annak az ügyvédnek, aki másik tagállamban kíván működni, mint ahol ügyvédi képesítését megszerezte, az adott ország hatás- körrel rendelkező hatóságánál be kell jegyeztetnie magát. 86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet (2) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának be kell jegyeznie az ügyvédet, ha az ügyvéd bemutatja a saját tagállamá- nak hatáskörrel rendelkező hatóságánál történt bejegyzését bizo- nyító igazolást. A hatóság előírhatja, hogy a saját tagállam hatás- körrel történt bejegyzést bizonyító igazolás nem lehet három hónapnál régebbi. A bejegyzésről a hatóságnak értesítenie kell az ügyvéd saját tagállamának hatáskör- rel rendelkező hatóságát. rendelkező hatóságánál (3) Az (1) bekezdés alkalmazása céljából: – az Egyesült Királyságban és Írországban az ott használt szak- mai címektől eltérő megnevezéssel gyakorlatot folytató ügy- védeknek a „barrister”-i, az „advocate”-i vagy a „solicitor”-i hivatás felügyeletét ellátó hatóságnál kell bejegyeztetniük magukat, – az Egyesült Királyságban az írországi „barrister”-eket felügyelő hatóság a „barrister”-ek és az „advocate”-ek felügyeletét ellátó hatóság, míg az írországi „solicitor”-ok felügyeletét ellátó ható- ság a „solicitor”-ok felügyeletét ellátó hatóság, – Írországban az egyesült királyságbeli „barrister”-eket és „solicitor”-okat felügyelő hatóság a „barrister”-eket felügyelő hatóság, míg az egyesült királyságbeli „solicitor”-ok felügyele- tét ellátó hatóság a „solicitor”-ok felügyeletét ellátó hatóság. (4) Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság a fogadó tagállamban közzéteszi a bejegyzett ügyvédek névsorát, az ezen irányelv alap- ján bejegyzett ügyvédek névsorát is közzé kell tennie. 4. cikk Az ügyvédi hivatás gyakorlása a saját tagállam szakmai megnevezésével (1) A fogadó tagállamban a saját tagállama szakmai címét hasz- nálva tevékenységet folytató ügyvédnek ezzel a szakmai címmel kell folytatnia tevékenységét, amelyet a saját tagállama hivatalos nyelvén, vagy hivatalos nyelveinek egyikén, érthetően és oly módon kell megjelölnie, hogy az ne legyen összetéveszthető a fogadó tagállam szakmai megnevezésével. (2) Az (1) bekezdés alkalmazása céljából, a fogadó tagállam elő- írhatja a saját tagállama szakmai címét használva tevékenységet folytató ügyvédnek, hogy jelölje meg, hogy saját tagállamában mely szakmai szervezetnek a tagja, vagy saját tagállamának tör- vényei szerint mely bíróság előtti eljárásra van felhatalmazása. A fogadó tagállam továbbá előírhatja a saját országa szakmai címét használva működő ügyvédnek, hogy csatolja a saját tagállama hatáskörrel rendelkező hatóságánál történt bejegyzésére vonat- kozó dokumentumot. 5. cikk Tevékenységi kör (1) A (2) és (3) bekezdésre is figyelemmel, a saját országa szak- mai címét használva működő ügyvéd ugyanolyan ügyvédi tevé- kenységet folytat, mint a fogadó tagállamban használatos vonat- kozó szakmai címmel tevékenységet folytató ügyvéd, többek között jogi tanácsot adhat saját tagállamának jogáról, a közösségi jogról, a nemzetközi jogról és a fogadó tagállam jogáról. Az ügy- védnek minden esetben be kell tartania a nemzeti bíróságok előtt érvényes eljárási szabályokat. (2) Azok a tagállamok, amelyek engedélyezik, hogy területükön az ügyvédek egy meghatározott csoportja olyan okiratot készít- sen, amelyek elhunyt személyek hagyatékának kezelésére jogosí- tanak vagy ingatlanok tulajdonjogának keletkezésére vagy átru- házására vonatkoznak, amely okiratok készítését más tagállamok az ügyvédi szakmától eltérő más szakma számára tartanak fenn, e tevékenységek gyakorlásából kizárhatják a saját országuk szak- mai címével az utóbbi tagállamokban működő ügyvédeket. (3) A jogi eljárásokban az ügyfelek képviseletének vagy védelmé- nek ellátása vonatkozásában, amennyiben a fogadó tagállam joga az ilyen tevékenységet az illető tagállam szakmai címét használva működő ügyvédei számára tartja fenn, a fogadó tagállam előír- hatja a saját országuk szakmai címével működő ügyvédeknek, hogy olyan ügyvéddel együttműködve járjanak el, aki az adott bíróságnál eljárhat, és aki szükség esetén felelősségre vonható, vagy egy, az adott bíróságnál működő „avoué”-val működjenek együtt. A tagállamok azonban külön szabályokat állapíthatnak meg a leg- felsőbb szintű bíróságok előtti eljárásra vonatkozóan az igazság- szolgáltatási rendszer zavartalan működése érdekében, például előírhatják az ilyen eljárásra szakosodott ügyvédek alkalmazását is. 6. cikk Az ügyvédi működés szabályai (1) A saját tagállamában érvényes ügyvédi működési szabályoktól függetlenül a saját országának szakmai címe használatával működő ügyvédre minden olyan tevékenység esetében, amelyet a fogadó tagállam területén végez, ugyanazok a működési szabá- lyok érvényesek, mint a fogadó tagállam szakmai címével működő ügyvédekre. (2) A saját országuk szakmai címét használva működő ügyvédek- nek megfelelő képviseletet kell biztosítani a fogadó tagállam szak- mai szervezeteiben. Ennek a képviseletnek legalább szavazati 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 87 jogot kell biztosítania az illető szervezetek vezető testületeinek választása esetén. (3) A fogadó tagállam előírhatja a saját országa szakmai megne- vezésével működő ügyvéd számára ügyvédi felelősségbiztosítási szerződés megkötését, vagy azt, hogy belépjen egy ügyvédi bizto- sítópénztárba, annak a szabályozásnak megfelelően, amit az adott tagállam állapított meg a területén folytatott tevékenységekre. A saját országa szakmai címét használva működő ügyvédet azonban fel kell menteni e kötelezettség alól, ha bizonyítja, hogy a saját tagállamában kötött biztosítással vagy a saját tagállamának előí- rásai szerinti biztosítópénztári tagsággal rendelkezik, amenynyi- ben ez a biztosítás vagy tagság feltételei és hatálya szerint egyen- értékű. Amennyiben a megfelelés csak részleges, a fogadó tagállamban a hatáskörrel rendelkező hatóság kiegészítő biztosí- tási vagy biztosítópénztári szerződés megkötését írhatja elő az olyan körülmények biztosítására, amelyekre a saját tagállam elő- írásainak megfelelően kötött biztosítás vagy biztosítópénztári tag- ság nem terjed ki. 7. cikk Fegyelmi eljárások (1) Amennyiben a saját országa szakmai címét használva működő ügyvéd nem tesz eleget a fogadó tagállamban hatályos kötelezettségeknek, a fogadó tagállam eljárási szabályait, bünteté- seit és jogorvoslatait kell alkalmazni. (2) A saját országa szakmai címét használva működő ügyvéd elleni fegyelmi eljárás kezdeményezését megelőzően a fogadó tag- állam hatáskörrel rendelkező hatóságának minden lényeges ada- tot rendelkezésére bocsátva, a lehető legrövidebb időn belül kell tájékoztatnia a saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát. Az első albekezdést megfelelően kell alkalmazni olyan esetekben, amikor a fegyelmi eljárásokat a saját tagállam hatáskörrel rendel- kező hatósága kezdeményezi, és ennek megfelelően tájékoztatja a fogadó tagállam(ok) hatáskörrel rendelkező hatóságát. (3) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a dön- téshozói hatáskörének sérelme nélkül a teljes fegyelmi eljárás során együtt kell működnie a saját tagállam hatáskörrel rendel- kező hatóságával. A fogadó tagállamnak meg kell tennie a szük- séges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a saját tagállam- beli hatáskörrel rendelkező hatóság kifejthesse álláspontját a fellebbviteli fórumok előtt. (4) A saját tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által hozott határoza- tot követően saját eljárásjogi és anyagi jogi szabályai szerint el kell döntenie, hogy milyen intézkedéseket hozzon a saját országa szakmai címét használva működő ügyvéddel szemben. (5) Habár ez nem előfeltétele a fogadó tagállam hatáskörrel ren- delkező hatósága határozatának, ha az ügyvéd saját tagállamának hatáskörrel rendelkező hatósága ideiglenesen vagy véglegesen visszavonja az ügyvédi tevékenység folytatására szóló felhatalma- zást, ez automatikusan maga után vonja annak ideiglenes vagy végleges tilalmát, hogy az érintett ügyvéd a saját országa szakmai címét használva tevékenységet folytasson a fogadó tagállamban. 8. cikk Az alkalmazott ügyvédként folytatott működés A fogadó tagállamban a saját tagállama szakmai címével bejegyzett ügyvéd alkalmazott ügyvédként folytathat gyakorlatot egy másik ügyvéd, ügyvédi társulás vagy ügyvédi iroda, illetve köz- vagy magánvállalkozás alkalmazásában, olyan mértékben, amenynyiben ezt a fogadó tagállam az abban az államban használt szakmai címmel bejegyzett ügyvédek számára engedélyezi. 9. cikk Indokolás és jogorvoslatok A 3. cikkben említett bejegyzést nem érintő határozatokat vagy az ilyen bejegyzést törlő és a fegyelmi intézkedések meghozataláról szóló határozatokat indokolni kell. Az ilyen határozatok ellen bírósági jogorvoslatnak van helye a tagállam belső joga szerint. 10. cikk A fogadó tagállam ügyvédeivel azonos bánásmód (1) Annak a saját országa szakmai címével működő ügyvédnek, aki igazolja, hogy a fogadó tagállamban legalább három évig tény- legesen és rendszeresen folytatta tevékenységét annak az állam- nak a jogában, beleértve a közösségi jogot is, a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába történő befogadása céljából mentességet kell adni a 89/48EGK irányelv 4. cikk (1) bekezdése b) pontjában fog- lalt feltételek alól; „Tényleges és rendszeres tevékenység” alatt a tevé- kenység tényleges, megszakítás nélküli végzését kell érteni, figyel- men kívül hagyva a mindennapi élet eseményeiből adódó megszakításokat. 88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet Az illető ügyvéd feladata, hogy a fogadó tagállam hatáskörrel ren- delkező hatóságának a rendelkezésére bocsássa a legalább három éven át tartó, a fogadó tagállam jogában folytatott tényleges és rendszeres tevékenysége bizonyítékát. Ebből a célból: a) az ügyvéd a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságá- nak rendelkezésére bocsát minden lényeges információt és dokumentációt, különösen az általa kezelt ügyek számáról és jellegéről; b) a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága ellenőrzi az ügyvéd tevékenységének tényleges és rendszeres voltát, és szükség esetén felhívhatja az ügyvédet, hogy szóban vagy írás- ban adjon felvilágosítást, vagy bocsásson rendelkezésre további részleteket az a) pontban említett információval vagy dokumentációval kapcsolatban. A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a felmen- tés iránti kérelmet az első albekezdésben meghatározott feltételek nemteljesülése miatt elutasító határozatát indokolnia kell; e hatá- rozat ellen fellebbezésnek van helye a tagállam belső joga szerint. (2) A saját országa szakmai megnevezésével a fogadó tagállam- ban működő ügyvéd bármikor kérheti oklevele elismerését a 89/48/EGK irányelv alapján, abból a célból, hogy felvételt nyer- jen a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába, és az adott tagállam- ban a szakmának megfelelő szakmai címmel gyakorolhassa ügy- védi hivatását. (3) A saját országa szakmai címével a fogadó tagállamban lega- lább három éven át ténylegesen és rendszeresen működő ügyvéd, aki azonban az adott tagállam jogában három évnél rövidebb ideig működött, a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától engedélyt kaphat a fogadó tagállam ügyvédi szakmájába történő bebocsátásra, valamint jogot szerezhet az adott tagállamban hiva- tásának a megfelelő szakmai címmel történő gyakorlására anélkül, hogy a 89/48/EGK irányelv 4. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett feltételeket teljesítette volna, az alábbiakban megállapí- tott feltételek és eljárások szerint: a) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának figye- lembe kell vennie az ügyvédnek a fenti időszak alatt folytatott tényleges és rendszeres szakmai tevékenységét, valamint a fogadó tagállam jogára vonatkozó ismereteket és az abban szerzett szakmai tapasztalatot, valamint a fogadó tagállam jogáról, beleértve az ügyvédi hivatás gyakorlásának szabálya- iról és az ügyvédi működésről szóló előadások vagy szeminá- riumok látogatását is. b) Az ügyvédnek a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező ható- ságának rendelkezésére kell bocsátania minden lényeges infor- mációt és dokumentációt, különösen az általa kezelt ügyek- ről. A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az ügyvéddel folytatott elbeszélgetés segítségével minősíti az ügy- védnek a fogadó tagállamban kifejtett tényleges és rendszeres tevékenységét, és felméri, hogy az ügyvéd képes-e tevékenysé- gét az adott tagállamban folytatni; ez az elbeszélgetés egyben az ügyvéd által végzett tevékenység rendszerességének és ténylegességének ellenőrzésére is szolgál. A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a felhatal- mazás iránti kérelmet az első albekezdésben meghatározott köve- telmények nemteljesülése miatt elutasító határozatát indokolnia kell; e határozat ellen fellebbezésnek van helye a tagállam belső joga szerint. (4) A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága indoklás- sal ellátott és a tagállam belső joga szerint megfellebbezhető hatá- rozattal megtagadhatja az ügyvédtől az e cikk rendelkezéseiben foglalt előnyök alkalmazását, ha úgy ítéli meg, hogy ez ellentmon- dana az általános gyakorlatnak, különösen fegyelmi eljárás, panasz, vagy bármilyen incidens miatt. (5) A hatáskörrel rendelkező hatóságnak a kérelem elbírálásával megbízott képviselői minden beérkezett információt bizalmasan kötelesek kezelni. (6) A fogadó tagállamban az ügyvédi szakmába az (1), (2) és (3) bekezdés szerint befogadott ügyvéd jogosultságot nyer arra, hogy együttesen használja országa szakmai címét a saját tagállamának hivatalos vagy egyik hivatalos nyelvén, valamint a fogadó tag- állam ügyvédi szakmájának megfelelő szakmai címet. 11. cikk Közös ügyvédi működés Abban a tagállamban, amelyben engedélyezik a közösen folyta- tott működést a fogadó tagállam vonatkozó szakmai címével működő ügyvédek számára, az ilyen cím alatt tevékenységet foly- tatni kívánó vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságnál bejegyzé- süket kérelmező ügyvédekre az alábbi előírások vonatkoznak: 1. A saját tagállamukban azonos ügyvédi társuláshoz tartozó egy vagy több ügyvéd, aki vagy akik a fogadó tagállamban saját országuk szakmai címével folytatnak gyakorlatot, a saját tagál- lamukban működő ügyvédi társulásuk fiókjaként vagy képvi- seleteként folytathatják ügyvédi tevékenységüket. Ha azonban a saját tagállamban az ügyvédi társulásra vonatkozó alapvető szabályok összeegyeztethetetlenek a fogadó tagállam törvé- nyeiben, rendeleteiben vagy közigazgatási rendelkezéseiben foglalt alapvető szabályokkal, az utóbbi szabályok az iránya- dóak, amennyiben az azoknak történő megfelelést az ügyfe- lek és harmadik felek védelméhez fűződő közérdek indokolja. 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 89 2. Minden tagállamnak lehetővé kell tennie, hogy az azonos ügy- védi társuláshoz vagy azonos saját tagállamhoz tartozó két vagy több ügyvéd, akik a területén saját országuk szakmai címével folytatják tevékenységüket, közös ügyvédi működést alakíthassanak ki. Ha a fogadó tagállam több formában teszi lehetővé ügyvédeinek a közös működést, ugyanezeket a for- mákat kell lehetővé tenni a fent említett ügyvédek számára is. A fenti ügyvédek közös működésének módját a fogadó tagál- lamban a tagállam törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései szabályozzák. 3. A fogadó tagállamnak meg kell hoznia a szükséges intézkedé- seket a közös működés engedélyezésére az alábbi ügyvédek között is: a) különböző tagállamokból származó több ügyvéd műkö- dése saját országuk szakmai címével; b) az a) pontban említett egy vagy több ügyvéd és a fogadó tagállam egy vagy több ügyvédje. A fenti ügyvédek közös működésének módját a fogadó tagál- lamban a tagállam törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései szabályozzák. 4. Annak az ügyvédnek, aki saját országa szakmai címét hasz- nálva kívánja ügyvédi hivatását gyakorolni, tájékoztatnia kell a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát arról a tényről, hogy saját tagállamában egy ügyvédi társulás tagja és minden lényeges információt meg kell adnia erről az ügyvédi társulásról. 5. Az 1. és 4. ponttól eltérően, ha egy fogadó tagállam tiltja saját szakmai címével működő ügyvédei számára, hogy ügyvédi tevékenységet folytassanak olyan ügyvédi társulásban, amely- ben egyes személyek nem tagjai a szakmának, megtagadhatja annak engedélyezését, hogy a saját országának szakmai megnevezésével bejegyzett ügyvéd a területén az ügyvédi tár- sulás tagjaként folytasson tevékenységet. Az ügyvédi társulás akkor minősül a szakmához nem tartozó tagokat tömörítő- nek, ha – az ügyvédi társulás tőkéje teljes egészében vagy részben, vagy – a név, amely alatt a tevékenységet végzik, vagy – az ügyvédi társulásban a döntéshozatal de facto vagy de jure olyan személyek birtokában van, akik nem rendelkeznek ügy- védi státusszal az 1. cikk (2) bekezdése szerint. Ha a saját tagállamban az ügyvédi társulásokra érvényes alap- vető jogszabályok összeegyeztethetetlenek a fogadó tagállam- ban hatályban lévő szabályokkal, vagy az első albekezdés elő- írásaival, a fogadó tagállam megtagadhatja, hogy a területén fiókot vagy képviseletet nyissanak, az 1. pontban leírt korlá- tozások nélkül. 12. cikk Az ügyvédi társulás neve A fogadó tagállamban a saját országának szakmai címét használva működő ügyvédek bármilyen módon folytatják tevékenységüket, bármely ügyvédi társulás nevét használhatják, amelyhez saját tagállamukban tartoznak. A fogadó tagállam előírhatja, hogy az első albekezdésben említett néven kívül a társult ügyvédek tüntessék fel azt a jogi formát, ahogyan az ügyvédi társulás a saját tagállamukban működik, és/vagy azoknak a társult tagoknak a nevét, akik a fogadó tagállamban folytatnak tevékenységet. 13. cikk A saját és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködés és titoktartás A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és a saját tagállam hatáskörrel szorosan rendelkező együttműködnek, és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az annak megelőzése érdekében, hogy az irányelv rendelkezéseit a fogadó tagállamban hatályos céljából helytelenül alkalmazzák. rendelkezések megkerülése alkalmazásának elősegítése, hatósága valamint irányelv A hatóságok az egymással közölt információkat bizalmasan kezelik. 14. cikk A hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelölése A tagállamok legkésőbb 2000. március 14-ig kijelölik azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, amelyeket felhatalmaznak a kérelmek fogadására és az irányelvben említett határozatok meghozatalára. A tagállamok erről értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot. 15. cikk A Bizottság jelentése A Bizottság legkésőbb az irányelv hatálybalépésétől számított tíz éven belül jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról. A Bizottság a szükséges konzultációk lefolytatása után előadja következtetéseit javasolt jelenlegi módosításokat. szabályozáshoz és a 16. cikk Végrehajtás (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. március 14-ig megfelelje- nek. Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot. 90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet Amikor a tagállamok elfogadják a fenti intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihir- detésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el. 17. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 18. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1998. február 16-án. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM


title: Rådets förordning (EG) nr 411/98 av den 16 februari 1998 om tilläggsnormer avseende skydd av djur vilka skall tillämpas på vägfordon som används för djurtransporter som överskrider åtta timmar

eurovoc_concepts:
air conditioning
commercial vehicle
protection of animals
road transport
technical standard
transport of animals

text: L 52/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 98 R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 411/98 av den 16 februari 1998 om till(cid:132)ggsnormer avseende skydd av djur vilka skall till(cid:132)mpas p(cid:134) v(cid:132)gfordon som anv(cid:132)nds f(cid:148)r djurtransporter som (cid:148)verskrider (cid:134)tta timmar EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport (1), s(cid:132)rskilt artikel 13. 1 i detta, fordonet, avskiljande av djur genom r(cid:148)rliga skiljev(cid:132)ggar, best(cid:132)mmelser om foder och vattning samt tillr(cid:132)cklig ventilation antingen genom ett system med mekanisk ventilation eller ett system genom vilket ett fastst(cid:132)llt temperaturintervall s(cid:132)kerst(cid:132)lls. Valet mellan de tv(cid:134) n(cid:132)mnda systemen b(cid:148)r inte strida mot principen om fri r(cid:148)rlighet f(cid:148)r djur. med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 5 A 1 c i direktiv 91/628/EEG b(cid:148)r de krav fastst(cid:132)llas som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) de transportmedel som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att s(cid:132)kerst(cid:132)lla gemenskapsbest(cid:132)mmelserna om djurs v(cid:132)lbefinnande och s(cid:132)rskilt de krav som skall fastst(cid:132)llas i enlighet med artikel 13. 1. N(cid:132)r transporttiden f(cid:148)r h(cid:132)stdjur, n(cid:148)tkreatur, f(cid:134)r, getter och svin (cid:148)verskrider (cid:134)tta timmar (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att f(cid:148)r den typ av transporter som avses i denna f(cid:148)rordning fastst(cid:132)lla normer som kompletterar de normer som avses i punkt 3 i kapitel VII i bilagan till direktiv 91/628/EEG f(cid:148)r de transportmedel som anv(cid:132)nds. De flesta transporter av ber(cid:148)rda djurarter sker med v(cid:132)gfordon. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes l(cid:132)mpligt att i ett f(cid:148)rsta skede anta s(cid:134)dana till(cid:132)ggsnormer som v(cid:132)gfordon m(cid:134)ste uppfylla f(cid:148)r att f(cid:134) anv(cid:132)ndas f(cid:148)r transport av ber(cid:148)rda djurarter n(cid:132)r transporttiderna (cid:148)verskrider (cid:134)tta timmar. Dessa till(cid:132)ggsnormer som v(cid:132)gfordon m(cid:134)ste uppfylla b(cid:148)r dock fastst(cid:132)llas utan att det p(cid:134)verkar kommande (cid:134)tg(cid:132)rder som kan antas senare som avser till(cid:132)ggsnormer som till- l(cid:132)mpas p(cid:134) djurtransporter med andra transportmedel, s(cid:132)rskilt transport med t(cid:134)g och fartyg. I v(cid:132)ntan p(cid:134) att s(cid:134)dana kommande (cid:134)tg(cid:132)rder antas b(cid:148)r best(cid:132)mmelserna i punkt 3 i kapitel VII i bilagan till direktiv 91/628/EEG forts(cid:132)tta att till(cid:132)mpas vid djurtransport med s(cid:134)dana andra transportmedel. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla de ber(cid:148)rda djurens v(cid:132)lbefinnande b(cid:148)r det i till(cid:132)ggsnormerna fastst(cid:132)llas vissa s(cid:132)rskilda skyldig- i heter, synnerhet med avseende p(cid:134) (cid:134)tkomlighet i H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 N(cid:132)r den transporttid som fastst(cid:132)lls i punkt 2 i kapitel VII i bilagan till direktiv 91/628/EEG (cid:148)verskrider (cid:134)tta timmar, skall de v(cid:132)gfordon som anv(cid:132)nds f(cid:148)r transport av h(cid:132)stdjur, n(cid:148)tkreatur, f(cid:134)r, getter och svin inom gemen- skapen uppfylla de till(cid:132)ggskrav som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. Artikel 2 yttrande fr(cid:134)n Vetenskapliga Senast den 31 december 2003 skall kommissionen f(cid:148)re- l(cid:132)gga r(cid:134)det en rapport, som (cid:132)r utarbetad p(cid:134) grundval av ett veterin(cid:132)rmedicinska kommitt(cid:130)n, om genomf(cid:148)randet av denna f(cid:148)rordning och s(cid:132)rskilt om till(cid:132)mpningen av de olika ventilationssys- temen, eventuellt (cid:134)tf(cid:148)ljd av relevanta f(cid:148)rslag med h(cid:132)nsyn till slutsatserna i denna rapport. R(cid:134)det skall besluta med kvalificerad majoritet om dessa f(cid:148)rslag senast sex m(cid:134)nader efter det att de har lagts fram. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den i Europeiska gemenskapernas officiella offentligg(cid:148)rs tidning. (1) EGT L 340, 11. 12. 1991, s. 17. Direktivet senast (cid:132)ndrat genom direktiv 95/29/EG (EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 52). Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 juli 1999. 21. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 52/9 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 februari 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar J. CUNNINGHAM Ordf(cid:148)rande L 52/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 98 BILAGA TILL(cid:142)GGSNORMER SOM SKALL TILL(cid:142)MPAS P(cid:143) V(cid:142)GFORDON SOM ANV(cid:142)NDS F(cid:153)R DJURTRANSPORTER SOM (cid:153)VERSKRIDER (cid:143)TTA TIMMAR 1. STR(cid:153) Utan att detta p(cid:134)verkar best(cid:132)mmelserna i punkt 5 andra meningen i kapitel I A. 5 i bilagan till direktiv 91/628/EEG skall djuren f(cid:148)rses med l(cid:132)mpligt str(cid:148) som a) garanterar deras bekv(cid:132)mlighet och vars m(cid:132)ngd kan variera med tanke p(cid:134) — djurart och antalet djur som transporteras, — transporttid, — v(cid:132)derf(cid:148)rh(cid:134)llanden, b) medger uppsugning och l(cid:132)mpligt bortskaffande av exkrementer. 2. FODER N(cid:132)r det med h(cid:132)nsyn till de djurarter och de djurkategorier som transporteras samt transporttidens l(cid:132)ngd enligt punkt 4 i kapitel VII i bilagan till direktiv 91/628/EEG (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att utfodra djuren under transporten, skall f(cid:148)ljande best(cid:132)mmelser till(cid:132)mpas: a) Det fordon som anv(cid:132)nds f(cid:148)r transporten skall medf(cid:148)ra en tillr(cid:132)cklig m(cid:132)ngd med l(cid:132)mpligt foder som uppfyller djurens foderbehov under ifr(cid:134)gavarande transport. b) Under transporten skall fodret skyddas mot v(cid:132)der och vind samt f(cid:148)roreningar, t. ex. damm, motor- br(cid:132)nsle, avgaser och djurens exkrementer. c) N(cid:132)r det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att anv(cid:132)nda s(cid:132)rskild utrustning (fr(cid:132)mst mathoar, hinkar eller andra l(cid:132)mpliga utfodringsanordningar) f(cid:148)r att utfodra djuren skall denna utrustning medf(cid:148)ras i fordonet, vara (cid:132)ndam(cid:134)lsenlig och reng(cid:148)ras f(cid:148)re och efter varje anv(cid:132)ndning samt desinficeras efter varje transport. d) N(cid:132)r utfodringsanordningar, s(cid:134)som de som avses ovan, anv(cid:132)nds skall de vara utformade s(cid:134) att de inte skadar djuren och vid behov kunna f(cid:132)stas vid en best(cid:132)md del av fordonet s(cid:134) att de inte kan v(cid:132)ltas omkull. N(cid:132)r fordonet framf(cid:148)rs och anordningarna inte anv(cid:132)nds, skall de f(cid:148)rvaras i en del av fordonet som (cid:132)r avskild fr(cid:134)n djuren. 3. (cid:143)TKOMLIGHET De fordon som anv(cid:132)nds f(cid:148)r transporten skall vara utrustade s(cid:134) att man n(cid:132)r som helst direkt kan komma (cid:134)t samtliga djur som transporteras f(cid:148)r att kunna inspektera dem och ge dem l(cid:132)mplig omv(cid:134)rdnad, bland annat foder och vatten. 4. VENTILATION Fordonet skall ha ett l(cid:132)mpligt ventilationssystem s(cid:134) att v(cid:132)lbefinnandet hos de djur som transporteras oavbrutet s(cid:132)kerst(cid:132)lls s(cid:132)rskilt med h(cid:132)nsyn till f(cid:148)ljande kriterier: — planerad transport och transporttid, — det anv(cid:132)nda fordonets konstruktion ((cid:148)ppet eller t(cid:132)ckt), — den innertemperatur och den yttertemperatur som f(cid:148)ljer av de v(cid:132)derf(cid:148)rh(cid:134)llanden som kan komma att r(cid:134)da under den planerade transporten, — de fysiologiska behoven hos de olika djurarter som transporteras, — bel(cid:132)ggningsgrader enligt kapitel VI i bilagan till direktiv 91/628/EEG och tillg(cid:132)ngligt utrymme ovanf(cid:148)r djuren. Detta system skall dessutom vara utformat s(cid:134) att — det g(cid:134)r att anv(cid:132)nda n(cid:132)r som helst medan djuren befinner sig i fordonet vare sig fordonet st(cid:134)r stilla eller framf(cid:148)rs, — det s(cid:132)kerst(cid:132)lls att ren luft kan cirkulera effektivt. 21. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 52/11 F(cid:148)r att n(cid:134) detta m(cid:134)l skall operat(cid:148)rerna inr(cid:132)tta — antingen ett mekaniskt ventilationssystem vars till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter skall fastst(cid:132)llas efter samr(cid:134)d med Vetenskapliga veterin(cid:132)rmedicinska kommitt(cid:130)n enligt f(cid:148)rfarandet i artikel 17 i direktiv 91/ 628/EEG, — eller ett ventilationssystem som inne i fordonet s(cid:132)kerst(cid:132)ller ett temperaturintervall mellan 5 (cid:190)C och 30 (cid:190)C f(cid:148)r alla djur, med en tolererad avvikelse p(cid:134) +5 (cid:190) i f(cid:148)rh(cid:134)llande till yttertemperaturen. Detta system skall dessutom f(cid:148)rses med en l(cid:132)mplig kontrollanordning. M(cid:148)jligheten att v(cid:132)lja mellan de tv(cid:134) ovann(cid:132)mnda systemen skall inte p(cid:134)verka principen om fri r(cid:148)rlighet f(cid:148)r djur. 5. 5. 1 SKILJEV(cid:142)GGAR Fordonet skall vara utrustat med skiljev(cid:132)ggar s(cid:134) att separata avdelningar kan skapas. 5. 1. 1 Skiljev(cid:132)ggarna skall vara konstruerade s(cid:134) att de kan placeras i olika l(cid:132)gen s(cid:134) att avdelningarnas storlek kan anpassas efter djurens s(cid:132)rskilda behov, typ, storlek och antal. 6. 6. 1 VATTNING Fordonet skall vara f(cid:148)rsett med en anordning som vid uppeh(cid:134)ll kan anslutas till en vattenledning. 6. 1. 1 Fordonet skall vara utrustat med fasta eller r(cid:148)rliga vattningsanordningar som (cid:132)r anpassade efter de olika djurarterna, t. ex. hoar, sk(cid:134)lar eller vattennipplar s(cid:134) att djuren kan vattnas i fordonet. Dessa anordningar skall vara utformade s(cid:134) att djuren inte kan komma till skada. 6. 2 Utan att de p(cid:134)verkar best(cid:132)mmelserna i punkterna 6. 1 och 6. 1. 1 skall de fordon som transporterar svin, beroende p(cid:134) fordonets lastkapacitet och med h(cid:132)nsyn till antalet djur som transporteras och ber(cid:132)knade etapper under transporten, medf(cid:148)ra en eller flera vattentankar med en tillr(cid:132)cklig m(cid:132)ngd vatten s(cid:134) att djuren under transporten kan vattnas efter sina behov. Dessa vattentankar skall vara utformade s(cid:134) att de kan t(cid:148)mmas och reng(cid:148)ras efter varje transport samt vara f(cid:148)rsedda med ett system som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att kontrollera vattenniv(cid:134)n s(cid:134) att vatten kan fyllas p(cid:134) vid varje l(cid:132)mplig tidpunkt under transporten. Vattentankarna skall vara anslutna till en vattningsanord- ning inne i avdelningen, vilken anordning skall h(cid:134)llas i funktionsdugligt skick s(cid:134) att svinen st(cid:132)ndigt har tillg(cid:134)ng till vatten. Ett system f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra uttorkning av svinen, till exempel genom sprejning, f(cid:134)r anv(cid:132)ndas parallelt med ovan n(cid:132)mnda anordning


title: Richtlijn 98/7/EG van het Europees Parlement en de Raad van 16 februari 1998 tot wijziging van Richtlijn 87/102/EEG betreffende de harmonisatie van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen der lidstaten inzake het consumentenkrediet

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer credit
interest
loan

text: 1. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 101/17 RICHTLIJN 98/7/EG VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD van 16 februari 1998 tot wijziging van Richtlijn 87/102/EEG betreffende de harmonisatie van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen der lidstaten inzake het consumentenkrediet HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 100 A, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comi- té (2), Volgens de procedure van artikel 189 B van het Ver- drag (3), Overwegende dat het ter bevordering van de totstand- brenging en de werking van de interne markt en om de consumenten een hoog beschermingsniveau te bieden wenselijk is in de gehele Gemeenschap één methode voor de berekening van het jaarlijkse kostenpercentage van het consumentenkrediet toe te passen; Overwegende dat artikel 5 van Richtlijn 87/102/EEG (4) voorziet in de invoering van een communautaire methode of methoden voor de berekening van het jaarlijkse kos- tenpercentage; Overwegende dat het met het oog op de invoering van deze ene methode wenselijk is één wiskundige formule op te stellen voor de berekening van het jaarlijkse kostenper- centage, en de hierbij in aanmerking te nemen kostenele- menten van het krediet te bepalen door opgave van de kosten die hierbij buiten beschouwing moeten worden gelaten; Overwegende dat in bijlage II van Richtlijn 87/102/EEG een wiskundige formule voor de berekening van het jaarlijkse kostenpercentage is ingevoerd en dat in artikel 1 bis, lid 2, van de richtlijn is bepaald welke kosten bij de berekening van de „totale kosten van het aan de consu- ment verleende krediet” buiten beschouwing moeten wor- den gelaten; (1) PB C 235 van 13. 8. 1996, blz. 8 en PB C 137 van 3. 5. 1997, blz. 9. (2) PB C 30 van 30. 1. 1997, blz. 94. (3) Advies van het Europees Parlement van 20 februari 1997 (PB C 85 van 17. 3. 1997, blz 108), gemeenschappelijk stand- punt van de Raad van 7 juli 1997 (PB C 284 van 19. 9. 1997, blz. 1) en besluit van het Europees Parlement van 19 novem- ber 1997. Besluit van de Raad van 18 december 1997. (4) PB L 42 van 12. 2. 1987, blz. 48. Richtlijn gewijzigd bij Richtlijn 90/88/EEG (PB L 61 van 10. 3. 1990, blz. 14). Overwegende dat de lidstaten waar vóór 1 maart 1990 reeds een wetgeving van kracht was die het toestond voor de berekening van het jaarlijkse kostenpercentage een andere wiskundige formule te hanteren, deze wetgeving gedurende een overgangsperiode van drie jaar vanaf 1 ja- nuari 1993 konden blijven toepassen; Overwegende dat de Commissie bij de Raad een verslag heeft ingediend, waaruit blijkt dat het, in het licht van de opgedane ervaring, mogelijk is in de Gemeenschap een uniforme wiskundige formule voor de berekening van het jaarlijkse kostenpercentage toe te passen; Overwegende dat, aangezien geen enkele lidstaat gebruik heeft gemaakt van artikel 1 bis, lid 3, van Richtlijn 87/102/EEG, waarin wordt bepaald dat in sommige lid- staten bij de berekening van het jaarlijkse kostenpercen- tage met bepaalde kosten geen rekening hoeft te worden gehouden, dit overbodig is geworden; Overwegende dat nauwkeurigheid tot op ten minste de eerste decimaal noodzakelijk is; Overwegende dat een jaar wordt geacht 365, 365,25 of (voor schrikkeljaren) 366 dagen, 52 weken of twaalf gelijke maanden te tellen; dat een gelijke maand wordt geacht 30,41666 dagen te tellen; Overwegende dat het wenselijk is dat de consumenten de termen kunnen herkennen die in de verschillende lidstaten worden gebruikt om het jaarlijkse kostenpercentage aan te geven; Overwegende dat het wenselijk is op zeer korte termijn te bestuderen in welke mate een verdere harmonisatie van de kostenelementen van het consumentenkrediet nodig is zodat de Europese consument de door de instellingen van de onderscheiden lidstaten toegepaste jaarlijkse kosten- percentages beter met elkaar kan vergelijken en aldus een harmonische werking van de interne markt kan worden gegarandeerd, HEBBEN DE VOLGENDE RICHTLIJN VASTGESTELD: Artikel 1 Richtlijn 87/102/EEG wordt als volgt gewijzigd: a) artikel 1 bis, lid 1, onder a), wordt als volgt gele- zen: — in de Griekse versie van de richtlijn: „Τ(cid:239) (cid:243)υν(cid:239)λØκ(cid:222) (cid:229)(cid:244)η(cid:139) (cid:243)Ø(cid:239) (cid:240)ρÆγµÆ(cid:244)Øκ(cid:222) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:226)(cid:192)ρυν(cid:243)ης (cid:240)(cid:239)υ (cid:229)ŒØ(cid:243)ω(cid:139) ν(cid:229)Ø (cid:243)(cid:229) (cid:229)(cid:244)η(cid:139) (cid:243)ØÆ (cid:226)(cid:192)(cid:243)η (cid:244)Øς (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) - L 101/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 4. 98 (cid:243)(cid:229)ς ÆŒ(cid:221)(cid:229)ς (cid:244)(cid:239)υ (cid:243)υν(cid:222)λ(cid:239)υ (cid:244)ων (cid:244)ρ(cid:229)ł(cid:239)υ(cid:243)ω(cid:139) ν η(cid:139) µ(cid:229)λλ(cid:239)ν(cid:244)Ø- κω(cid:139) ν υ(cid:240)(cid:239)łρ(cid:229)ω(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων ((cid:228)Æν(cid:229)(cid:221)ων, (cid:229)Œ(cid:239)(cid:230)λη(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων κÆØ (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:226)Æρυ(cid:139) ν(cid:243)(cid:229)ων) (cid:240)(cid:239)υ (cid:219)ł(cid:239)υν ÆνÆλη(cid:230)θ(cid:229)(cid:221) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:239) (cid:228)Æν(cid:229)Ø(cid:243)(cid:244)η(cid:139) κÆØ (cid:244)(cid:239) ((cid:228)Æν(cid:229)Øœ(cid:222)µ(cid:229)ν(cid:239)) κÆ(cid:244)ÆνÆλω(cid:244)η(cid:139) , υ(cid:240)(cid:239)λ(cid:239)γ(cid:221)œ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)υ(cid:139) µ(cid:230)ωνÆ µ(cid:229) (cid:244)(cid:239) µÆθηµÆ(cid:244)Øκ(cid:222) (cid:244)υ(cid:139) (cid:240)(cid:239) (cid:240)(cid:239)υ (cid:240)ÆρÆ(cid:244)(cid:221)θ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:240)Æρ(cid:192)ρ(cid:244)ηµÆ ΙΙ. ”; — in de Engelse versie van de richtlijn: „The annual percentage rate of charge which shall be that rate, on an annual basis which equalises the present value of all commitments (loans, repayments and charges), future or existing, agreed by the creditor and the borrower, shall be calculated in accordance with the mathematical formula set out in Annex II. ”; b) artikel 1 bis, lid 3, vervalt; c) artikel 1 bis, lid 5, vervalt; d) artikel 3 wordt als volgt gelezen: „Onverminderd de bepalingen van Richtlijn 84/450/ EEG van de Raad van 10 september 1984 betreffende het nader tot elkaar brengen van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen der lidstaten inzake misleidende reclame (*), alsook de regels en beginselen inzake oneerlijke reclame, moet in iedere reclameme- dedeling en in ieder in bedrijfsruimten aangebracht aanbod, waarin iemand zich bereid verklaart krediet te verlenen of te bemiddelen bij de totstandbrenging van kredietovereenkomsten en waarin de rente of enige andere cijfers betreffende de kosten van het krediet worden genoemd, ook het jaarlijkse kosten- percentage worden aangegeven, eventueel door middel van een representatief voorbeeld indien andere metho- den niet uitvoerbaar zijn. (*) PB L 250 van 19. 9. 1984, blz. 17. Richtlijn laat- stelijk gewijzigd bij Richtlijn 97/55/EG (PB L 290 van 23. 10. 1997, blz. 18). ”; e) bijlage II wordt vervangen door bijlage I van deze richtlijn; f) bijlage III wordt vervangen door bijlage II van deze richtlijn. Artikel 2 De lidstaten doen de nodige wettelijke en bestuurs- 1. rechtelijke bepalingen in werking treden om uiterlijk twee jaar na de inwerkingtreding ervan aan deze richtlijn te voldoen. Zij stellen de Commissie daarvan in kennis. Wanneer de lidstaten deze bepalingen aannemen, wordt daarin of bij de officiële bekendmaking ervan naar de onderhavige richtlijn verwezen. De regels voor deze ver- wijzing worden vastgesteld door de lidstaten. 2. De lidstaten delen de Commissie de bepalingen van nationaal recht mee, die zij op het onder deze richtlijn vallende gebied vaststellen. Artikel 3 Deze richtlijn is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 16 februari 1998. Voor het Europees Parlement De Voorzitter Voor de Raad De Voorzitter J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM 1. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 101/19 BIJLAGE I „BIJLAGE II DE BASISVERGELIJKING DIE DE GELIJKWAARDIGHEID VAN LENINGEN ENERZIJDS EN AFLOSSINGEN EN KOSTEN ANDERZIJDS WEERGEEFT K = m K9 = m9 AK (1 + i)tK = K = 1 K9 = 1 A9 K9 (1 + i)tK9 Betekenis van letters en symbolen: K K9 AK A9 = het volgnummer van een kredietopneming = het volgnummer van een aflossing of een betaling = het bedrag van kredietopneming nummer K K9 = het bedrag van de aflossing of betaling nummer K9 m m9 tK tK9 i = het somteken = het volgnummer van de laatste kredietopneming = het volgnummer van de laatste aflossing of de laatste betaling = het interval, uitgedrukt in jaren en fracties van jaren, tussen de datum van kredietopneming nummer 1 en die van de volgende kredietopneming 2 tot m = het interval, uitgedrukt in jaren en fracties van jaren, tussen de datum van kredietopneming nummer 1 en die van de aflossingen of betaling 1 tot m9 = het totale reële percentage, dat kan worden berekend (hetzij algebraïsch, hetzij via opeenvolgende benaderingen, hetzij met een computerprogramma) als de andere termen van de vergelijking uit de overeenkomst of anderszins bekend zijn. Opmerkingen: a) De door beide partijen op diverse tijdstippen betaalde bedragen zijn niet noodzakelijk gelijk en worden niet noodzakelijk met gelijke tussenpozen betaald. b) De aanvangsdatum is die van de eerste kredietverstrekking. c) Het verschil tussen de data die gebruikt worden bij de berekeningsmethoden, wordt uitgedrukt in jaren of fracties van jaren. Een jaar wordt geacht 365, 365,25 of (voor schrikkeljaren) 366 dagen, 52 weken of twaalf gelijke maanden te tellen. Een gelijke maand wordt geacht 30,41666 dagen te tellen (d. w. z. 365/12). d) De uitkomst van de berekening wordt tot op ten minste de eerste decimaal nauwkeurig weergegeven. Wanneer een bepaalde decimaal wordt afgerond, geldt de volgende regel: Als de decimaal die op deze bepaalde decimaal volgt groter is dan of gelijk is aan 5, wordt deze bepaalde decimaal met één vermeerderd. e) De lidstaten zorgen ervoor dat de van toepassing zijnde berekeningsmethoden eenzelfde resultaat opleveren als de voorbeelden in bijlage III. ” (cid:229) (cid:229) (cid:229) L 101/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 4. 98 BIJLAGE II „BIJLAGE III VOORBEELDEN VAN BEREKENINGEN A. BEREKENING VAN HET JAARLIJKS KOSTENPERCENTAGE OP BASIS VAN EEN KALENDER- JAAR (1 JAAR = 365 DAGEN, OF 366 DAGEN VOOR SCHRIKKELJAREN) Eerste voorbeeld Het geleende bedrag S = 1 000 ECU op 1 januari 1994. Dit wordt terugbetaald in één enkele aflossing van 1 200 ECU op 1 juli 1995, d. w. z. 1,5 jaar of 546 (= 365 + 181) dagen na de datum van de lening. De vergelijking wordt: 1 000 = 1 200 546 365 (1 + i) of (1 + i)546/365 = 1,2 1 + i i = 1,1296204 = 0,1296204 Dit bedrag wordt afgerond op 13 % (of 12,96 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decimalen). Tweede voorbeeld Het overeengekomen bedrag is S = 1 000 ECU, maar de kredietgever houdt daarvan 50 ECU af voor onderzoeks- en dossierkosten, zodat de lening in feite slechts 950 ECU bedraagt; de terugbetaling van 1 200 ECU geschiedt evenals in het eerste voorbeeld op 1 juli 1995. De vergelijking wordt: 950 = 1 200 546 365 (1 + i) of (1 + i)546/365 = 1,263157 1 + i i = 1,169026 = 0,169026 afgerond op 16,9 %. Derde voorbeeld Het geleende bedrag is 1 000 ECU op 1 januari 1994, terug te betalen in twee termijnen van elk 600 ECU, respectievelijk na een en twee jaar. 1. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 101/21 De vergelijking wordt: 1 000 = 600 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 1 + i + 600 (1 + i)2 Deze kan algebraïsch worden opgelost en heeft als uitkomst i = 0,1306623 afgerond op 13,1 % (of 13,07 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decimalen). Vierde voorbeeld Het geleende bedrag is S = 1 000 ECU op 1 januari 1994 en de kredietnemer dient de volgende bedragen te betalen: Na 3 maanden (0,25 jaar/90 dagen): Na 6 maanden (0,5 jaar/181 dagen): Na 12 maanden (1 jaar/365 dagen): Totaal: De vergelijking wordt: 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 ECU 1 000 = 272 90 365 (1 + i) + 272 181 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) Uit deze vergelijking kan i worden berekend door middel van opeenvolgende benaderingen, die in een zakrekenmachine kunnen worden geprogrammeerd. De uitkomst is i = 0,13226 afgerond op 13,2 % (of 13,23 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decimalen). B. BEREKENING VAN HET JAARLIJKS KOSTENPERCENTAGE OP BASIS VAN EEN STANDAARD- JAAR (1 JAAR = 365 DAGEN, OF 365,25 DAGEN, 52 WEKEN, OF TWAALF GELIJKE MAAN- DEN) Eerste voorbeeld Het geleende bedrag S = 1 000 ECU. Dit wordt terugbetaald in één enkele aflossing van 1 200 ECU, 1,5 jaar (d. w. z. 1,5 × 365 = 547,5 dagen, 1,5 × 365,25 = 547,875 dagen, 1,5 × 366 = 549 dagen, 1,5 × 12 = 18 maanden, of 1,5 × 52 = 78 weken) na de datum van de lening. De vergelijking wordt: 1 000 = 1 200 547,5 365 (1 + i) = 1 200 547,875 365,25 (1 + i) = 1 200 18 12 (1 + i) = 1 200 78 52 (1 + i) of: (1 + i)1,5 = 1,2 1 + i = 1,129243 i = 0,129243 Dit bedrag wordt afgerond op 12,9 % (of 12,92 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decimalen). L 101/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 4. 98 Tweede voorbeeld Het geleende bedrag S = 1 000 ECU, maar de kredietgever houdt daarvan 50 ECU af voor onderzoeks- en dossierkosten, zodat de lening in feite slechts 950 ECU bedraagt; de terugbetaling van 1 200 ECU vindt, evenals in het eerste voorbeeld, 1,5 jaar na de datum van de lening plaats. De vergelijking wordt: 950 = 1 200 547,5 365 (1 + i) = 1 200 547,875 365,25 (1 + i) = 1 200 18 12 (1 + i) = 1 200 78 52 (1 + i) of: (1 + i)1,5 = 1 200/950 = 1,263157 1 + i = 1,168526 i = 0,168526 Dit bedrag wordt afgerond op 16,9 % (of 16,85 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decimalen). Derde voorbeeld Het geleende bedrag is 1 000 ECU, terug te betalen in twee termijnen van elk 600 ECU, respectievelijk na één en twee jaar. De vergelijking wordt: 1 000 = 600 365 365 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 365,25 365,25 (1 + i) + 600 730,5 365,25 (1 + i) 600 = (1 + i) + 12 12 600 (1 + i) = 24 12 600 (1 + i) + 52 52 600 104 52 (1 + i) = 600 (1 + i)1 + 600 (1 + i)2 Deze kan algebraïsch worden opgelost en heeft als uitkomst i = 0,13066 afgerond op 13,1 % (of 13,07 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decimalen). Vierde voorbeeld Het geleende bedrag S = 1 000 ECU en de kredietnemer dient de volgende bedragen te betalen: Na 3 maanden (0,25 jaar/13 weken/91,25 dagen/91,3125 dagen): Na 6 maanden (0,5 jaar/26 weken/182,5 dagen/182,625 dagen): Na 12 maanden (1 jaar/52 weken/365 dagen/365,25 dagen): Totaal: 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 ECU 1. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 101/23 De vergelijking wordt: 1 000 = 272 91,25 365 (1 + i) + 272 182,5 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) = 272 91,3125 365,25 (1 + i) + 272 182,625 365,25 (1 + i) + 544 365,25 365,25 (1 + i) = = 272 (1 + i) + 3 12 272 (1 + i) + 6 12 544 (1 + i) 272 (1 + i) + 13 52 272 (1 + i) + 26 52 544 (1 + i) 12 12 52 52 = 272 (1 + i)0,25 + 272 (1 + i)0,5 + 544 (1 + i)1 Uit deze vergelijking kan i worden berekend door middel van opeenvolgende benaderingen, die in een zakrekenmachine kunnen worden geprogrammeerd. De uitkomst is: i = 0,13185 afgerond op 13,2 % (of 13,19 % indien de voorkeur wordt gegeven aan twee decima- len). ”


title: QUESTION ECRITE no 415/98 de Yvan BLOT à la Commission. Délais de paiement dans les transactions commerciales

eurovoc_concepts:
EC Directive
claim
competition law
drafting of EU law
financial solvency
financial transaction
payment
proposal (EU)
report

formats: html print


title: Id-Direttiva 98/7KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 1998 li temenda d-Direttiva 87/102/KEE għall-approssimazzjoni tal-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi ta' l-Istati Membri dwar il-kreditu lill-konsumatur

text: 36 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 4 31998L0007 1. 4. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 101/17 ID-DIRETTIVA 98/7KE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL tas-16 ta’ Frar 1998 li temenda d-Direttiva 87/102/KEE għall-approssimazzjoni tal-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ l-Istati Membri dwar il-kreditu lill-konsumatur IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, l-ispejjeż li għandhom ikunu esklużi minn kalkolazzjoni ta’ l-ispiża’ totali ta’ kreditu lill-konsumatur’; Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewro- pej, u partikolarment l-Artikolu 100a tiegħu, Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċja- li (2), Waqt li kolu 189b tat-Trattat (3), jaġixxu f’konformità mal-proċedura stipulata fl-Arti- Billi huwa mixtieq, sabiex jippromwovu l-istabbiliment u l-ħidma tas-suq intern u sabiex jiżguraw li l-konsumaturi jibbenefikaw minn livell għoli ta’ protezzjoni, li jintuża metodu wieħed ta’ kif tiġi kkalkulata r-rata perċentwali annwali għall-ħlas tal-kreditu tal- konsumatur fil-Komunità; Billi l-Artikolu 5 tad-Direttiva 87/102/KEE (4) jipprovdi għall- introduzzjoni ta’ metodu jew metodi ta’ kif tiġi kkalkulata r-rata perċentwali annwali ta’ ħlas; Billi, sabiex jiġi introdott dan il-metodu wieħed, huwa mixtieq li tinstab formula matematika waħda sabiex tikkalkula r-rata per- ċentwali annwali tal-ħlas u sabiex tiddetermina l-punti ta’ l-ispiża tal-kreditu li għandhom jintużaw fil-kalkolazzjoni billi jindikaw dawk l-ispejjeż li m’għandhomx jingħataw każ; Billi l-Anness II tad-Direttiva 87/102/KEE introduċa formula matematika għall-kalkolazzjoni tar-rata perċentwali annwali tal- ħlas u l-Artikolu 1(2) ta’ dik id-Direttiva pprovda għal dawk (1) ĠU C 235, tat-13. 8. 1996, p. 8 u ĠU C 137, tat-3. 5. 1997, p. 9. (2) ĠU C 30, tat-30. 1. 1997, p. 94. (3) L-Opinjoni tal-Parlament Ewropew ta’ l-20 ta’ Frar 1997 (ĠU C 85, tas-17. 3. 1997, p. 108), il-Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill tas-7 ta’ Lulju 1997 (ĠU C 284, tad-19. 9. 1997, p. 1) u d-Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tad-19 ta’ Novembru 1997. Id-Deċiżjoni tal- Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 1997. (4) ĠU L 42, tat-12. 2. 1987, p. 48. Direttiva emendata bid-Direttiva 90/88/KEE (ĠU L 61, ta’ l-10. 3. 1990, p. 14). Billi waqt perijodu ta’ transizzjoni ta’ tliet snin mill-1 ta’ Jan- nar 1993, l-Istati Membri li qabel l-1 ta’ Marzu 1990 applikaw liġijiet li jippermettu l-użu ta’ formula matematika oħra sabiex jik- kalkulaw r-rata perċentwali annwali ta’ ħlas, tħallew ikomplu jap- plikaw dawn il-liġijiet; Billi l-Kummissjoni tat Rapport lill-Kunsill li bih ikun possibbli, fid-dawl ta’ l-esperjenza, li tkun applikata formula matematika tar-rata perċentwali waħda fil-Komunità għal kalkolazzjoni annwali ta’ ħlas; li l-ebda Stat Membru m’għamel użu mill- Billi, peress Artikolu 1(3) tad-Direttiva 87/102/KEE li bih ċerti spejjeż kienu esklużi mill-kalkolazzjoni tar-rata perċentwali annwali ta’ ħlas f’ċerti Stat Membri, m’għadux jintuża; Billi hija meħtieġa eżattezza għal mill-inqas punt deċimali wieħed; Billi sena hija preżunta li għandha 365 jum jew 365,25 jum jew (għas-snin leap) 366 jum, 52 ġimgħa jew 12-il xahar indaqs; billi xahar indaqs huwa preżunt li għandu 30,41666 jum; Billi huwa mixtieq li l-konsumaturi għandhom ikunu jistgħu jagħrfu t-termini użati fi Stati Membri differenti biex jindikaw “ir- rata perċentwali annwali ta’ ħlas”; Billi huwa xieraq li jkun studjat mingħajr dewmien għal-liema estent huwa meħtieġ grad ogħla ta’ armonizzazzjoni ta’ l-elementi ta’ l-ispejjeż tal-kreditu tal-konsumatur sabiex il-konsumatur Ewropew ikun qiegħed f’pożizzjoni li jagħmel paragun aħjar bejn ir-rati perċentwali annwali ta’ ħlasijiet offruti minn istituzzjonijiet fid-diversi Stati Membri, b’hekk jiżguraw ħidma armonizzata tas- suq intern, ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 Id-Direttiva 87/102/KEE għandha tkun emendata kif ġej: (a) l-Artikolu 1(a) għandu jinbidel b’dan li ġej: — fil-verżjoni tal-lingwa Griega tad-Direttiva: 15/Vol. 4 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 37 — fil-verżjoni Maltija tad-Direttiva: (e) l-Anness II għandu jinbidel mat-test ta’ l-Anness I mehmuż hawnhekk; “Ir-rata tal-ħlas annwali perċentawli li għandha tkun f’dik ir-rata, fuq bażi annwali li ġġib indaqs il-valur preżenti ta’ l-obbligi kollha (self, ħlas lura u taxxi), futuri jew eżistenti, bi ftehim bejn il-kreditur u min qiegħed jislef, għandha tkun ikkalkolata f’konformità mal-formula matematika li hemm fl-Anness II. ”; (b) l-Artikolu 1(3) għandu jitħassar; (ċ) l-Artikolu 1(5) għandu jitħassar; (d) l-Artikolu 3 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Mingħajr preġudizzju għad-Direttiva tal-Kunsill 84/450/KEE ta’ l-10 ta’ Settembru 1984 irrelatata ma’ l-approssimazzjoni tal-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ l-Istati Membri li jikkonċernaw riklamar qarrieqi (*), u lir- regoli u prinċipji applikabbli għal riklamar li m’huwiex ġust, kull riklam, jew kull offerta li tidher f’bini ta’ negozju, li fih persuna joffri kreditu jew joffri li jirranġa ftehim ta’ kreditu u li fih hemm indikat ir-rata ta’ l-interessi jew kull figura rrela- tata ma’ l-ispiża tal-kreditu, għandu jinkludi wkoll stqarrija tar-rata ta’ ħlas perċentwali annwali, permezz ta’ eżempju rap- preżentattiv jekk ma jeżisti l-ebda mezz ieħor prattikabbli. (*) ĠU L 250, tad-19. 9. 1984, p. 17. Direttiva emendata l-aħħar bid-Direttiva 97/55/KE (ĠU L 280, tat- 23. 10. 1997, p. 18). ”; (f) l-Anness III għandu jinbidel mat-test ta’ l-Anness II mehmuż hawnhekk. Artikolu 2 1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa għalihom sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva mhux aktar tard minn sentejn wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Direttiva. Għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni dwarhom. Fejn l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri għandhom jikkont- jenu riferenza lil din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpan- jati minn din ir-riferenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi ta’ kif issir din ir-riferenza għandhom jiġu sti- pulati mill-Istati Membri. 2. L-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni t-testijiet tad-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-qasam irre- golat minn din id-Direttiva. Artikolu 3 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fis-16 ta’ Frar 1998. Għall-Parlament Ewropew F’isem il-Kunsill Il-President Il-President J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM 38 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 4 L-ANNESS I “L-ANNESS II L-EKWAZZJONI BAŻIKA LI TESPRIMI L-EKWIVALENZA TA’ SELF MIN-NAĦA WAĦDA, U L-ĦLAS U KONTIJIET FUQ IN-NAĦA L-OĦRA: K=m AK ∑ (1+i)t K=1 K = ∑ K′=m′ A′K′ (1+i)t K′=1 K′ huwa n-numru tas-self huwa n-numru ta’ ħlas jew ħlas ta’ kontijiet Tifsir ta’ ittri u simboli: K K’ AK huwa l-ammont tas-self bin-numru K A’K’ huwa l-ammont ta’ ħlas bin-numru K9. Σ m huwa n-numru ta’ l-aħħar self m’ tK tirrapreżenta somma huwa n-numru ta’ l-aħħar ħlas jew ħlas ta’ kontijiet huwa l-intervall, espress fi snin u frazzjonijiet ta’ snin, bejn id-data tas-self Nru 1 u dawk ta’ self sussegwenti bin-Nri 2 sa m. tK’ i huwa l-intervall, espress fi snin u frazzjonijiet ta’ snin, bejn id-data ta’ self Nru 1 u dawk tal-ħlas jew il-ħlas ta’ kontijiet Nri 1 sa m9. huwa r-rata perċentwali li tista’ tkun ikkalkulata (jew permezz ta’ algebra, b’approssimazzjonijiet suċċessivi jew bi programm tal-kompjuter) fejn it-termini l-oħrajn fl-ekwazzjoni huma magħrufa mill-kuntratt jew b’mod ieħor. Rimarki: (a) L-ammonti mħallsin miż-żewġ partijiet f’ħinijiet differenti mhux meħtieġ li jkunu ndaqs u m’għandux ikun meħtieġ lanqas li jitħallsu f’intervalli ndaqs. (b) Id-data tal-bidu għandha tkun dik ta’ l-ewwel self. (ċ) Intervalli bejn id-dati użati fil-kalkulazzjoni għandhom ikunu espressi fi snin jew fi frazzjoni ta’ sena. Sena hija preżunta li għandha 365 jum jew 365,25 jum jew (għal snin biżestili) 366 jum, 52 ġimgħa jew 12-il xahar indaqs. Xahar indaqs huwa preżunt li għandu 30,41666 jum (i. e. 365/12). (d) Ir-riżultat tal-kalkolazzjoni għandu jkun espress b’eżattezza ta’ mill-inqas punt deċimali wieħed. Meta jiddawwru għal punt deċimali partikolari għandha tgħodd ir-regola li ġejja: Jekk il-figura fil-punt deċimali li ssegwi dan id-deċimal partikolari hija akbar minn jew daqs 5, il-figura f’dan il-post deċimali partikolari għandha tiżdied b’wieħed. (e) L-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-metodi ta’ risoluzzjoni applikabbli jagħtu riżultat daqs dak ta’ l-eżempji ppreżentati fl-Anness III. ” 15/Vol. 4 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 39 L-ANNESS II “L-ANNESS III EŻEMPJI TA’ KALKOLAZZJONI A. KALKOLAZZJONI TAR-RATA ANNWALI PERĊENTWALI TA’ ĦLAS FUQ BAŻI TA’ SENA TAL-KALENDARJU (SENA = 365 JUM (JEW 366 JUM GĦAL SNIN BIŻESTILI)) L-ewwel eżempju Somma mislufa: S = ECU 1 000 fl-1 ta’ Jannar 1994. Titħallas f’pagament wieħed ta’ ECU 1 200 li jsir fl-1 ta’ Lulju 1995 i. e. 1 ½ snin jew 546 (= 365 + 181) jum wara d-data tas-self. L-ekwazzjoni ssir: 1000 = 1200 546 365 (1 + i) jew: (1 + i)546/365 = 1,2 1 + i = 1,1296204 i = 0,1296204 Dan l-ammont għandu jiddawwar għal 13 % (jew 12,96 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). It-tieni eżempju Is-somma mislufa hija S = ECU 1 000 iżda l-kreditur iżomm ECU 50 għall-ispejjeż amministrattivi sabiex is-self huwa fil-fatt ECU 950; il-pagament ta’ ECU 1 200, kif jidher fl-ewwel eżempju, jerġa’ jsir fl-1 ta’ Lulju 1995. L-ekwazzjoni ssir: 950 = 1200 546 365 (1+i) jew: (1 + i)546/365 = 1,263157 1+ i i = 1,169026 = 0,169026 L-ammont għandu jiddawwar għal 16,9 %. It-tielet eżempju Is-somma mislufa hija ECU 1 000, fl-1 ta’ Jannar 1994, li titħallas lura f’żewġ ammonti ta’ EUR 600 kull wieħed, imħallsin wara sena u sentejn rispettivament. 40 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 4 L-ekwazzjoni ssir: 1000 = 600 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 1 + i + 2 600 (1 + i) Tissolva bl-algebra u tipproduċi i = 0,1306623 mdawwrin għal 13,1 % (jew 13,07 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). Ir-raba’ eżempju Is-somma mislufa hija S = ECU 1 000, fl-1 ta’ Jannar 1994, u l-ammonti li għandhom jitħallsu minn min qiegħed jislef huma: War 3 xhur (0,25 snin/90 jum): Wara 6 xhur (0,5 snin/181 jum): Wara 12-il xahar (sena/365 jum): Total: L-ekwazzjoni ssir: ECU 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 1000 = 272 90 365 (1 + i) + 272 181 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) Din l-ekwazzjoni tippermetti li jiġi kkalkulat minn approssimazzjonijiet suċċessivi, li tista’ tiġi pprogrammata b’kalkulatur. Ir-riżultat huwa i = 0,133226 imdawwar għal 13,2 % jew (13,23 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). B. KALKOLAZZJONI TAR-RATA ANNWALI PERĊENTWALI TA’ ĦLAS FUQ BAŻI TA’ SENA STANDARD (SENA = 365 JUM JEW 365,25 JUM, 52 ĠIMGĦA, JEW 12-IL XAHAR INDAQS) L-ewwel eżempju Somma mislufa: S = ECU 1 000. Jitħallas lura f’pagament ta’ ECU 1 200 magħmul f’ 1,5 snin (i. e. 1,5 x 365 = 547,5 jum, 1,5 x 365,25 = 547,875 jum, 1,5 x 366 = 549 jum, 1,5 x 12 = 18 xahar, jew 1,5 x 52 = 78 ġimgħa) wara d-data tas-self. L-ekwazzjoni ssir: 1000 = 1200 547,5 365 (1 + i) = 1200 547,875 365,25 (1 + i) = 1200 18 12 (1 + i) = 1200 78 52 (1 + i) jew: (1 + i)1,5 = 1,2 1 + i = 1,129243 i = 0,129243 Dan l-ammont għandu jiddawwar għal 13 % (jew 12,92 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). 15/Vol. 4 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 41 It-tieni eżempju Is-somma mislufa hija S = EUR 1 000 iżda l-kreditur jżomm EUR 50 għal spejjeż amministrattivi, għalhekk is-self huwa fil-fatt EUR 950; il-ħlas lura ta’ EUR 1 200, kif jidher fl-ewwel eżempju, isir 1,5-il xahar mid-data tas-self. L-ekwazzjoni ssir: 950 = 1200 547,5 365 (1 + i) = 1200 547,875 365,25 (1 + i) = 1200 18 12 (1 + i) = 1200 78 52 (1 + i) jew: (1 + i)1,5 = 1200/950 = 1,263157 1 + i = 1,168526 i = 0,168526 Dan l-ammont għandu jiddawwar għal 16,9 % (jew 16,85 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). It-tielet eżempju Is-somma mislufa hija ECU 1 000, li titħallas lura f’żewġ ammonti ta’ ECU 600, imħallsin wara sena u sentejn rispettivament. L-ekwazzjoni ssir: 1000 = 600 365 365 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 365,25 365,25 600 (1 + i) + 600 730,5 365,25 (1 + i) 600 = (1 + i) + 12 12 600 (1 + i) = 24 12 52 52 (1 + i) + 600 104 52 (1 + i) = 600 (1 + i)1 + 600 (1 + i)2 Tissolva bl-algebra u tipproduċi i = 0,13066 mdawwrin għal 13,1 % (jew 13,07 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). Ir-raba’ eżempju Is-somma mislufa hija ECU 1 000 u l-ammonti li jridu jirħallsu minn min qiegħed jissellef huma: Wara 3 xhur (0,25 snin/13-il ġimgħa/91,25 jum/91,3125 jum): Wara 6 xhur (0,5 snin/26 ġimgħa/182,5 jum/182,625 jum): Wara 12-il xahar (1 sena/52 ġimgħa/365 jum/365,25 jum): Total: ECU 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 42 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 4 L-ekwazzjoni ssir: 1000 = 272 91,25 365 (1 + i) + 272 182,5 365 (1 + i) 272 + 544 365 365 (1 + i) 544 365,25 365,25 (1 + i) 272 91,3125 365,25 (1 + i) + + 182,625 365,25 (1 + i) 272 (1 + i) + 3 12 272 (1 + i) + 6 12 544 (1 + i) = 12 12 272 13 52 (1 + i) = = 272 + (1 + i) + 26 52 544 (1 + i) 272 (1 + i)0,25 + 272 (1 + i)0,5 = 52 52 + 544 (1 + i)1 Din l-ekwazzjoni tipperermetti li i jiġi kkalkulat minn approssimazzjonijiet suċċessivi, li tista’ tiġi pprogrammata b’kalkulatur. Ir-riżultat huwa i = 0,13185 imdawwar għal 13,2 % jew (13,23 % jekk hija preferuta eżattezza ta’ żewġ postijiet deċimali). ”


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 461/98 af Ilona GRAENITZ til Kommissionen. Levnedsmiddelkontrol

eurovoc_concepts:
EU aid
food inspection
foodstuff
non-governmental organisation

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/109 (98/C 304/163) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0452/98 af Luigi Florio (PPE), Claudio Azzolini (PPE), Giacomo Santini (PPE), Alessandro Danesin (PPE), Livio Filippi (PPE) og Alessandro Fontana (PPE) til Kommissionen Om: M(cid:230)lkekvoter i Italien og belłb holdt tilbage af opkłberne (27. februar 1998) Kan Kommissionen under henvisning til, at forvaltningen af m(cid:230)lkekvoterne i Italien notorisk har v(cid:230)ret mildt sagt kaotisk, at det s(cid:230)rlige undersłgelsesudvalg, der sidste (cid:229)r nedsattes af den italienske regering, hidtil blandt andet har afslłret, at den offentlige forvaltning har en meget stor del af ansvaret for denne fejlslagne forvaltning, at de repr(cid:230)sentanter for sammenslutningerne af m(cid:230)lkeproducenter, der den 29. januar 1998 i Bruxelles fik foretr(cid:230)de for kommissionsmedlem Fischlers kontorchef, Corrado Pirzio Biroli, og for vicedirektłren for GD VI, Franco Milano, blandt andet › for at undg(cid:229) mange landbrugsbedrifters sandsynlige fallit › anmodede om, at de enorme summer, som opkłberne l(cid:230)nge har tilbageholdt i afventning af en opklaring af, hvor det virkelige ansvar for overskridelsen af lofterne ligger, overfłres til opbevaring hos producenterne, oplyse, om den anser en s(cid:229)dan procedure for mulig, eftersom der ikke er grund til at tro, at opkłberne kan tilbyde bedre solvensgarantier end producenterne, og eftersom forordning (E(cid:216)F) nr. 3950/92 (1) ikke forekommer s(cid:230)rlig klar p(cid:229) dette punkt? (1) EFT L 405 af 31. 12. 1992, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. marts 1998) Kommissionen kan ikke acceptere det forslag, som repr(cid:230)sentanterne for basiskomite·erne for m(cid:230)lk fremsatte om at overfłre de skyldige afgiftsbelłb, som opkłberne tilbageholder, til producenterne. Efter artikel 2, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3950/92 af 28. december 1992 om en till(cid:230)gsafgift p(cid:229) m(cid:230)lk og mejeriprodukter betaler nemlig den opkłber, der skal erl(cid:230)gge afgiften, medlemsstatens kompetente organ det skyldige belłb, som han tilbageholder af den m(cid:230)lkepris, der betales til de afgiftspligtige producenter, og hvis dette ikke er muligt, opkr(cid:230)ves det p(cid:229) anden passende m(cid:229)de. Opkłberen er s(cid:229)ledes den centrale figur ved tilbageholdelsen af afgiften og indbetalingen af det skyldige belłb til medlemsstatens kompetente organ. Opkłberen er desuden ogs(cid:229) den centrale figur ved fremsendelsen af dataene for indsamling af m(cid:230)lk til den myndighed, der skal kontrollere, om opkłberen har overholdt forpligtelserne i artikel 3 i Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 536/93 af 9. marts om gennemfłrelsesbestemmelser for till(cid:230)gsafgiften p(cid:229) m(cid:230)lk og mejeriprodukter (1). Hvis opkłberen ikke overholder sine forpligtelser, kan han blive idłmt sanktioner. Kommissionen till(cid:230)gger s(cid:229)vel overholdelsen af fristen for fremsendelse af dataene for de indsamlede m(cid:230)ngder som overholdelsen af fristen for indbetaling af afgiften en s(cid:230)rlig betydning. Hvis opkłberen overskrider den ene eller den anden af disse to frister, kan ordningen ikke gennemfłres korrekt. Det m(cid:229) ikke glemmes, at valget af opkłberen som referenceperson s(cid:229)vel over for Kommissionen som over for medlemsstaten skyldes det forhold, at antallet af opkłbere er meget mindre end antallet af producenter. (1) EFT L 57 af 10. 3. 1993. (98/C 304/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0461/98 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (16. februar 1998) Om: Levnedsmiddelkontrol 1. Er GD 24 klar over, at der i łjeblikket findes et privat initiativ i nogle medlemsstater, »Die Europa¤ische Arbeitsgemeinschaft der Lebensmittelkontrolle und des Verbraucherschutzes (EALV, EWFC«) (Den Europ(cid:230)- iske Sammenslutning for Levnedsmiddelkontrol og Forbrugerbeskyttelse), hvis m(cid:229)l bl. a. er at harmonisere kontrolvirksomheden i Europa og dermed bedre sikre forbrugernes beskyttelse?


title: WRITTEN QUESTION No. 461/98 by Ilona GRAENITZ to the Commission. Food controls

text: 2. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 304/109 (98/C 304/163) WRITTEN QUESTION E-0452/98 by Luigi Florio (PPE), Claudio Azzolini (PPE), Giacomo Santini (PPE), Alessandro Danesin (PPE), Livio Filippi (PPE) and Alessandro Fontana (PPE) to the Commission Subject: Milk quotas in Italy and sums withheld by buyers (27 February 1998) The management of milk quotas in Italy is notoriously chaotic. The committee of inquiry appointed last year by the Italian Government has so far discovered that much of the responsibility for the disastrous management is attributable to the public administration. Among the things requested by the Cobas milk representatives received in Brussels on 29 January 1998 by Commissioner Fischler(cid:146)s chef de cabinet, Corrado Pirzio Biroli, and the Deputy Director of DG VI, Franco Milano, was that in order to prevent the probable ruin of many farms the huge amounts sometimes withheld by buyers should be entrusted to producers pending clarification of the real reasons for the surplus production. Does the Commission consider this procedure to be acceptable given that there is no reason to believe that buyers offer better guarantees of solvability than producers and that Regulation 3950/92 (1) is not particularly clear? (1) OJ L 405, 31. 12. 1992, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (25 March 1998) The Commission cannot accept the proposal from the milk committee representatives that levy amounts payable which are withheld by purchasers be entrusted to producers. According to Article 2(2) of Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992 establishing an additional levy in the milk and milk products sector, the purchaser, who is liable for the levy, must pay the competent body in the Member State the amount due which he withholds from the price paid for the milk to the producers who owe the levy, failing which, he must collect it by any appropriate means. The purchaser consequently represents the key element in the withholding of the levy and the payment of the amount due to the competent body in the Member State The purchaser furthermore is the key figure also for notifying figures on milk collections to the authority which must verify compliance by the purchaser with the requirements of Article 3 of Commission Regulation (EEC) No 536/93 of 9 March 1993 laying down detailed rules on the application of the additional levy on milk and milk products (1). Failure by the purchaser to fulfil those requirements may mean that he may be subject to penalties. The Commission attaches particular importance to compliance with the deadline for the transmission of the figures for the quantities collected and with that for the payment of the levy. Delays by purchasers in carrying out one or other of these tasks would prevent the arrangements from being fully effective. It should be borne in mind that the choice of the purchaser as the point of reference both in relation to the Commission and to the Member State is due to the number of purchasers which is considerably smaller than the number of producers. (1) OJ L 57, 10. 3. 1993. (98/C 304/164) WRITTEN QUESTION P-0461/98 by Ilona Graenitz (PSE) to the Commission (16 February 1998) Subject: Food controls 1. Is DG XXIV aware that there is currently a private-sector initiative involving several Member States, entitled the (cid:145)European Working Party on Food Controls and Consumer Protection(cid:146) (EWFC), which has set itself the objective, inter alia, of harmonizing monitoring activity in Europe with the aim of ensuring better consumer protection?


title: Directiva 98/7/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 16 de Fevereiro de 1998 que altera a Directiva 87/102/CEE relativa à aproximação das disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao crédito ao consumo

text: 1. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 101/17 DIRECTIVA 98/7/CE DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO de 16 de Fevereiro de 1998 que altera a Directiva 87/102/CEE relativa à aproximação das disposições legislativas, regula- mentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao crédito ao consumo O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente, o seu artigo 100o. A, Tendo em conta a proposta da Comissão (1), Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social (2), Deliberando nos termos do artigo 189o. B do Tratado (3), Considerando que, a fim de promover o estabelecimento e o funcionamento do mercado interno e de assegurar aos consumidores um elevado grau de protecção, é conve- niente utilizar em toda a Comunidade um método único de cálculo da taxa anual de encargos efectiva global referente ao crédito ao consumo; Considerando que o artigo 5o. da Directiva 87/102/CEE (4) prevê a introdução de um ou mais métodos comunitários de cálculo da taxa anual de encargos efectiva global; Considerando que, para a introdução do método único, é conveniente elaborar uma fórmula matemática única de cálculo da taxa anual de encargos efectiva global e determinar os componentes do custo do crédito a utilizar no cálculo através da indicação dos custos que não devem ser tidos em conta; Considerando que o anexo II da Directiva 87/102/CEE introduziu uma fórmula matemática para o cálculo da taxa anual de encargos efectiva global e que o no. 2 do artigo 1o. A da mesma directiva estabelece quais as despe- sas que devem ser excluídas do cálculo do custo total do crédito para o consumidor; (1) JO C 235 de 13. 8. 1996, p. 8, e JO C 137 de 3. 5. 1997, p. 9. (2) JO C 30 de 30. 1. 1997, p. 94. (3) Parecer do Parlamento Europeu de 20 de Fevereiro de 1997 (JO C 85 de 17. 3. 1997, p. 108), posição comum do Con- selho de 7 de Julho de 1997 (JO C 284 de 19. 9. 1997, p. 1) e decisão do Parlamento Europeu de 19 de Novembro de 1997. Decisão do Conselho de 18 de Dezembro de 1997. (4) JO L 42 de 12. 2. 1987, p. 48. Directiva alterada pela Direc- tiva 90/88/CEE (JO L 61 de 10. 3. 1990, p. 14). Considerando que, durante um período transitório de três anos a partir de 1 de Janeiro de 1993, os Estados- -membros que antes de 1 de Março de 1990 aplicavam disposições legislativas que permitiam a utilização de outra fórmula matemática para o cálculo da taxa anual de encargos efectiva global puderam continuar a aplicar tais disposições; Considerando que a Comissão apresentou ao Conselho um relatório que permite, com base na experiência adqui- rida, aplicar uma fórmula matemática comunitária única para o cálculo da taxa anual de encargos efectiva glo- bal; Considerando que, uma vez que nenhum Estado-membro fez uso do disposto no no. 3 do artigo 1o. A da Directiva 87/102/CEE, que prevê a exclusão de determinadas des- pesas do cálculo da taxa anual de encargos efectiva global em certos Estados-membros, a referida disposição se tornou destituída de objecto; Considerando que é necessária uma precisão de, pelo menos, uma casa decimal; Considerando que se presume que um ano tem 365 ou 365,25 dias, ou (nos anos bissextos) 366 dias, 52 sema- nas ou 12 meses normalizados; que um mês normalizado tem 30,41666 dias; Considerando que é conveniente que os consumidores possam reconhecer os termos utilizados nos diferentes Estados-membros para designar a taxa anual de encargos efectiva global; Considerando que convém estudar rapidamente em que medida é necessário um maior grau de harmonização dos componentes de custo do crédito ao consumo, a fim de que o consumidor europeu possa comparar melhor as taxas reais de encargos propostas pelas instituições nos diferentes Estados-membros, garantindo, desse modo, o funcionamento harmonioso do mercado interno, ADOPTARAM A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1o. A Directiva 87/102/CEE é alterada do seguinte modo: a) O no. 1, do artigo 1o. A passa a ter a seguinte redac- ção: — na versão grega da directiva: «Τ(cid:239) (cid:243)υν(cid:239)λØκ(cid:222) (cid:229)(cid:244)η(cid:139) (cid:243)Ø(cid:239) (cid:240)ρÆγµÆ(cid:244)Øκ(cid:222) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:226)(cid:192)ρυν(cid:243)ης (cid:240)(cid:239)υ (cid:229)ŒØ(cid:243)ω(cid:139) ν(cid:229)Ø (cid:243)(cid:229) (cid:229)(cid:244)η(cid:139) (cid:243)ØÆ (cid:226)(cid:192)(cid:243)η (cid:244)Øς (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) - L 101/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 4. 98 (cid:243)(cid:229)ς ÆŒ(cid:221)(cid:229)ς (cid:244)(cid:239)υ (cid:243)υν(cid:222)λ(cid:239)υ (cid:244)ων (cid:244)ρ(cid:229)ł(cid:239)υ(cid:243)ω(cid:139) ν η(cid:139) µ(cid:229)λλ(cid:239)ν(cid:244)Ø- κω(cid:139) ν υ(cid:240)(cid:239)łρ(cid:229)ω(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων ((cid:228)Æν(cid:229)(cid:221)ων, (cid:229)Œ(cid:239)(cid:230)λη(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων κÆØ (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:226)Æρυ(cid:139) ν(cid:243)(cid:229)ων) (cid:240)(cid:239)υ (cid:219)ł(cid:239)υν ÆνÆλη(cid:230)θ(cid:229)(cid:221) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:239) (cid:228)Æν(cid:229)Ø(cid:243)(cid:244)η(cid:139) κÆØ (cid:244)(cid:239) ((cid:228)Æν(cid:229)Øœ(cid:222)µ(cid:229)ν(cid:239)) κÆ(cid:244)ÆνÆλω(cid:244)η(cid:139) , υ(cid:240)(cid:239)λ(cid:239)γ(cid:221)œ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)υ(cid:139) µ(cid:230)ωνÆ µ(cid:229) (cid:244)(cid:239) µÆθηµÆ(cid:244)Øκ(cid:222) (cid:244)υ(cid:139) (cid:240)(cid:239) (cid:240)(cid:239)υ (cid:240)ÆρÆ(cid:244)(cid:221)θ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:240)Æρ(cid:192)ρ(cid:244)ηµÆ ΙΙ. », e) O anexo II é substituído pelo texto correspondente do anexo I da presente directiva; f) O anexo III é substituído pelo texto correspondente do anexo II da presente directiva. — na versão inglesa da directiva: Artigo 2o. «The annual percentage rate of charge, which shall be that rate, on an annual basis, which equalises the present value of all commitments (loans, repayments and charges), future or existing, agreed by the creditor and the borrower, shall be calculated in accordance with the mathematical formula set out in Annex II. »; b) É suprimido o no. 3 do artigo 1o. A. ; c) É suprimido o no. 5 do artigo 1o. A. ; d) O artigo 3o. passa a ter a seguinte redacção: «Sem prejuízo do disposto na Directiva 84/450/CEE do Conselho, de 10 de Setembro de 1984, relativa à aproximação das disposições legislativas, regulamen- tares e administrativas dos Estados-membros em matéria de publicidade enganosa (*), qualquer publici- dade ou oferta exibida em estabelecimentos comer- ciais, através da qual uma pessoa ofereça crédito ou se ofereça como intermediário para estabelecer um contrato de crédito e na qual seja indicada a taxa de juro ou quaisquer valores relacionados com o custo do crédito, deve também indicar a taxa anual de encargos efectiva global, através de um exemplo representativo quando não for possível outro meio. (*) JO L 250 de 19. 9. 1984, p. 17. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 97/55/CE (JO L 290 de 23. 10. 1997, p. 18). »; 1. Os Estados-membros porão em vigor as disposições legislativas, regulamentares e administrativas necessárias para dar cumprimento à presente directiva no prazo de dois anos a contar da entrada em vigor da presente directiva. Do facto informarão a Comissão. Quando os Estados-membros adoptarem essas disposi- ções, estas devem incluir uma referência à presente direc- tiva ou ser acompanhadas dessa referência na publicação oficial. As modalidades dessa referência serão adoptadas pelos Estados-membros. 2. Os Estados-membros comunicarão à Comissão o texto das disposições de direito interno que adoptarem no domínio regido pela presente directiva. Artigo 3o. Os Estados-membros são os destinatários da presente directiva. Feito em Bruxelas, em 16 de Fevereiro de 1998. Pelo Parlamento Europeu Pelo Conselho O Presidente O Presidente J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM 1. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 101/19 ANEXO I «ANEXO II EQUAÇÃO DE BASE QUE TRADUZ A EQUIVALÊNCIA ENTRE OS EMPRÉSTIMOS, POR UM LADO, E OS REEMBOLSOS E ENCARGOS, POR OUTRO K = m K9 = m9 AK (1 + i)tK = K = 1 K9 = 1 A9 K9 (1 + i)tK9 Significado das letras e símbolos: K K9 AK A9 é o número de ordem de um empréstimo é o número de ordem de um reembolso ou de um pagamento de encargos é o montante do empréstimo no. K K9 é o montante do reembolso ou do pagamento de encargos no. K9 m m9 tK tK9 i é o somatório é o número de ordem do último empréstimo é o número de ordem do último reembolso ou do último pagamento de encargos é o intervalo, expresso em anos e fracções de anos, entre a data do empréstimo no. 1 e as dos empréstimos posteriores no. s 2 a m é o intervalo, expresso em anos e fracções de anos, entre a data do empréstimo no. 1 e as dos reembolsos ou pagamentos de encargos no. s 1 a m9 é a taxa efectiva global que pode ser calculada (quer algebricamente, quer por aproximações sucessivas, quer por um programa de computador) quando os outros termos da equação são conhecidos, através do contrato ou de qualquer outra forma. Observações a) Os pagamentos efectuados por ambas as partes em diferentes momentos não são forçosamente idênticos nem forçosamente efectuados a intervalos iguais; b) A data inicial é a do primeiro empréstimo; c) Os intervalos entre as datas utilizadas nos cálculos são expressos em anos ou fracções de ano. Considera-se que um ano tem 365 dias ou 365,25 dias, ou (nos anos bissextos) 366 dias, 52 semanas ou 12 meses normalizados. Considera-se que um mês normalizado tem 30,41666 dias (ou seja, 365/12); d) Os resultados do cálculo serão expressos com uma precisão de, pelo menos, uma casa decimal. Em caso de arredondamento para uma determinada casa decimal, aplicar-se-á a seguinte regra: Se o número constante da casa decimal a seguir a essa determinada casa decimal for superior ou igual a 5, o algarismo nessa determinada casa decimal será acrescido de 1; e) Os Estados-membros providenciarão por que os métodos de resolução aplicáveis conduzam a um resultado igual ao dos exemplos apresentados no anexo III. ». (cid:229) (cid:229) (cid:229) L 101/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 4. 98 ANEXO II «ANEXO III EXEMPLOS DE CÁLCULO A. CÁLCULO DA TAXA ANUAL DE ENCARGOS EFECTIVA GLOBAL COM BASE NO CALEN- DÁRIO [1 ANO = 365 DIAS (OU 366 DIAS NOS ANOS BISSEXTOS)] Primeiro exemplo A soma emprestada é S = 1 000 ecus em 1 de Janeiro de 1994. Esta soma é reembolsada num único pagamento de 1 200 ecus efectuado em 1 de Julho de 1995, isto é, um ano e meio, ou 546 (= 365 + 181) dias, após a data do empréstimo. A equação é a seguinte: 1 000 = 1 200 546 365 (1 + i) ou: (1 + i)546/365 = 1,2 1 + i i = 1,1296204 = 0,1296204 A taxa será arredondada para 13 % (ou 12,96 %, se se preferir uma precisão de duas casas decimais). Segundo exemplo A soma emprestada é S = 1 000 ecus, mas o mutuante retém 50 ecus para despesas de inquérito e de dossier, pelo que o empréstimo é na realidade apenas de 950 ecus; o reembolso de 1 200 ecus, como no primeiro exemplo, é efectuado em 1 de Julho de 1995. A equação é a seguinte: 950 = 1 200 546 365 (1 + i) ou: (1 + i)546/365 = 1,263157 1 + i i = 1,169026 = 0,169026 A taxa será arredondada para 16,9 %. Terceiro exemplo A soma emprestada é de 1 000 ecus em 1 de Janeiro de 1994, reembolsáveis em dois pagamentos de 600 ecus cada um, efectuados, respectivamente, um ano e dois anos depois. 1. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 101/21 A equação é a seguinte: 1 000 = 600 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 1 + i + 600 (1 + i)2 Resolvendo algebricamente, obtém-se i = 0,1306623, arredondado para 13,1 % (ou 13,07 %, se se preferir uma precisão de duas casas decimais). Quarto exemplo A soma emprestada é S = 1 000 ecus em 1 de Janeiro de 1994 e os montantes a pagar pelo mutuário são os seguintes: Passados três meses (0,25 anos/90 dias): Passados seis meses (0,5 anos/181 dias): Passados doze meses (1 ano/365 dias): Total: A equação é a seguinte: 272 ecus 272 ecus 544 ecus 1 088 ecus 1 000 = 272 90 365 (1 + i) + 272 181 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) Esta equação permite calcular i por aproximações sucessivas, que podem ser programadas numa calculadora de bolso. O resultado será i = 0,13226, arredondado para 13,2 % (ou 13,23 % se se preferir uma precisão de duas casas decimais). B. CÁLCULO DA TAXA ANUAL DE ENCARGOS EFECTIVA GLOBAL COM BASE NUM ANO NORMALIZADO (1 ANO = 365 DIAS OU 365,25 DIAS, 52 SEMANAS, OU 12 MESES IGUAIS) Primeiro exemplo A soma emprestada é S = 1 000 ecus. Esta soma é reembolsada num único pagamento de 1 200 ecus efectuado um ano e meio (isto é, 1,5 × 365 = 547,5 dias, 1,5 × 365,25 = 547,875 dias, 1,5 × 366 = 549 dias, 1,5 × 12 = 18 meses, ou 1,5 × 52 = 78 semanas) após a data do empréstimo. A equação é a seguinte: 1 000 = 1 200 547,5 365 (1 + i) = 1 200 547,875 365,25 (1 + i) = 1 200 18 12 (1 + i) = 1 200 78 52 (1 + i) ou: (1 + i)1,5 = 1,2 1 + i = 1,129243 i = 0,129243 A taxa será arredondada para 12,9 % (ou 12,92 %, se se preferir uma precisão de duas casas decimais). L 101/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 4. 98 Segundo exemplo A soma emprestada é S = 1 000 ecus, mas o mutuante retém 50 ecus para despesas de inquérito e de dossier, pelo que o empréstimo é na realidade apenas de 950 ecus; o reembolso de 1 200 ecus, como no primeiro exemplo, é efectuado um ano e meio após a data do empréstimo. A equação é a seguinte: 950 = 1 200 547,5 365 (1 + i) = 1 200 547,875 365,25 (1 + i) = 1 200 18 12 (1 + i) = 1 200 78 52 (1 + i) ou: (1 + i)1,5 = 1 200/950 = 1,263157 1 + i = 1,168526 i = 0,168526 A taxa será arredondada para 16,9 % (ou 16,85 % se se preferir uma precisão de duas casas decimais). Terceiro exemplo A soma emprestada é de 1 000 ecus, reembolsáveis em dois pagamentos de 600 ecus cada um, efectuados, respectivamente, um ano e dois anos depois. A equação é a seguinte: 1 000 = 600 365 365 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 365,25 365,25 (1 + i) + 600 730,5 365,25 (1 + i) 600 = (1 + i) + 12 12 600 (1 + i) = 24 12 600 (1 + i) + 52 52 600 104 52 (1 + i) = 600 (1 + i)1 + 600 (1 + i)2 Resolvendo algebricamente, obtém-se i = 0,13066, arredondado para 13,1 % (ou 13,07 %, se se preferir uma precisão de duas casas decimais). Quarto exemplo A soma emprestada é S = 1 000 ecus e os montantes a pagar pelo mutuário são os seguintes: Passados três meses (0,25 anos/13 semanas/91,25 dias/91,3125 dias): Passados seis meses (0,5 anos/26 semanas/182,5 dias/182,625 dias): Passados doze meses (1 ano/52 semanas/365 dias/365,25 dias): Total: 272 ecus 272 ecus 544 ecus 1 088 ecus 1. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 101/23 A equação é a seguinte: 1 000 = 272 91,25 365 (1 + i) + 272 182,5 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) = 272 91,3125 365,25 (1 + i) + 272 182,625 365,25 (1 + i) + 544 365,25 365,25 (1 + i) = = 272 (1 + i) + 3 12 272 (1 + i) + 6 12 544 (1 + i) 272 (1 + i) + 13 52 272 (1 + i) + 26 52 544 (1 + i) 12 12 52 52 = 272 (1 + i)0,25 + 272 (1 + i)0,5 + 544 (1 + i)1 Esta equação permite calcular i por aproximações sucessivas, que podem ser programadas numa calculadora de bolso. O resultado será i = 0,13185, arredondado para 13,2 % (ou 13,19 % se se preferir uma precisão de duas casas decimais). »