title: Ändrat förslag till rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU law
environmental protection
water analysis
water management

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 02. 1998 KOM( 1998) 76 slutlig 97/0067 (SYN) Ändrat förslag (ill lUl)KTSI)IKKKTIV om upprättande av en ram lör gemenskapsåtgärder pä området för valtenpolitik (KOM(97)49 slutlig) (framlagt av kommissionen enligt artikel 189a. 2 i EG-fördraget) I. 1. 2. MOTIVERING INLEDNING och I bilaga V till förslaget till rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik finns en allmän översikt av tekniska specifikationer för att definiera, klassificera och grundvattenresursernas kvantitativa och kemiska status. Vid den tid då förslaget godkändes ansågs det på tekniska och vetenskapliga grunder vara för tidigt att ytterligare tekniskt utveckla bilaga V. I en bestämmelse i förslaget bemyndigas kommissionen att genom kommittéförfarande fastslå de nödvändiga tekniska specifikationerna i bilaga V i ett senare stadium. ytvattenresursernas ekologiska övervaka kemiska status, och Då rådet och parlamentet mottagit förslaget krävde de som villkor för att godkänna förslaget till direktiv att bilaga V skulle utvecklas ytterligare. Båda dessa institutioner har sedan dess utarbetat egna förslag till ändringar som skulle fastställa bilaga V med den grad av teknisk specifikation som de kräver. Under förhandlingarna i rådet uppnådde det luxemburgska ordförandeskapet inom ramen för en expertgrupp utomordentliga framgångar i frågan. Expertgruppen hade tillsatts under arbetsgruppen för miljö och baserade sig på tekniska och vetenskapliga bidrag delvis från medlemsstater, men huvudsakligen från Europeiska miljöbyrån och dess Water Topic Centre. De två sistnämnda organen var engagerade för att tillhandahålla tekniskt och vetenskapligt stöd åt kommissionen, förbindelser med ordförandeskapet för att säkerställa det nya förslagets förenlighet med kommissionens ursprungliga förslag. 1 detta avseende är resultatet av det luxemburgska ordförandeskapets arbete fullt tillfredsställande. Europaparlamentets föredragande, parlamentsledamoten Ian White, gör också ett omfattande arbete med att utarbeta bilagorna och i hans ändringar av förslaget kommer även ändringar av bilaga V att ingå. förhandlingarna och hade som deltog aktivt täta i 3. Eftersom arbetet nu framskridit till en punkt där det krävs en konsoliderad ståndpunkt från kommissionen, framläggs i detta syfte det här föreliggande förslaget till ändring av bilaga V till det föreslagna ramdirektivet för vatten. II. FÖRESLAGNA ANDRINGAR ILL YTVATTENRESURSERNAS STATUS 4. Indelningen av ytvattenresurser i fyra klasser (floder, sjöar, flodmynningar och kustvatten) som föreslogs i KOM(97)0049 bibehålls. Ekologisk och- kemisk status behandlas separat nedan. Ytvattenresursernas ekologiska status 5. Ett schema bestående av följande delar föreslås för att identifiera ytvattenresursernas ekologiska status: för att bestämma ekologisk status De parametrar som skall beaktas hydromorfologiska och fysikalisk-kemiska). En uppsättning normativa definitioner av ekologisk status baserade pä dessa parametrar. Definitionerna grundar identisk vattenförekomst som är relativt opåverkad ("referensforhallandei'T). En uppsättning kriterier för kategorisering av ytvattenförekomster generera referensförhållanden. En uppsättning övervakningskrav. Ett system för gemensam redovisning av resultat enligt ett harmoniserat europeiskt klassificerinossvstem. sig begreppet avvikelse i ekotyper i syfte att förhållandena (biologiska, i en från Var och en av dessa delar behandlas utförligt nedan. Strukturen hos det system som föreslås är exakt likadan för varje vattentyp (floder, sjöar, flodmynningar och kustvatten), även om specifikationerna av parametrarna och definitionerna naturligtvis skiljer sig mellan de olika typerna. Nedan kommenteras endast relevanta skillnader: framställningen koncentrerar sig på den gemensamma strukturen i systemet. Typparametrar för klassificering av ytvattenresursernas ekologiska status indikatorer på ekologisk kvalitet, som utgör direktivets mål. Biologiska parametrar är Hydromorfologiska och fysikalisk-kemiska parametrar visar å sin sida statusen för de element som påverkar det biologiska samhällets hälsa, och leder bl. a. till fysisk snedvridning och nedsmutsning. Av denna anledning kallas de stödparametrar. För floder är parametrarna följande. Indikatorerna för biologiska parametrar är valda från envar av de viktigaste biologiska grupperna i ett ekosystem. : vattenväxter, bentiska evertebrater och fiskfauna. Elementen för hydromorfologiska parametrar ansluter till de viktigaste förutsättningarna för ekosystemets funktion: effekter på vattenflödets volym och dynamik, inklusive förbindelser till grundvattnet (den hydrologiska regimen), flodkontinuitet samt förhållandena på botten och flodbanken (morfologiska element). De fysikalisk-kemiska elementen är delade på två klasser: allmänna och näringsämneskoncentration, samt "övriga ämnen som omfattas av bilaga VIII", som väsentligen består av farliga ämnen. De sistnämnda fördelas på "prioriterade ämnen enligt artikel 21" och "övriga ämnen" av skäl som hör ihop med övervakningen och som förklaras i punkt 38 nedan. försurningsstatus parametrar, syrebalans, omfattar element som som 8. 9. 10. Parametrarna för sjöar, flodmynningar och kustvatten är mycket likartade. Normativa definitioner av ytvattenresursernas ekologiska status 11. I detta avsnitt definieras tre kategorier av status för-ytvattenresurser som är avgörande för detta direktivs funktion. Hög kvalitet, som är viktig därför att den sätter nivån för definitionen av referensförhållanden, samt god kvalitet och tillfredsställande kvalitet, som är viktiga därför att skillnaden mellan dem är avgörande för att bestämma direktivets mål. För klassificeringar av kvaliteter under "tillfredsställande" är grunden för klassificeringen helt enkelt att uttrycka graden av avvikelse från det önskvärda tillståndet "god". Även om det är viktigt får det inga operativa konsekvenser på samma sätt som de andra definitionerna och kan därför till kommittéförfarande för vidareutveckling. lämnas 12. Den centrala svårigheten i detta arbete är att komma fram till en serie normativa krav som kan tillämpas på vilken vattenförekomst som helst i Europa, oberoende av dess särdrag. Den lösning som valts är att uttrycka definitionen i termer av den avvikelse som föreligger från vad som skulle ha förväntats för vattenförekomsten under minimal påverkan. Förhållanden av minimal påverkan gör det möjligt att identifiera typspecifika biota och de biologiska definitionerna kan uttryckas i termer av avvikelse från denna referenspunkt. Sålunda är referenspunkten specifik för ekotypen, medan den grad av avvikelse som tillåts enligt de normativa definitionerna är densamma för alla vattenförekomster. 13. Var och en av dessa klassificeringar kommenteras utförligare nedan. Hög kvalitet 14. Den centrala faktorn för att avgöra om en vattenförekomst har hög kvalitet är tillståndet för stödparametrarna, de hydromorfologiska och fysikalisk-kemiska förhållanden. Definitionerna av hydromorfologiska egenskaper kräver förhållanden som varit utsatta för minimala ändringar genom 3 mänsklig påverkan och kraven på de kemiska förhållandena kräver koncentrationer som inte ligger högre än bakgrundskoncentrationerna av naturligt förekommande ämnen och inte högre än gränsen för påvisbarhet för syntetiska ämnen. Om samtliga dessa förhållanden är för handen uppfyller den föreliggande biologin de villkor som anges i tabellerna över biologiska parametrar, dvs. en sammansättning och förekomst av arter som fullständigt, eller nästan fullständigt, motsvarar de typspecifika förhållandena. God kvalitet 15. Nyckeln till definitionen av god kvalitet är identifieringen av hållbarhetspunkten: även om vattenförekomsten kan ha varit utsatt för mänsklig påverkan, borde endast små förändringar uppstå med avseende på sammansättningen och förekomsten av arter i jämförelse med typspecifika förhållanden, vilket tyder på att förändringarna är hållbara. Definitionerna av de biologiska parametrarna formuleras på motsvarande sätt. Men för att säkerställa fullständig förenlighet med målen för nitratdirektivet och direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse har definitionen beträffande parametern fytoplankton (dvs. målkvalitet för vatten förekomsten med avseende på eutrofiering) gjorts helt överensstämmande med det måltillstånd som implicit ges i definitionen av eutrofiering i dessa två direktiv. 16. 17. För de hydromorfologiska parametrarna formuleras definitionen fullständigt i termer av förmågan att upprätthålla det biologiska samhället. Tanken bakom detta är att om det biologiska samhälle som förefinns ligger mycket nära det typspecifika biologiska samhället finns det två möjliga anledningar till detta: antingen är hydromorfologin opåverkad eller så har förändringarna ingen effekt på det biologiska samhället. Man måste kunna räkna med båda dessa scenarier: det avgörande är att biologin är orörd. För allmänna kemiska parametrar, och teoretiskt även för "ämnen som omfattas av bilaga VIII", är situationen jämförbar. Teorin förutsätter dock ett biologiskt övervakningssystem som är tillräckligt känsligt för att upptäcka alla biologiska effekter av kemisk förorening, inbegripet icke-dödliga effekter, vilket inte är fallet i praktiken. Av detta skäl skiljer sig definitionen för ämnen som omfattas av bilaga VIII från de för hydromorfologiska och allmänna kemiska parametrar genom att den kräver överensstämmelse med en viss uppsättning värden (noll-effekt-koncentrationsvärden) och tillhandahåller en metod, i avsnitt 1. 1. 2. 5 i förslaget, för att identifiera dessa värden. Denna metod grundar sig pä och är helt förenlig med den metod som anges i den "tekniska handledningen till stöd för kommissionens direktiv 93/67/EEG om riskbedömning för nya anmälda ämnen samt kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 om riskbedömning för existerande ämnen". 18. Några kommentarer kan vara på sin plats vad gäller förhällandet mellan de normer som fastställts och gemenskapslagstiftningens bestämmelser om. utsläpp, särskilt direktivet om samordnade innehåller krav på att åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Detta direktiv medlemsstaterna, på grundval av principen om bästa faställa teknik, skall tillgängliga utsläppsvärden för anläggningar för att kunna utarbeta den bästa lösningen ur miljöhänseende. Detta skall dock ske med hänsyn tiil lokala miljöförhållanden. De åtgärder som vidtas för att uppfylla gemenskapens kvalitetsnormer skall överensstämma med artikel 10 i direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Genom detta förslag säkerställs att medlemsstaterna upprättar de kvalitetsnormer som krävs för att säkerställa att vattenmiljön skyddas. Detta skall gälla alla berörda ämnen. Dessa uppgifter kan sedan användas tillsammans med liknande uppgifter för luft och mark för att fastställa hur utsläpp bör vara fördelade mellan de olika miljöerna lösningen. Denna fördelning måste naturligtvis överensstämma med kravet på att gränsvärdena skall fastställas på grundval av bästa tillgängliga teknik. för att uppnå den bästa Tillfredsställande kvalitet 19. För biologiska parametrar gäller idén om en måttlig avvikelse från de typspecifika egenskaperna och detta avspeglas i alla definitioner. Vad beträffar god ekologisk status formuleras definitioner för hydromorfologin och fysikalisk-kemiska parametrar i termer av deras stöd för det beskrivna biologiska samhället. Detta gäller även parametrar enligt bilaga VIII: noll-effekt-koncentrationen överskrids uppenbart i dessa vattenförekomster och frågan om klassificeringen blir då en fråga om storleken av effekten av överskridandet på biologin. Kommissionen försökte bestämma en annan uppsättning av numeriska kemiska normer som måste iakttas vid denna gräns, men kom fram till att endast ett godtyckligt villkor kunde användas (t. ex. en godtycklig multipel av normen för "god") som inte skulle tjäna något användbart syfte. Definition av referensförhållanden 20. Såsom framhölls ovan är den enda form av définition av gränserna mellan olika ekologisk status som kan tillämpas på alla ekotyper en definition som uttrycker tillståndet i termer av avvikelse från vad som kunde förväntas av denna vattenförekomst under opåverkade ("referens-") förhållanden. För att klassificera en viss vattenförekomst måste således de förhållanden bestämmas, som kunde förväntas av denna vattenförekomst i ett tillstånd av minimal påverkan. Detta kan i huvudsak göras på två olika sätt: med användning av historiska data för den berörda platsen, eller med användning av aktuella data från en annan plats med mycket liknande egenskaper som den berörda platsen. 21. Dessa data betecknas referensförhållanden. Grad av mänsklig påverkan tillåten för referensförhåll anden 22. Avgörande för att systemet skall kunna fungera på ett jämförbart sätt över hela Europa är specifikationer för bestämningen av referensförhållanden. Den första frågan gäller bestämning av den ekologiska kvaliteten vid referenspunkten. Denna anges i avsnitt 1. 1. 3. 2 av följande skäl som. den status som motsvarar mycket god status: I princip kan vilken nivå som helst väljas och definitioner av avvikelse från den kan anpassas för att bibehålla samma absoluta norm (t. ex. kunde god status väljas som referenspunkt och målet för direktivet fastställas som icke-avvikelse från referensförhållandena). I praktiken måste vi som referenspunkt välja det tillstånd som är lättast att identifiera. Förhållanden med ingen mänsklig påverkan alls är lättast att konsekvent identifiera, eftersom det är mycket svårt att säkerställa att varje plats är föremål för en exakt jämförbar mänsklig påverkan då en sådan väl medgetts. Förhållanden utan någon som helst påverkan är dock sällsynta i Europa. Av praktiska skäl valdes "mycket god status" som referenspunkt, såsom varande det tillstånd som ligger närmast förhållanden utan någon som helst påverkan och varav det finns ett tillräckligt antal platser för det praktiska syftet att tillhandahålla referensdata. Denna första synpunkt gäller oberoende av om data från den berörda platsen används som referensdata eller om data från en liknande plats används: i båda fallen måste de motsvara "mycket god status". Klassificering av ekotyper 23. Den andra centrala frågan uppstår endast då data frän en liknande plats används. Problemet är att definiera "likhet" i detta sammanhang, vilket väsentligen innebär att sortera platser i klasser av ekotyper eller lika, men en livsmiljötyper. Två höglandsfloder kan sålunda vara mycket höglandsflod skiljer sig i hög grad från en låglandsflod. Vidare kan en höglandsflod i södra Frankrike vara lik en höglandsflod i norra Spanien, men skilja sig mycket från en höglandsflod i norra Sverige. 24. Det finns således två villkor. Likhet gäller endast inom en viss geografisk region (som i förslaget kallas "ekoregion") och mellan vattenförekomster i en sådan region med liknande egenskaper (som i förslaget kallas "ekotyper"). Följaktligen behövs en europeisk metod för att fastställa ekoregioner och ekotyper. 25. 26. 27. 28. För klassificering av ekoregioner är det nödvändigt att skilja mellan inlandsvattcn å ena sidan samt flodmynningar och kustvatten å den andra. Beträffande inlandsvatten övervägde kommissionen först en indelning av Europa i ekologiskt likartade regioner såsom de fastställts för Natura 2000. Den klassificeringen grundar sig dock främst på marktyp och vegetation varför korrelationen med ekologiskt likartade vattenregioner inte är perfekt. Av den anledningen beslutades att basera klassificeringen av ekoregioner på limnofaunan: identifiering av de geografiska gränserna för biologiskt likartade faunagrupper i vattenmiljö, såsom de beskrivits av lilies (1978) i Limnofauna Europaea. Resultatet blir 18 ekoregioner för gemenskapens territorium. För flodmynningar och kustvatten ges den ekoregionala klassificeringsmetoden uppenbart av de större havsområdena i gemenskapen. För att identifiera ekotyper är det nödvändigt att använda vissa parametrar för att särskilja vattenförekomster. Det föreslagna systemet koncentrerar sig på de parametrar som har det största inflytandet på de ekologiska egenskaperna. För floder är dessa storlek, höjd och geologi, för sjöar desamma samt djup, och så vidare. Observera att i fråga om floder och sjöar skulle en kombination av de ekoregionala klassificeringarna i Natura 2000 med lilies integrera geologin i definitionen av en ekoregion och därför göra det onödigt att använda geologin som en separat parameter för identifiering av ekotyper. Europeiska miljöbyrån har gått med på att försöka göra en sådan integration och kommissionen understödjer starkt detta arbete. Ett särskiljande baserat på dessa kriterier kommer dock oundvikligen att bli ganska grovt, och eftersom skälet för särskiljandet är att identifiera liknande vattenförekomster i syfte att framställa referensförhållanden gäller att ju mer exakt den ekologiska överensstämmelsen är, desto mer precis blir bedömningen av ekologisk status. Överensstämmelsen kan förbättras genom att använda fler parametrar (för floder t. ex. avstånd från källan, medelfallhöjd). Men vad som verkligen krävs är fältarbete för att korrelera de valda parametrarna med observerade biologiska variationer for att på så sätt identifiera de parametrar som har största relevans för den ifrågavarande regionen, samt de gränsvärden för dessa parametrar som närmast motsvarar verkliga förändringar av ekologiska framställa kvasikontinuerliga egenskaper. klassificeringar av ekotyper, och ju längre denna särskiljning drivs, desto mer precisa blir referensförhållandena. I gränsfallet kan man med ett sådant system På grund av att sådana system är relativt nya för Europa skulle det dock för tillfället inte vara lämpligt att kräva att en sådan metod användes i alla medlemsstater. Den lösning som valts är därför att i direktivet ange en klassificering av ekotyper såsom beskrivs i punkterna 25 och 26 ovan, samtidigt som medlemsstaterna ges möjlighet att utföra korrelationsarbetet förutsatt att det resulterar i minst samma grad av distinktion som det första systemet skulle ge. För korrelationen måste åtminstone de parametrar som är implicita i direktivets system användas. För floder skulle * dessa vara latitud och iongitud (implicit i definitionen av ekoregioner), storlek, höjd och geologi. På så sätt tillhandahålls ett enkelt system som kan antas av de medlemsstater som har mindre erfarenhet av klassificering av ekotyper, samtidigt som en hållpunkt (i termer av klassificeringens grad av distinktion) ges för ett mer avancerat alternativ. 29. De två alternativen framställs i avsnitt 1. 1. 3. 1 i förslaget som system A (direktivets klassificering) och system B (kontinuitetsklassificeringen av ekotyper). Fastställande av referensförhållanden 30. På detta sätt kan medlemsstaterna identifiera ekologiskt likartade vattenförekomster och kan därför använda data från en vattenförekomst för att få referensförhällanden för en annan vattenförekomst. I avsnitt 1. 1. 3. 2 anges kraven för att fastställa referensförhållanden. De data som används kan vara antingen historiska data från den berörda platsen, som samlats in vid tidigare tillfällen eller data som samlas in med hjälp av paleologiska metoder, eller data frän en plats av samma ekotyp, bestående antingen av aktuella övervakningsdata från en plats med mycket god status eller historiska data från en plats med lägre status. Övervakning av ytvattenresursernas status 31. 32. 33. Kärnan i bestämningen av ekologisk status är jämförelsen av de verkliga värdena för de angivna parametrar med referensvärdena för samma parametrar. Referensförhållandena behandlades ovan. Bestämmandet av de verkliga värdena är en fråga om övervakning, för vilket riktlinjer ges i avsnitt 1. 1. 4 i förslaget. Val av övervakningsstationer Tanken bakom det föreslagna systemet är att övervakningsinsatserna i sä hög grad som möjligt skall koncentreras på områden som konstaterats vara känsliga. Om sålunda mycket utsläpp har konstaterats i en vattenförekomst, bör denna bli föremål för regelbunden övervakning för att kontrollera effekten av utsläppen, medan en vattenförekomst för vilken påverkan är osannolik kan övervakas mindre frekvent. För utsläpp från punktkällor utgör detta inget problem. Medlemsstaterna skall identifiera påverkan som ingår i förteckningen över tryck från mänskligt håll och de vattenförekomster som identifieras som påverkade måste övervakas. För diffus påverkan är situationen mer komplicerad på grund av omfattningen av den potentiella påverkan och därmed även av det antal vattenforekomster som kan vara inblandade. Det är orimligt att kräva övervakning av alla vattenförekomster. I förslaget krävs därför övervakning av ett urval vattenförekomster som är representativt såväl för den geografiska utbredningen av den potentiella påverkan som for de ekotyper som finns i detta geografiska område. På liknande sätt bör medlemsstaterna i de fall där inget tryck från mänskligt håll konstaterats, ha möjlighet att övervaka ett representativt urval av vattenforekomster i stället för vartenda ett. Denna möjlighet ges också i förslaget. 34. Slutligen måste betydande vattenförekomster övervakas. Dessa definieras som vattenförekomster av viss storlek med avrinning på en annan medlemsstats territorium eller i havsområden. Det är uppenbart ytterst viktigt att säkerställa att man i dessa situationer framför allt kan uppnå en korrekt uppfattning om vattnets status. Alla de övervakningsstationer som förtecknas i bilaga I till rådets beslut 77/795/EEG måste överföras till förslaget för att säkerställa kontinuitet för de data insamlade under lång tid som härrör från dem. Val av typparametrar för övervakning 35'. De typparametrar som skall övervakas beror även av anledningen till att en viss vattenförekomst övervakas. De olika fallen beskrivs nedan. 36. 37. För vattenförekomster som valts på grund av känslighet för mänsklig påverkan på basis av i förteckningen måste biologin övervakas och även alla stödparameträr som * förteckningen som utsläppta (prioriterade ämnen), som släpps ut i betydande mängder (andra ämnen) eller som påverkar biologin (hydromorfologiska parametrar). Om en påverkan konstateras i den biologiska övervakningen måste dessutom en undersökning genomföras för att utröna källan, enligt artikel 13. 3 d i direktivet. identifieras För de vattenförekomster som utvalts för övervakning och som inte är känsliga för påverkan måste alla biologiska parametrar övervakas. Om dessa visar på en störning, måste stödparametrar övervakas såsom krävs i artikel 13. 3 d. Dessutom bör övervakning av allmänna parametrar (fysikalisk-kemiska parametrar förutom farliga ämnen) och hydromorfologiska parametrar ske på ett representativt urval av platser. De opåverkade plaster som valts som referensplaster kan användas för detta. 38. Även för betydande vattenförekomster måste alla biologiska parametrar övervakas, men framför allt måste vattnets kemiska sammansättning bestämmas i detalj. Följaktligen måste alla allmänna parametrar och prioriterade ämnen mätas och alla andra ämnen som företeckningen visar att släpps ut i vattensvstemet. Val av övervakningsfrekvens 39. 40. Frågan om övervakningens frekvens hänger nära samman med den grad av precision och tillförlitlighet som krävs av övervakningsresultatet. Av tekniskt statistiska skäl kräver identiska krav på precision och tillförlitlighet olika övervakningsfrekvenser för olika vattenförekomster. Därför är det mycket svårt att specificera övervakningsfrekvenser som är tillämpliga i alla situationer. Det tillvägagångssätt som här valts är att ange minimivärden för övervakningsfrekvensen för alla parametrar, och att dessutom kräva en övervakningsfrekvens som säkerställer att alla ändringar av klassificeringen som uppträder under en treårsperiod med 90 % sannolikhet upptäcks. Ytterligare bestämmelser om prioriterade ämnen i förteckningen Här ges tre ytterligare bestämmelser. Den första är för att säkerställa att vattenförekomster där utsläpp från punktkällor konstaterats fortsättningsvis övervakas till dess att tolv efter varandra följande prover vid mätning har visat sig understiga den relevanta kvalitetsstandarden. I den andra anges ett kriterium för det avstånd från källan vid vilket kvalitetsmålet bör vara uppfyllt. Den tredje kräver att då ett överskridande upptäcks, bör den extra övervakning som krävs inkludera övervakning på ett antal olika avstånd från källan för att fastställa utbredningsområdet för överskridandet. Övervakning av skyddade områden 41. För skyddade områden måste de övervakningsbestämmelser som anges ovan kompletteras i den mån det är nödvändigt för att uppfylla alla ytterligare övervakningskrav för dessa områden. För områden som är skyddade i befintlig lagstiftning, gäller de krav som anges i tkn lagstiftningen. För områden för uttag av dricksvatten som avses i artikel 8 fastställs de här. Övervakning i fall av oavsiktliga föroreningar 42. För vattenförekomster som är utsatta för oavsiktliga föroreningar bör samma krav gälla som för vattenförekomster där utsläpp från punktkällor identifierats. Standarder för övervakning av typparametrar 43. Trots att det inte är möjligt att fastställa en fullständigt enhetlig metod för övervakning av de parametrar som skall listas, bör de standarder som fastställts pä internationell nivå iakttas. I detta • avsnitt ges en lista över alla relevanta standarder. Listan skall anpassas till tekniska framsteg då nya standarder utvecklas. Övervakning av andra havsvatten AA. Genom ändringen av KOM(97) 614 utvidgades det geografiska tillämpningsområdet till att omfatta i den befintliga även havsvatten, dock utan krav på åtgärder utöver dem som fastställs gemenskapslagstiftningen. Denna bilaga är anpassad till ändringen, eftersom den inte innehåller definierade mål vad gäller god ekologisk status i relation till havsvatten. Kommissionen har klargjort att det krävs ytterligare ett förslag vad gäller detta. För att samla in den information som krävs för att fastställa om en sådan utvidgning skall göras, måste havsmiljön kontrolleras kontinuerligt och systematiskt. I enlighet härmed föreslår kommissionen att ett antal kontrollkrav skall införas som i så stor utsträckning som möjligt överensstämmer med de åtaganden som medlemsstaterna har förbundit sig att uppfylla enligt de internationella konventionerna, och med kraven från Europeiska miljöbyrån. Redovisning av övervakningsresultat och harmoniserad klassificering av ekologisk status Redovisning av övervakningsresultat och klassificering av ekologisk status Som beskrevs ovan uttrycks definitionerna av ekologisk status för biologiska parametrar i termer av avvikelser från en uppsättning referensförhållanden, som är de förhållanden som skulle råda i den ifrågavarande vattenförekomsten vid minimal påverkan. Avvikelsen kan uttryckas numeriskt genom begreppet miljökvalitetskvot (environmental quality ratio, EQR). Med denna uttrycks det parametervärde som erhållits för vattenförekomsten i fråga som en bråkdel av det värde som skulle ha erhållits under referensförhållanden. Teoretiskt borde detta säkerställa att ett EQR-värde för vilket enskilt övervakningssystem som helst som motsvarar god kvalitet för en vattenförekomst är det värde som motsvarar god kvalitet för alla andra vattenförekomster (oberoende av ekotyp) som systemet är konstruerat för. Det bör här observeras att syftet är att bedöma ekosystemets funktion, inte vattenförekomstens absoluta fysikalisk-kemiska status. Följaktligen kommer de nivåer av fysikalisk-kemisk tillförsel vid vilka två olika ekosystem bevarar 90 % av biota i deras naturliga tillstånd att vara olika för alla ekosystem på grund av deras olika känslighet (eftersom en viss föroreningsnivå kommer att ge upphov till en mycket mer djupgående ekologisk störning i ett känsligt ekosystem än i ett okänsligt sådanf). Men en avvikelse pä 10% av de naturliga biota representerar samma nivå av ekologisk för båda ekosystem, enligt den bästa funktion approximation som nu kan uppnås. Exakta specifikationer för redovisningen av resultat i form av miljökvalitetskvoter kan fastställas genom för ramen till denna resultatredovisningen i termer av numerisk avvikelse frän förhållanden av minimal påverkan. kommittéförfarande. ändring endast texten anges I För kemiska parametrar uttrycks definitionerna av kvalitetsklasser, åtminstone för hög och god, i termer av numeriska standarder som skall fastställas av medlemsstaterna. Iakttagande av klassgränser är då helt enkelt en fråga om iakttagande av denna numeriska standard. För hydromorfoiogiska parametrar uttrycks gränserna i termer av normativa krav för mycket god ekologisk status, men för andra gränser definieras de helt enkelt i termer av deras effekter på biologin, av samma skäl som gavs i punkt 16. I avsnittet krävs att en karta över vattenkvalitet framställs, och ett färgkodsystem anges för att uttrycka denna kvalitet. Separata klassificeringar måste göras for biologisk, hydromorfologisk respektive fysikalisk-kemisk kvalitet. Det finns två anledningar till detta. Den första är att tydligt. visa vilken av uppsättningarna av stödparametrar (fysikalisk-kemisk nedsmutsning eller hydromorfologisk försämring) som ligger bakom oförmågan att uppnå god biologisk kvalitet. Den andra är att det, för fysikalisk-kemiska parametrar, är möjligt, som redogjordes för ovan, att skador som orsakas av nedsmutsning inte registreras i den biologiska övervakningen, varför det krävs även en separat kemisk klassificering. Vattenförekomstens ekologiska status anges som den lägsta av dessa tre klassificeringar. Vissa särskilda bestämmelser anges för redovisningen av resultat för kraftigt ändrade vattenförekomster. De förklaras utförligt i punkt 55-57 nedan. Jämför b ar het för biologiska övervakningsresultal För att genomföra och verkställa direktivet är det uppenbart viktigt att med tillförlitlighet kunna hävda att klassificeringarna av status över hela Europa är jämförbara. Om de inte är det - om det inte finns något sätt att säkerställa att alla medlemsstater under samma förhållanden tolkar de normativa definitionerna på samma sätt -- kan överträdelser av direktivet identifieras konsekvent, och ingen sammanhängande bild kan ges av vattnens kvalitet över hela Europa. inte Jämförelser mellan standarderna för fysikalisk-kemiska ämnen är relativt enkla, eftersom de fysikalisk-kemiska övervakningssystemen i stort sett är standardiserade. För hydromorfoiogiska parametrar bestäms klassificeringen av biologins status. Följaktligen är frågan om jämförbarhet väsentligen en fråga om att säkerställa jämförbarhet för biologiska övervaknintisresuitat. 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. Det är för tillfället inte möjligt att utveckla ett hela EU omfattande system för övervakning och bedömning. Ett sådant system skulle dock lösa många av de problem som hör samman med jämförbarheten och kommissionen är besluten att se till att den forskning som krävs kommer till stånd på medellång sikt. Jämförelsesystemet 52. 53. Såsom förklarades i punkt 46 ovan säkerställs jämförbarhet för biologiska övervakningsresultat från olika ekotyper i samma övervakningssystem genom användning av miljökvalitetskvoten. Den fråga som återstår är jämförbarhet för resultat från olika övervakningssystem, dvs. att se till att en vattenförekomst som klassificeras som god i det franska övervakningssystemet också skulle klassificeras som god i det tyska'systemet, det italienska osv. Detta uppnås genom ett interkalibreringsförfarande, som i stort sett fungerar enligt följande. En uppsättning vattenförekomster, identifierade genom utbyte av information mellan medlemsstater och kommissionen, som motsvarar alla normativa klasser (hög, god och tillfredsställande) för serien av ekotyper. Detta nät kallas "interkalibreringsnätet". Sedan tillämpas alla de övervakningssystem som kommer att användas i praktiken på alla vattenförekomster i interkalibreringsnätet och den EQR som motsvarar varje klass härleds. På detta sätt härleds standarderna för uppdelning i klasser på medlemsstatsnivå från en överenskommen uppsättning vattenförekomster som motsvarar de normativa definitioner som fastställts på europeisk nivå. Kraftigt förändrade fysiska egenskaper 54. Många vattenförekomster i Europa utsätts för kraftig fysisk förändring som är svär att göra ogjord. I artikel 4. 4 i direktivet medges undantag från god ekologisk status i fall där de krävda förbättringarna är omöjliga eller alltför kostnadskrävande att genomföra, vilket skulle omfatta även de ifrågavarande fallen. För Öppenhetens skull specificerar vi ändå här mer i detalj de kriterier som styr utseende av vattenförekomster på vilka lägre mål kan tillämpas pä grund av deras fysiska karaktär, liksom specifikationer för resultatredovisning för dessa vattenförekomster. 55. 56. I avsnitt 1. 1. 6 i förslaget ges en lista över kriterier enligt vilka fysiska aspekter hos en vattenförekomst kan betecknas som kraftigt förändrade. De är följande: teknisk möjlighet och ekonomisk genomförbarhet, effekterna pä miljön i allmänhet samt effekterna på andra verksamheter, varav de viktigaste är sjöfart, kraftproduktion, dricksvattenförsörjning och skydd mot översvämningar. Fastställande av en vattenförekomst som kraftigt förändrad måste tillsammans med skälen för det anges i planen för förvaltning av avrinningsområde. ' Beträffande redovisningen av resultat finns två faktorer att beakta: nödvändigheten att ge en klar indikation av en vattenförekomsts verkliga status och nödvändigheten att klargöra när denna status är så god som kan förväntas med beaktande av de kraftigt förändrade egenskaperna. Den första är särskilt nyttig eftersom den ger allmänheten möjlighet att fastställa det pris som krävs (i ekologiska termer) för fördelarna av vattenkraft etc. Syftena kombineras genom kravet att vattenförekomsten skall färgkodas enligt sin verkliga ekologiska status, men då icke-uppnåendet av god ekologisk status uteslutande beror på kraftigt förändrade fysiska egenskaper skall en uppsättning gröna punkter läggas på den korrekta färgkoden. Ytvattenresursernas kemiska status 57. Kemisk status är helt enkelt frågan om uppfyllande av alla kvalitetsstandarder som fastställts på EU-nivå och som är tillämpliga på den berörda vattenförekomsten. Dä de är uppfyllda tar vattenförekomsten god kemisk status, då de inte är det får den det inte. Beträffande övervakningen skall kraven i den lagstiftning som fastställer standarden tillämpas. Om inga specifika riktlinjer anges i den lagstiftningen, skall det övervakningsprogram med avseende pä förteckningen över prioriterade ämnen som identifieras i avsnitt 1. 1. 4 i förslaget tillämpas. 10 II. 2 GRUNDVATTENRESURSERNAS STATUS Grundvattenresursernas kvantitativa status 58. Grundvattenresursernas kvantitativa status definieras i termer av effekten på grundvattennivån av anslutna ytekosystem - ytvatten, våtmarker eller landekosystem - samt vattenresursens hållbarhet. Detta styr det val av parametrar och normativa definitioner som beskrivs nedan. De grundläggande bestämmelserna för att hitta, kartlägga och karaktärisera grundvattentorekomster är uppdelade dels på bedömning av förekomstens särdrag, dels bedömning av människans påverkan pä förekomsten. Typparametrar och grundvattenresursernas kvantitativa status normativa definitioner för klassificering av 59. Det finns endast en parameter för kvantitativ status, vilken är grundvattenförekomstens nivå. Parametern måste dock uppfylla ett antal villkor. Uttagsgraden inte överstiga vattenförekomstens långsiktiga tillgänglighet, vilket innebär påfyllningsgrad minus de anslutna ekosystemens behov. Användningen av vattenresurema måste alltså vara hållbar på längre sikt, utan att detta leder till en försämring av kvaliteten för de anslutna ekosystemen, och målen vad gäller god ekologisk status för ytvatten äventyras. Ytterligare åtgärder kan vidtas för att motverka utvecklingstendenser som beror på mänsklig påverkan, men även saltvattensinträngning. skall 60. 61. 62. Övervakning av grundvattenresursernas kvantitativa status ingår följande steg. För det första kartläggs och beskrivs alla I övervakningsprogrammet grundvattenförekomster på nationell, lokal nivå med avseende på sina regional och hydrogeografiska egenskaper, mänsklig påverkan och sårbarhet. För det andra identifieras en uppsättning övervakningsstationer för att ge en allmän överblick över grundvattenresursernas kvantitativa status. Platserna skall vara sådana att de möjliggör beräkning av grund vattenbalansen och tätheten av urvalsplatser skall fastställas i enlighet med de särskilda egenskaperna hos. den berörda grundvattenförekomsten. För det tredje väljs indikatorerna. För det fjärde bestäms frekvensen i övervakningsprogrammet på grundval av kriterierna att det måste ge tillräcklig information om variationer på kort sikt (årliga) samt om den långsiktiga utvecklingen. För det femte måste de faktorer som påverkar jämvikten identifieras genom övervakningen - naturlig och konstruerad påfyllning å ena sidan och naturligt och konstruerat uttag å den andra - för att visa på förändringar av vattenlager. A' 4 Redovisning av kvantitativ status För varje grundvattenförekomst bör sammanställda uppgifter tillhandahållas för att ge en översikt tvä särskilt viktiga över den kvantitativa statusen under undersökningsperioden. Det finns parametrar: själva samt grundvattennivån. förhållandet mellan påfyllningsgraden och uttagets storlek, Grundvattenresursernas kemiska status Val av övervakningsstationer Principen för val av övervakningsstationer för grundvattenförekomster är mycket lik den för ytvatten. Förbudet mot direkta utsläpp enligt grundvattendirektivet (80/68/EEG) fortlever i artikel 13. 3 g i ramdirektivet. Följaktligen är indirekta utsläpp den enda potentiella nedsmutsningskällan. Därför skall, liksom i fallet med diffus påverkan pä ytvatten, förekomster som identifierats som känsliga för indirekta utsläpp genom förteckningen över mänsklig aktivitet bedömas genom övervakning av åtminstone en uppsättning platser som är representativa för den rumsliga fördelningen av påverkan och (i fall fler än en förekomst omfattas) typer av grundvattenförekomster som är utsatta för påverkan. För förekomster som identifierats som opåverkade bör en uppsättning övervakningspunkter identifieras för att ge en representativ bild av för de 11 alla typer av grundvattenförekomster. De fall där det förekommer betydande flöden av grundvatten över en medlemsstats gräns skall identifieras och övervakningsstationer upprättas pä den punkt där flödet överskrider gränsen. Val av typparametrar för övervakning 63. För den första kategorin av grundvattenförekomster ovan måste alla substanser som identifierats från förteckningen som potentiella förorenare av förekomsten övervakas. För den andra kategorin bör ett enkelt övervakningsprogram för en uppsättning kärnparametrar genomföras. För förekomster av den tredje typen måste alla prioriterade ämnen liksom alla andra substanser som från förteckningen identifierats som utsläppta i grundvattenskiktet övervakas vid flödesförbindelsen mellan medlemsstater. Frekvens 64. Övervakningen skall ske så ofta att utvecklingstendenser vad gäller koncentration av alla förorenande ämnen upptäcks, vilket innebär att kontroller skall genomföras minst en gång per är. Övervakning av skyddade områden 65. Om ytterligare övervakning krävs för att uppfylla skyldigheterna för skyddade områden enligt andra direktiv måste den ovan beskrivna övervakningen, pä samma sätt som för ytvatten, kompletteras i enlighet med detta. Redovisning av övervakningsresultat 66. Liksom i fråga om ytvatten innebär redovisning av kemisk status helt enkelt redovisning av uppfyllande av alla kvalitetsstandarder som fastställts pä EU-nivä och som är tillämpliga på den berörda grundvattenförekomsten. Ytterligare två skyldigheter skall dock fullgöras. För det första skall inte grundvattenförekomstens kemiska sammansättning kunna hindra en anslutande ytvattenförekomst från att uppnå god kvalitet. För det andra skall alla negativa utvecklingstendenser som beror på mänsklig verksamhet och som gäller koncentration av förorenande ämnen påvisas och motverkas. En förekomst som uppfyller dessa standarder har uppnätt direktivets mål om god kemisk status. För en förekomst som inte gör det krävs åtgärder för att se till att de uppnås. Observera särskilt att detta inbegriper uppfyllande av5den standard som fastställts i nitratdirektivet (91/676/EEG) på 50mg/l nitrater, och standarderna för koncentrationer av växtskyddsmedel som skall fastställas enligt de enhetliga principerna för direktiv 9I/4I4/EEG om växtskyddsmedel. II. 3 Rättslig grund 67. Ingen av de föreslagna ändringarna påverkar det ursprungliga valet av artikel 130s. I i fördraget som rättslig grund. [II BEDÖMNING AV PÅVERKAN PÅ NÄRINGSLIVET 68. Dessa åtgärder är en uppsättning huvudsakligen tekniska specifikationer för att framställa och övervaka ytvattenresursernas ekologiska och kemiska status samt grundvattenresursernas kvantitativa och kemiska status. På grund av detta ligger huvuddelen av det analys-, klassificerings- och rapporteringsarbete som de föreskriver på medlemsstaterna. 12 Ändrat förslag till RÅDETS DIREKTIV om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder pä området för vallenpolitik (K()M(()7)4()slullig) Bilaga V till ramdirektivet om vattenresurser skall ersättas med följande text; Innehåll 1. 1. 1 YTVATTENRESURSER YTVATTENRESURSERNAS EKOLOGISKA STATUS 1. 1. 1 Typparametrar för klassificering av ytvatten resursernas ekologiska status /. /. /. / Floder 1. 1. 1. 2 Sjöar 1. 1. 1. 3 Flodmynningar 1. 1. 1. 4 Kustvatten 1. 1. 2 Normerande definitioner för klassificeringen av ekologisk status 1. 1. 2. 1 Floder 1. 1. 2. 2 Sjöar 1. 1. 2. 3 Flodmynningar 1. 1. 2. 4 Kustvatten 1. 1. 2. 5 Förfarande för fastställande av normer för kemisk kvalitet 1. 1. 3 Fastställande av refercnsförhållanden /. /. 3. 1 Klassificering av vattenförekomsters ekotyp 1. 1. 3. 1. 1 Noder 1. 1. 3. 1. 2 Sjöar 1. 1. 3. 1. 3 flodmynningar 1. 1. 3. 1. 4 Kustvatten /. /. 3. 2 Fastställande av referensförhållanden - metod 1. 1. 4 Övervakning av ytvattenresursernas status /. /. 4. 1 Val av övervakningsstationer 1. 1. 4. 2 Val av typparametrar för övervakningen 1. 1. 4. 3 Val av övervakningsfrekvens 1. 1. 4. 4 Ytterligare bestämmelser beträffande ämnen på prioritetslistan 1. 1. 4. 5 Övervakning av skyddade områden 1. 1. 4. 6 Övervakning vid föroreningsincidenter 1. 1. 4. 7 Standarder för övervakning av typparametrar 1. 1. 5 Övervakning och bedömning av andra typer av havsvatten 1. 1. 6 Redovisning av övervakningsresultat och harmoniserad klassificering av ekologisk kvalitet 1. 1. 6. 1 Redovisning av övervakningsresultat och klassificering av ekologisk kvalitet 1. 1. 6. 2 Jämförbarhet för biologiska övervakningsresultat 13 1. 1. 7 Kriterier för fastställande av kraftigt ändrade fysiska egenskaper 1. 2 YTVATTENRESURSERNAS KEMISKA STATUS 1. 2. 1 Val av övervakningsstationer och provtagnings- och analysfrekvens 1. 2. 2 Redovisning av kemisk status 2. 2. 1 2. 2 GRUNDVATTENRESURSER ANALYS AV EGENSKAPER I AVRINNINGSDISTRIKT GRUNDVATTENRESURSERNAS KVANTITATIVA STATUS 2. 2. 1 Parametrar för fastställande av kvantitativ status 2. 2. 2 Definition av god kvantitativ status 2. 2. 3 Övervakning av grundvattenresursernas kvantitativa status 2. 2. 3. 1 Stationer för övervakning av grundvattennivån 2. 2. 3. 2 Val av övervakningsfrekvens 2. 2. 3. 3 Redovisning av kvantitativ status 2. 3 GRUNDVATTENRESURSERNAS KEMISKA STATUS 2. 3. 1 Parametrar för klassificering av kemisk status 2. 3. 2 Definition av god kemisk status 2. 3. 3 Övervakning av grundvattenresurscrnas kemiska status 2. 3. 3. 1 Val av övervakningspunkter 2. 3. 3. 2 Val av parametrar 2. 3. 3. 3 Val av övervakningsfrekvens 2. 3. 3. 4 Redovisning av grundvattenresursernas kemiska status 14 1. 1. 1 YTVATTENRESURSER YTVATTENRESURSERNAS EKOLOGISKA STATUS 1. 1. 1. Typparametrar för klassificering av ytvattenresursernas ekologiska status /. /. /. / Floder Biologiska parametrar * * * Sammansättning och förekomst av vattenväxter Sammansättning och förekomst av bentiska evertebrater Sammansättning och förekomst av fisk och fiskfaunans åldersstruktur Hydromorfologiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna * * * Hydrologisk regim (vattenflödesvolym och vattenflödesdynamik, inbegripet grundvattenförbindelser) Kontinuitet Morfologiska faktorer (variation i lloddjup och flodbredd, bottenstruktur och bottenförhållanden, strand/onens struktur) Kemiska och fysikalisk-kcmiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna Allmänna parametrar * * * * * * Vattentemperatur Syrebalans Salthalt pH Försurningsstatus Näringsämneskoncentration Andra ämnen som omfattas av bilaga VIII * * Alla utsläpp av prioriterade ämnen Andra ämnen lör vilka det, efter en genomgång av föroreningar från punktkällor och diffusa källor, har visats att de släpps ut i betydande mängder i vattenförekomsten 15 I. I. L2 Sjiiar Biologiska parametrar * * * * Sammansättning och förekomst av vattenväxter (andra än fytoplankton) Sammansättning och förekomst av fytoplankton samt biomassa Sammansättning och förekomst av bentiska evertebrater Sammansättning och förekomst av fisk och fiskfaunans åldersstruktur Hydro morfologiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna * * Hydrologisk regim (vattenflödesvolym och vattenflödesdynamik, inbegripet uppehållstid och grundvattenförbindelser) Morlblogiska faktorer (variation i sjövattendjup, volym, bottenstruktur och botten förhållanden, strand/onens struktur) Kemiska och fysikalisk-kcmiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna Allmänna parametrar * * * * * * * Siktdjup Vattentemperatur Syrebalans Salthalt pH Försurningsstatus Näringsämneskoncentration Andra ämnen som omfattas av bilaga Vill * * Alla utsläpp av prioriterade ämnen Andra ämnen lor vilka det, efter en genomgäng av föroreningar från punktkällor och diffusa källor, har visats att de släpps ut i betydande mängder i vatten förekomsten 16 1. 1. 1. 3 Flodmynningar Biologiska parametrar * Sammansättning och förekomst av vattenväxter (andra än fytoplankton) * » Sammansättning och förekomst av fytoplankton samt biomassa * * Sammansättning och förekomst av bentiska evertebrater Sammansättning och förekomst av fisk och fiskfaunans åldersstruktur Hydro morfologiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna * * * Tidvattenregim Kontinuitet Morfologiska faktorer (variation i bredd, volym, bottenstruktur och bottenförhållanden, strandzonens struktur) Kemiska och fysikalisk-kemiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna Allmänna parametrar * * * * * Temperatur Syrebalans Salthalt pH Näringsämneskoncentration Andra ämnen som omfattas av bilaga VIII * * Alla utsläpp av prioriterade ämnen Andra ämnen för vilka det, efter en genomgång av föroreningar från punktkällor och diffusa källor, har visats att de släpps ut i betydande mängder i vattenförekomsten 17 1. 1. 1. 4 Kustvatten Biologiska parametrar * * * * Sammansättning och förekomst av vattenväxter (andra än fytoplankton) Sammansättning och förekomst av fytoplankton samt biomassa Sammansättning och förekomst av bentiska evertebrater Sammansättning och förekomst av fisk och fiskfaunans åldersstruktur Hydro morfologiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna * Morfologiska faktorer (sötvattenflöde, djup, sedimentmängd, huvudströmriktningar, kustavsnittets struktur och bottenförhållanden, strandzonens struktur) Kemiska och fysikalisk-kemiska parametrar till stöd för de biologiska parametrarna Allmänna parametrar * * * * * Vattentemperatur Syrebalans Salthall pH Näringsämneskoncentration Andra ämnen som omfattas av bilaga VIII * * Alla utsläpp av prioriterade ämnen Andra ämnen för vilka det, efter en genomgång av föroreningar från punktkällor och diffusa källor, har visats att de släpps ut i betydande mängder i vatten förekom sten 18 1. 1. 2. Normerande definitioner för klassificeringen av ekologisk status Tabell 1. 1. 2. 1 Normerande definitioner for hog, god och tillfredsstdllande ekologisk kvalitet for floder Faktorer AllmSnt Biologiska faktorer Vattenvaxter: F>"toplankton Hög kvalitet God kvalitet Tillfredsställande kvalitet Inga eller endast mycket svaga tecken på mänsklig påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotasammansättning och förekomst motsvarar vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden Påvisbar men liten påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Betydande påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotan visar tecken på störningar men avviker i fråga om överlevnad, fortplantning och utveckling endast obetydligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Biotan avviker måttligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Artsammansättning och förekomst motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika förhållandena. Den genomsnittliga biomassan och/eller koncentrationen av klorofyll-a ligger på typspecifika nivåer som motsvarar de typspecifika näringsnivåerna. Ingen accelererad tillväxt av alger och högre former av växtliv som kan skapa oönskade störningar i vattnets organismbalans och påverka vattenkvaliteten. Artsammansättning och förekomsten visar betydande/måtdiga tecken på påverkan (t. ex. eutrofiering) till följd av mänsklig aktivitet. Den genomsnittliga koncentrationen av klorofyll-a avviker i betydande grad från de typspecifika naturliga nivåerna. Makrofyter och fytobentos Artsammansättning och förekomst motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika förhållandena. Inga förändringar (ökning eller minskning) av makrofytisk och fytobentisk biomassa till följd av mänsklig aktivitet. Endast obetydliga förändringar i artsammansättning och förekomst i förhållande till de typspecifika förhållandena. Inga betydande förändringar (ökning eller minskning) av makrofytisk och fytobentisk biomassa till följd av mänsklig aktivitet (tex. tillförsel av näringsämnen). Artsammansättning och förekomst avviker i betydande grad frår de typspecifika förhållandena. Betydande förändringar (ökning eller minskning) av makrofytisk och fytobentisk biomassa till följd av mänsklig aktivitet (t. ex. tillförsel av näringsämnen). Det fytobentiska samhället har inte påverkats/rubbats av bakteriemattor till följd av mänsklig aktivitet. Det fytobentiska samhället har påverkats/rubbats av bakteriemattor till följd av mänsklig aktivitet. Fiskfauna Artsammansättning, förekomst, biomassa och åldersstruktur motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika förhållandena, med en lämplig andel känsliga arter. Få av det typspecifika samhällets arter saknas. En obetydlig förändring i artsammansättning, förekomst, biomassa och åldersstruktur kan konstateras. Vissa arter eller hela grupper av arter saknas. En betydande/måttlig förändring i artsammansättning, artförekomst, biomassa och åldersstruktur kan förväntas. Arter som inte är typiska för biotoptypen eller inplanterade arter förekommer men dessa har ingen betydande påverkan på den inhemska fiskpopulationen. En måttlig andel av de förväntade känsliga arterna saknas eller förekommer i mycket litet antal. Somliga arter kan inte föröka sig på naturlig väg. Förekomst av arter som inte är typiska för ekotypen eller inplanterade arter, vilka har en betydande påverkan på den inhemska fiskpopulationen. 19 Bentiska evertebrater Artsammansattning. forekomst samt andelen kansliga arter i forhallande till andelen toleranta arter motsvarar helt eller nastan helt de typspecifika forhallandena. Artsammansattning och forekomst awiker inte i betydande grad fran den rypspecifika nivan. Artsammansatming och forekomst awiker i betydande grad frar den typspecifika nivan. Det typspecifika samhallets v iktigaste bestandsdelar kan Overleva och utvecklas Det typspecifika samhallets viktigaste bestandsdelar kan inte overlevaoch utvecklas. Faktorer Hydromorfologiska faktorer Hydrologisk regim HOg kvalitet God kvalitet Tillfredsstillande kvalitet Flödesvolym och flödesdynamik motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Medger förekomst av de typspecifika biologiska samhällen som avses ovan. Medger en biologiskt samhället av ovan nämnda kvalitet. Kontinuitet Karaktäristisk för flodtypen; inte hindrad av mänsklig aktivitet; vattenlevande organismer kan vandra obehindrat och sedimenttransport kan ske obehindrat. Medger förekomst av de typspecifika biologiska samhällen som avses ovan. Medger ett biologiskt samhället av ovan nämnda kvalitet. Morfologiska faktorer Strömningslinjer, variation i djup och bredd, flödeshastigheter, bottenförhållanden och -struktur/ strandzonens förhållanden motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena Medger förekomst av de typspecifika biologiska samhällen som avses ovan. Medger ett biologiskt samhället av ovan nämnda kvalitet. Kemiska faktorer(') Allmanna parametrar De fysikalisk-kemiska parametrarna ligger på typspecifika nivåer. Koncentrationerna överstiger inte bakgrundskoncentrationerna Koncentrationerna nivåerna överstiger inte de normer som har fastställts för att säkerställa ekosystemets funktion och förekomsten av det biologiska samhälle som avses ovan. (5*qs) Medger ett biologiskt samhället av ovan nämnda kvalitet. Airmen i bilaga VIII som inte tas upp under allmanna parametrar Koncentrationerna överstiger inte gränsen för upptäckt med avancerade analystekniker eller allmänna nivåer. Koncentrationerna överstiger inte noll-effekt-koncentrationenC) för alger, daphnia och fisk utan att detta påverkar tillämpningen av direktiv 94'414. FEG. Det lägsta värdet skall användas. (<eqs) Medger ett biologiskt samhället av ovan nämnda kvalitet. C) (2) Följande förkortningar används: bgl = bakgrundsnivå, eqs = miljökvalitetsnorm. Fastställd av medlemsstaten för den berörda vattenförekomsten i enlighet med förfarandet i avsnitt 1. 1. 2. 5. 20 Tabell 1. 1. 2. 2 Faktorer Allmänt Biologiska faktorer Vattenväxter : Fytoplankton Normerande definitioner för hög, god och tillfredsställande ekologisk kvalitet for sjöar Hög kvalitet God kvalitet Tillfredsställande kvalitet Inga eller endast mycket svaga tecken på mänsklig påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotasammansättning och förekomst motsvarar vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Påvisbar men liten påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotan visar tecken på störningar men avviker i fråga om överlevnad, fortplantning och utveckling endast obetydligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Bety dande påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotan avviker manligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Artsammansättning och förekomst motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Den genomsnittliga biomassan och/eller koncentrationen av klorofyll-a ligger på typspecifika naturliga nivåer som motsvarar de typspecifika naturliga näringsnivåerna Ingen accelererad tillväxt av alger och högre former av växtliv som kan skapa oönskade störningar i vattnets organismbalans och påverka vattenkvaliteten. Endast obetydliga förändringar i utbredning, artsammansättning och förekomst i förhållande till de typspecifika förhållandena. En betydande/måttlig förändring i artsammansättning. förekomst och dominerande struktur. Den genomsnittliga biomassan och/eller koncentrationen av klorofyll-a överstiger de typspecifika nivåerna i bety dande grad. Makrofyter och fytobentos Artsammansättning och förekomst motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika förhållandena. Inga förändringar (ökning eller minskning) av makrofytisk och fytobentisk biomassa till följd av mänsklig aktivitet (tex. tillförsel av näringsämnen). Bentiska evertebrater Artsammansättning och förekomst motsvarar helt eller nästan helt den typspecifika sammansättningen. Fiskfauna Artsammansättning, förekomst och åldersstruktur motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika förhållandena, med en lämplig andel känsliga arter. Inga bety dande förändringar (ökning eller minskning) av makrofytisk och fytobentisk biomassa till följd av mänsklig aktivitet (tex. tillförsel av näringsämnen). Endast en liten förändring i artsammansättning och förekomst så art de typspecifika huvudbeståndsdelarna kan utvecklas och överleva. En liten förändring i artsammansättning, artförekomst och åldersstruktur. En liten andel av de förväntade känsliga arterna saknas eller förekommer i mycket litet antal. Få av det typspecifika samhällets arter saknas. Arter som inte är typiska för ekotypen eller inplanterade arter förekommer men dessa har ingen betydande påverkan på den inhemska fiskpopulationen. Artsammansättning och förekomst avviker i betydande grad från de typspecifika förhållandena. Betydande/måttlig förändringar (ökning eller minskning) av den makrofytiska och fytobentiska biomassan till följd av mänsklig aktivitet (tex. tillförsel av näringsämnen). En bety dande måttlig förändring i artsammansättning och förekomst Vissa arter eller hela grupper av arter saknas. En måttlig förändring i artsammansättning, förekomst biomassa och åldersstruktur. En måttlig andel av de förväntade känsliga arterna saknas eller förekommer i mycket litet antal. Somliga arter kan inte föröka sig på naturlig väg. Förekomst av arter som inte är typiska för ekotypen eller inplanterade arter. vilka har en betydande påverkan på den inhemska fiskpopulationen. 21 Faktor Hydromorfologiska parametrar Hydrologisk regim Morfologiska faktorer Kemiska faktorert1) All manna parametral Andra amnen i bilaga VIII vilka inte tas upp under allmanna parametrar H5g kvalitet God kvalitet Godtagbar kvalitet Flödesvolym och flödesdynamik motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Medger förekomst av det biologiska samhälle som avses ovan. Variation i vattendjup, volym, bottenstruktur och bottenförhållandena samt strandzonens struktur motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Medger förekomst av det biologiska samhälle som avses ovan. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnds kvalitet. De fysikalisk-kemiska parametrarna ligger på typspecifika nivåer. Koncentrationerna överstiger inte bakgrundskoncentrationerna (<bgl). Koncentrationerna/nivåerna överstiger inte de normer som har fastställts för att säkerställa ekosystemets funktion och förekomsten av det biologiska samhälle som avses ovan. (5eqs) Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnds kvalitet. Koncentrationerna överstiger inte gränsen för upptäckt med avancerade analystekniker eller allmänna nivåer. Koncentrationerna överstiger inte noll-effekt-koncentrationen(2) för alger, daphnia och fisk utan att detta påverkar tillämpningen av direktiv 91/414/EEG. Det lägsta värdet skall användas. (<eqs) Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnd: kvalitet. C) (2) Följande förkortningar används: bgl = bakgrundsnivå, eqs = miljökvalitetsnorm. Fastställd sv medlemsstaten för den berörda vattenförekomsten i enlighet med förfarandet i avsnitt 1. 1. 2. 5. 22 Tabell 1. 1. 2. 3 Normerande definitioner för hög, god och godtagbar ekologisk kvalitet för flodmynningar Faktor Allmant Biologiska faktorer Vattenvaxter: Fytoplankton Hog kvalitet God kvalitet Tillfredsstallande kvalitet Inga eller endast mycket svaga tecken på mänsklig påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotasammansättning och förekomst motsvarar vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Påvisbar men liten påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotan visar tecken på störningar men avviker i fråga om överlevnad, fortplantning och utveckling endast obetydligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Betydande påverkan på biologiska samhällen och på den fysikalisk-kemiska och fysiska miljön. Biotan avviker måttligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållande. -artsammansättning och förekomst motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika förhållandena. Den genomsnittliga biomassan och/eller koncentrationen av klorofyll-a ligger på typspecifika nivåer som motsvarar de typspecifika näringsnivåerna. Ingen accelererad tillväxt av alger och högre former av växtliv som kan skapa oönskade störningar i vattnets organismbalans och påverka vattenkvaliteten. Artsammansättning och förekomst visar betydande/måttliga tecken på påverkan (t. ex. eutrofiering) till följd av mänsklig aktivitet Den genomsnittliga koncentrationen av klorofyll-a motsvarar de typspecLfika naturliga nivåerna. Makroalger Normal (förväntad) förekomst (täckning) av makroalger och normal (förväntad) biomassa. Reducerad men fortfarande förhållandevis riklig förekomst och biomassa. Liten förekomst och biomassa. Gomfroiga vaxter Normal (förväntad) förekomst (täckning) av makroalger och normal (förväntad) biomassa. Reducerad men fortfarande förhållandevis riklig förekomst och biomassa. Liten förekomst och biomassa. Bentiska evertebrater Stort antal taxa. liten total förekomst och måttlig biomassa. Förekomst av typiska arter som indikerar opåverkade förhållande. Stort antal taxa. liten total förekomst och stor biomassa. Förekomst av typiska arter som indikerar opåverkade förhållande. Måttligt antal taxa, måttlig total förekomst och biomassa. Förekomst av typiska arter som indikerar påverkade förhållande (t. ex. organiska föroreningar). Fiskfauna Sammansättning, förekomst och biomassa typiska för ostörda hydrofy sikaliska förhållanden. Inga hinder för fiskvandring. Normal föryngring med hänsyn till omgivande biotiska och hydrofy sikaliska förhållande. Hållbara permanenta fiskpopulationer vars sammansättning, förekomst och biomassa är något reducerad. Vissa hinder för fiskvandring förekommer men hållbara fiskbestånd uppströms. Hållbara ungfiskbestånd, dock under optimal föryngringsnivå. Den permanenta fiskpopuiationen är inte hållbar och dess sammansättning, förekomst och biomassa är mycket reducerad. Betydande hinder för fiskvandring, fiskbestånd uppströms är inte hållbara. Somliga fiskarter fortplantar sig framgångsrikt. 23 Hydromorfologiska faktorer H> drologisk regim Kontinuitet Flödesvolym och flödesdynamik motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Tidvattenregim (strömmar och nivåer), sötvattenflöden in i flodmynningen, sedimenttransport och sedimentdeposition påverkas således inte i betydande grad av någon form av mänsklig aktivitet Karakteristisk för typen av flodmynning: inte påverkad av mänsklig aktivitet; medger t. ex. obehindrad fiskvandring mellan floder och angränsande kustvatten. Medger förekomst av de typspecifika biologiska samhällen som avses ovan. Medger förekomst av/Resulterar i en biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Medger förekomst av de typspecifika biologiska samhällen som avses ovan. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet Morfologiska faktorer Strömningslinjer, variation i djup och bredd, flödeshastigheter, bottenförhållanden, tidvatten- och strandzoner motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Medger förekomst av de typspecifika biologiska samhällen som avses ovan. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Kemtska faktorer(') Allmanna parametrar Andra amnen i bilaga VTH vilka inte tas una under allmanna paramettar De fysikalisk-kemiska parametrarna ligger på typspecifika nivåer. Koncentrationerna överstiger inte bakgrundskoncentrationerna (<bgl). Koncentrationerna/nivåerna överstiger inte de normer som har fastställts för att säkerställa ekosystemets funktion och förekomsten av det biologiska samhälle som avses ovan. (<eqs) Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Koncentrationerna Överstiger inte gränsen för upptäckt med avancerade analystekniker etter allmänna nivåer. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Koncentrationerna överstiger inte noll-effekt-koncentrationeiH2) för alger, dapknia och fisk utan att detta påverkar tillämpningen av direktiv 91/414/EEG. Det lägsta värdet skall användas. (<eqs) - •. V) (2) Följande förkortningar används: bgl = bakgrundsnivå, eqs = miljökvalitetsnorm. Fastställd av medlemsstaten för den berörda vattenförekomsten i enlighet med förfarandet i avsnitt 1. 1. 2. 5. 24 Normerande definitioner för hög, god och godtagbar ekologisk kvalitet för kustvatten Hdg kvalitet God kvalitet Tillfredsst&Uande kvalitet Inga eller endast mycket svaga tecken på mänsklig påverkan på biologiska samhällen och deras ekotyp. Biotasammansättning och förekomst motsvarar vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Påvisbar men liten påverkan på biologiska samhällen och deras ekotyper. Biotan visar tecken på störningar men a\A iker endast obetydligt i fråga om överlevnad, fortplantning och utveckling från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållanden. Betydande påverkan på biologiska samhällen och deras ekotyper. Biotan avviker måttligt från vad som normalt förknippas med ekotypen under opåverkade förhållande. Tabell 1. 1. 2. 4 Faktorer Allmant Biologiska faktorer Fytoplankton Koncentrationen av klorofyll-a (ug/1) är mycket låg (t. ex. i Medelhavet < 1 ug/1). Inga onormala fytoplankton-blomningar. Stort siktdjup (t. ex. i Medelhavet >20 m). Ingen accelererad tillväxt av alger och högre former av växtliv som kan skapa oönskade störningar i vattnets organismbalans och påverka vattenkvaliteten. Makroalger och gomfroiga vaxter Riklig förekomst av arter som indikerar opåverkade förhållanden. Riklig förekomst av arter som indikerar opåverkade förhållanden. Koncentrationen av klorofyll-a (ugi) är måttlig (tex. i Medelhavet ca 1-2 ug/1). Ofta förekommande fytoplankton-blomningar. Litet siktdjup (t. ex. i Medelhavet 5-10 m). Måttlig förekomst av arter som indikerar opåverkade förhållanden. Hydromorfologiska parametrar Hydrologisk regim Kontinuitet Flödesvolym och flödesdynamik motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållanden. Tidvattenregim (strömmar och nivåer), sötvattenflöden in i flodmynningen, sedimenttransport och sedimentdeposition påverkas således inte i betydande grad av mänsklig aktivitet. Medger förekomst av sådana biologiska samhällen som ar karakteristiska för typen av kustvatten med ovan nämnda kvalitet. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Karakteristisk för typen av kustvatten; inte påverkad av mänsklig aktivitet; medger t. ex. obehindrad vandring och passage för fisk och annan biota till och från flodmynningar och floder. Medger förekomst av de biologiska samhällen som avses ovan. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnda kvalitet. Medger förekomst av de biologiska samhällen som avses ovan. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnd* kvalitet. Morfologiska faktorer Medger förekomst av de biologiska samhällen som avses ovan. Angränsande och hydrodynamiskt relaterade tidvatten- och kustzoners struktur och bottenförhållanden samt strandzonförhållandena motsvarar helt eller nästan helt de typspecifika naturliga förhållandena. Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnds kvalitet. 25 Kcmi. sku taklorcn') Allmanna parametrar l)c lysikalisk-kcmiska parametrarna ligger pä tvpspecilika nivåer. Koncentrationerna överstiger inte bakgrundskoncentrationcrna (<bgl) Koncentrationerna/nivåerna överstiger inte de normer som har lastställts tor att säkerställa ekosystemets funktion och förekomsten av det biologiska samhälle som avses ovan. (<ec|S) Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnd; kvalitet. Andra amncn sum omlattas av hilaga VIII Koncentrationerna överstiger inte gränsen lör upptäckt med avancerade analystekniker eller allmänna ni\ aer. Koncentrationerna överstiger inte noll-el lekt-koncentrat ionen(2) lör alger, cla/iucr och llsk utan all detta påverkar tillämpningen av direktiv i)\/A\A/\:. \:. G. Del lägsta värdet skall användas. (<eqs) Medger förekomst av ett biologiskt samhälle av ovan nämnd;, kvalitet. C) (2) Följande förkortningar används: bgl = bakgrundsnivå, eqs = miljökvalitetsnorm. Fastställd av medlemsstaten för den berörda vattenförekomsten i enlighet med förfarandet i avsnitt 1. 1. 2. 5. 26 /. /. 2. S Förfarande som skall tillämpas av medlemsstaterna för fastställande av normer för kemisk kvalitet 1. 1. 2. 5. 1 Krav på data Om möjligt skall hade akuta och kroniska dala anskaffas tor följande läxa, den s. k. grunduppsättningen: * * * Alger och/eller makrofyter Dapnia Fisk Även andra taxa för vilka det finns tillgängliga data får beaktas om så är lämpligt. /. 1. 2. 5. 2 Fastställande av miljökvalitetsnormer Följande förfarande skall tillämpas vid fastställandet av en högsta årsmedelkoncentration. i) Den lägsta tillförlitliga och relevanta effektkoncentrationen skall fastställas genom laboratorieprov och lämplig säkcrhclsfaktor skall tillämpas enligt följande tabell: Minst en knrtsiklig l,(lv)CM, fran var och en av de Ire naringsnivaerna i gruiuliipps'ittningcit En langsiktig NOKC (anlingen fisk eller daphnia) Tva langsiktiga NOEC fran arter som representerar tva naringsnivaer (fisk och/eller daphnia och/eller alger) Langsiktiga NOEC fran minst tre arter (normalt fisk, daphnia och alger) som representerar tre naringsnivaer Sflkerhctsfaktor 1000 100 50 10 Faltdata eller modeilekosystem BedOms fran fall till fall Medlemsstaterna lär anpassa säkcrhelsfaktorerna ovan i vissa fall enligt ;i\ snill v >. l i del II a\ ilen tekniska handledningen (ill stöd för kommissionens direktiv O. V(>7/l !'(i om riskbedömning förn\a anmälda ämnen samt kommissionens förordning (IXi) nr 14X8/04 om riskbedömning för existerande ämnen. ii) Om data beträffande persistens och bioackumulering finns tillgängliga, bör dessa beaktas vid beräkningen av miljökval i tetsnormens slutliga värde. iii) Den på detta sätt beräknade normen bör jämföras med eventuella belägg från fältstudier. Om avvikelser framträder bör beräkningen ses över. iv) Den beräknade normen bör granskas av utomstående experter och bli föremål för offentligt samråd i medlemsstaten. 27 1. 1. 3 Fastställande av refcrensforhållanden 1. 1. 3. 1 Klassificering av vattenförekomsters ekotyp Metod i) I avrinningsområdet skall ytvatten resurserna särskiljas med avseende på ekotyper. ii) I detta syfte far medlemsstaterna använda antingen system A eller system B nedan. Om system A används, skall avrinningsområdet delas in i ekoregioner i enlighet med kartan i bilaga X. Vattenresurserna i varje ekoområde skall sedan delas in i ekotyper enligt kriterierna i tabellerna för system A. iii) Om system B används, måste medlemsstaterna uppnå samma grad av distinktion som vid användning av system A. iv) Detta förfarande skall vara avslutat senast den 30 juni 2001. v) Senast den 31 december 2001 skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en förteckning över de ekotyper som har identifierats tillsammans med kartor över deras geografiska läge (GIS). vi) Medlemsstaterna skall om så är lämpligt anpassa klassificeringen av vattenförekomsttyp, bland annat mot bakgrund av resultaten av den övervakning som föreskrivs i artikel 13. 28 /. 1. 3. 1. 1 Ekotypklassificering av floder System A NivS Typ 1 Ekoregion Deskriptorer/parametrar/faktorer De 18 ekoregioner som beskrivs av lilies (1978) i Limnofauna Europaea 2 Ekotyp I lojdlypologi * hog > 800 m * medelhdg 200-800 m * lagland<200m Storlekstypologi pa grundval av avrinningsomrade * Liten<100km2 * Medelstor 100-1 000 km2 * Storl 000-10 000 km2 * Mycket stor > 10 000 km2 Geologi * kalkartad * kiselartad * organ isk System B Kontinuerlig Fysikaliska och kemiska faktorer som tillsammans bestammer ekotyp och fttljaktligen övergång mellan påverkar det biologiska samhällets struktur och sammansättning ekotyper Obligatoriska faktorer * * * * höjd latitud longitud geologi storlek * Tilläggsfaktorer * * * * * avstånd frän nodkälla * huvudllodbäddens * bottenskiktets strömningsencrgi förlopp och form (funktion av strömning * vatten förings- oqh fallhöjd) kategori (strömning) flodens medelbredd medelvattendjup medelfallhöjd * * * dalgångsprofil transport av fasta partiklar alkalitet * * * gcnomsnittliga sammansattning klorider lufttemperaturintervall medellufttemperatur 29 /. /. 3. 1. 2 likotypklussificering av sjöar System A Nivfl Typ Dcskriptorer/parametrar/faktorcr 1 2 Ekoregion De 18 ekoregioner som beskrivs av lilies ('1978) i Limnofauna Europaea Ekotyp Hojdtypologi * * * Djuptypologi p& grundval av medeldjup hog > 800 m 200-800 m lagland < 200 m * < 3m * 3-15 m > 15m * * Storlekstypologi pS grundval av area >0,0I km2 och < 0,1 km2 *> 0,1 km2 och <, I km2 •• I km2 och ^ 10 km2. - 10 km2 och < 100 km2 100 km2 * * * * I System B Kontinuerlig övergång mellan ekotyper Geologi kalkartad kiselartad organ isk * * * I Fysikaliska och kemiska faktorer som tillsammans bestämmer ekotyp och följaktligen påverkar det biologiska samhällets struktur och sammansättning Obligatoriska faktorer * höjd * latitud * longitud * geologi * storlek Tilläggsfaktorer * * * * * medelvattendjup sjöns form uppehållstid lufttemperatur * * * alkalitet försurningskänslighet omsättnings- karakteristik * * * syraneutraliserings- förmåga bakgrundsnäringsstatus bottenskiktets intervall medel lufttemperatur (t. ex. monomiktisk, dimiktisk, polymiktisk) genomsnittliga sammansättning 30 /. 1. 3. 1. 3 Ekolypklassificering av flodmynningar System A Niva Typ Deskriplorer/parametrar/faktorer 1 Ekoregion Pa grundval av de slorre havsomradena i EU cnligt Europeiska miljobyrans fbrslag: 2 Ekotyp * * * * * * Ostersjftn Barents hav Norska havet Nordsjfln Nordatlanten Medelhavet Pa" grundval av arsmedelsalthalt * mindre an (),5%o, solvation 0,5 5 %«, oligohalin * 5 18 %o, mesohalin * 18 30 %o, polyhalin * * 30 40 %o, euhalin Pa grundval av medeltidvattenhojd * * * < 2 m, mikrotidal 2-^4 m, mesotidal > 4 m, makrotidal System B Kontinuerlig övergång mellan ek otyper Fysikaliska och kemiska faktorer som tillsammans bestammer ekotyp och ftUjaktligen påverkar det biologiska samhällets struktur och sammansattning Obligatoriska faktorer * * latitud longitud tidvattenhöjd salthalt * * Tilläggsfaktorer vattendjup * strömhastighet * utsatthet * uppehållstid * medelvatten * temperatur * * * * * blandningskarakteristik grumling bottenskiktets genomsnittliga sammansaitning flodmynningens form vattentemperaturintervall 31 1. 1. 3. 1. 4 FÀotypklassifieering av kustvatten System A NivS Typ 1 Ekoregion 2 Ekotyp Dcskriptorer/parametrar/faktorer Pit grundval av de slorre havsomradena i EU enligt Europeiska miljobyrans lorslag: * * * * * * Ostersjftn Barents hav Norska havel Nordsjftn Nordatlanten Medelhavet PS grundval av arsmedelsalthalt mindre an 0,5%o, sfitvatten * 0,5-5 %o, oligohalin * 5-18 %o, mesohalin * 18-30 %o, polyhalin * , * 30-40 %o, euhalin PS grundval av medeldjup * * * grunt vatten < 30 m medcldjupt 30-200 m djupl, - 4 m Syslem B Kontinuerlig övergång mellan ekotyper Fysikaliska och kemiska faktorer som tillsammans bestammer ekotyp och ffiljaktligen påverkar det biologiska samhällets struktur och sammansättning Obligatoriska faktorer * * * latitud iongitud salthalt djup * Tilläggsfaktorer * ström hastighet * * utsatthet mcdclvattcn- lemperatur * * * blandnings * bottenskiktets karakteristik grumling uppehållstid genomsnittliga sammansaitning * vattentemperatur- (slutna vikar) intervall 32 1. 1. 3. 2 Fastställande av referensförhållanden: Metod i) I or varje ekotyp som identifierats enligt punkt 1. 1. 3. 1 skall det fastställas en uppsättning rclcrcnsförhållandcn. Dessa rcfcrcnsförhållandcn skall utgöras av de värden for de biologiska parametrar som motsvarar ekotypen vid mycket god status. ii) Referensförhällandena kan vara rumsbaserade och/eller tidsbascradc. iii) När det gäller rumsbaserade referensförhållanden måste medlemsstaterna ta fram ett referensnät som skall bestå av minst fem referensstationer med mycket god status inom varje ekotyp. Med hjälp av detta nät skall medlemsstaten sedan definiera de värden för de biologiska parametrarna i avsnitt 1. 1 som motsvarar mycket god ekologisk status, antingen genom direkt användning av referensdata eller med hjälp av prediktiva modeller grundade på referensdata. i v) Tidsbaserade referensförhållanden skall fastställas med hjälp av historiska data från stationen för defmieringen av de värden för de biologiska parametrarna i avsnitt 1. 1 som motsvarar mycket god ekologisk status. Referensförhållanden kan också konstrueras med användning av en kombination av rumsbaserade och tidsbaserade referensförhållanden, till exempel genom att historiska data från en referensstation används. Historiska värden skall fastställas med hjälp av antingen data som har samlats in vid tidigare tillfallen eller data som samlas in med hjälp av paleologiska metoder. v) Keferensforhällandena skall vara fastställda senast den 31 december 2001. 33 1. 1. 4 Övervakning av ytvattenstatus De program for övervakningen av ytvattenstatus som föreskrivs i artikel 10 skall inrättas i enlighet med följande krav for alt ge en vittomfattande översikt över ytvattenstatusen i varje avrinningsområde. Dessa övervakningsprogram skall ses över vart tredje år. /. /. 4. 1 Val av övervakningsstationer Medlemsstaterna skall identifiera varje enskild vatten förekom st i varje avrinningsdistrikt. Medlemsstaterna skall välja ut de övervakningsstationcr som skall ingå i övervakningsprogrammet enligt följande: 1. 2. 3. 4. 5. Identifiering av vattenförekomster som utsätts för påverkan av punktkällor i enlighet med bilaga 3. 2. Identifiering av vattenförekomster som utsätts för diffus påverkan i enlighet med bilaga 3. 3. Identifiering av vattenförekomster som inte utsätts för mänsklig påverkan. Identifiering av alla betydande( ' ) vatten förekomster som sträcker sig över en medlemsstats gränser. Identifiering av alla betydande vatten förekomster som rinner ut i territorialvatten. De vatten förekomster som identifierats enligt punkt 1 ovan skall väljas ut som övervakningsstationer. En bedömning skall göras av de vattenförekomster som identifierats i punkt 2 ovan. Bedömningen skall bestå i att man som övervakningsstationer väljer ut alla vattenförekomster som utsätts för påverkan eller ett urval av vattenförekomster som är både representativa för de ekotyper(2) som utsätts för påverkan och representativa för skillnaden i påverkan vid olika platser En bedömning skall göras av de vattenförekomster som identifierats enligt punkt 3 ovan. Bedömningen skall bestå i att man som övervakningsstationer väljer ut alla vattenförekomster eller ett urval av vattenförekomster som är representativa för ekotyperna i avrinningsområdet. De vatten förekomster som identifierats enligt punkterna 4 och 5 ovan skall övervakas på det ställe där de har sitt utlopp i territorialvatten eller når in på en annan stats territorium. (1) Vattenförekomster som i genomsnitt står för mer än 20 % av årsvattenföringen från ett avrinningsområde skall anses vara betydande vattenförekomster. Medlemsstaterna skall i detta syfte utse alla de övervakningsstationer som anges i bilaga I till rådets beslut 77/795/EEG. (2) I detta krav avses med ekotyp en av de typer av vattenförekomst som identifieras i avsnitt 1. 1. 3. 1. 34 Medlemsstaterna skall välja ut ytterligare övervakningsstationer om så behövs för att säkerställa en vittomfattande överblick över ytvattenstatusen i varje avrinningsområde. /. 1. 4. 2 Val av typparametrar för övervakningen Medlemsstaterna skall övervaka alla stationer som identifierats enligt punkterna 1-5 ovan med avseende på de parametrar som anges i nedanstående tabell: Typ-parametrar Biologi AllmSnna parametrar Hydromorfo-logi FOrteckning Over prioriterade amnen Andra fbrorenande amnen Vatten- ffirekomst av typ 1 Vatten- fftrekomst av typ 2 Vatten- fbrckomsl av typ 3 Vatlen- fbrekomst av typ 4 Vatten- fbrekomst av typ 5 Samtliga Förteckning + undersökning Förteckning + undersökning Ffirteckning FOrteckning I Samtliga Förteckning + undersökning Förteckning + undersökning FOrteckning FOrteckning Samtliga Referens + undersökning Referens + undersökning Vid behov Vid behov Samtliga Samtliga Vid behov Samtliga FOrteckning Samtliga Samtliga Vid behov Samtliga FOrteckning Med "förteckning" avses i ovanstående tabell "att övervaka med avseende på de stödparametrar som indikerar nivån på den påverkan av vattenförekomsten, och följaktligen av det biologiska samhället, som identifierats i den förteckning över föroreningskällor som föreskrivs i bilaga 3". Med "undersökning" avses i ovanstående tabell "att övervaka med avseende på stödparametrar, om den biologiska kvaliteten inte uppnår nivån av god status". Med "referens" avses i ovanstående tabell "att övervaka tillståndet vid referensstationer( ') med avseende på alla stödparametrar för att säkerställa att de inte utsätts för betydande mänsklig påverkan". I1) Referensstationer definieras i avsnitt 1. 1. 3 i denna bilaga. 35 1. 1. 4. 3 Val av övervakningsfrekvens Medlemsstaterna skall genomföra övervakning med sådana tidsintervall som bedöms vara nödvändiga för att se till att förändringar av klassificeringen kan detekteras med 90 % tillförlitlighet mellan treårsperioder, men medlemsstaterna skall emellertid alltid, om så krävs enligt tabell 1. 1. 4. 2 ovan, övervaka de relevanta kvalitetsfaktorerna med den minimifrekvens som anges nedan. Typparameter Minimifrekvens Biologiska Vattenvaxter en gang vart tredje Sr Makrocvertebratcr en gSng vart tredje Sr Fisk en gSng vart tredje Sr I lydromorfologiska Kontinuitet Hydrologi Morfologi Fysikalisk-kemiska Temperatur Syrebalans Salthalt pi I en gang vart tredje Sr kontinuerligt en gang vart tredje Sr 1 gSng i kvartalet I gang kvartalet I gSng i kvartalet I gang i kvartalet Naringsamncn I gSng i kvartalet Fbrsurningsstatus I gang i kvartalet Prioriterade amnen I gang i manaden Andra fbrorenande amnen I gang i mSnaden Den tillförlitlighetsnivå och precision som uppnås med övervakningssystemet skall anges i förvaltningsplanen för avrinningsområdet. 36 /. 1. 4. 4 Ytterligare bestämmelser beträffande ämnen på prioritetslistan i) Vatten förekomster av typ I som har tillförts ämnen som är upptagna i förteckningen över prioriterade ämnen skall fortsätta att övervakas till dess att tolv efter varandra följande prover vid mätning liar visat sig understiga den relevanta miljökvaliletsnormen för ämnena i fråga. ii) ( )vcrvakniugspimklcr skall väljas så att del kan fastställas om de relevanta kvalitetsmålen fortlöpande uppnäs tillräckligt nära tilloppet, så atl de är representativa för rccipicntvattnels kvalitet i det område som påverkas av tilloppet, med marginal för en rimlig omsättningszon. iii) Om ytterligare övervakning krävs för den händelse en miljökvalitetsnorm för ett ämne i den prioriterade förteckningen överskrids, bör den omfatta övervakning på olika avstånd från tilloppet så att storleken på området med för höga värden kan fastställas. 37 /. /. 7. 5 Övervakning av skyddade områden Da\ övervakning som krävs enligt punkterna 1. 1. 4. 1-1. 1. 4. 4 skall kompletteras i enlighet med följande krav: i) Platser där uttag av dricksvatten sker De områden som anges i artikel 8 (uttag av dricksvatten) skall väljas ut som övervakningsstationer och skall övervakas med avseende pä alla parametrar för vilka miljökvalitetsnormer har fastställts i enlighet med artikel 8. Övervakning skall ske med den frekvens som anges nedan. Årlig minim i frekvens för provtagning och analys för varje parameter for vilken en miljökvalitetsnorm har fastställts enligt artikel 8. Antal forbrukare Frekvens • 10 000 - 10 000 30 0(H). 30 000 100 000 100 000 ii) - Badvatten I gäng i kvartalet I gäng var sjätte vecta I gäng i månaden I gäng i månaden Övervakning av dessa områden skall ske i enlighet med kraven i direktiv 76/lo()/l-|-(i. iii) Näringsämneskänsliga områden Övervakning av dessa områden skall ske i enlighet med kraven i direktiv ()|/27l/IJXi oeh 91/676/lvfXi. iv) - Områden med skyddad biotop och skyddade arter Övervakning av dessa områden skall ske på samma sätt som vid vatten förekomster av tvp I ovan, oeh inbegripa sådan ytterligare övervakning som anses vara nödvändig för att se till att tillståndet i dessa områden motsvarar kraven enligt den åtgärd för vilken de har valts. /. 1. 4. 6 Övervakning vid föroreningsincidenter Vid föroreningsincidenter enligt artikel 19 skall övervakning äga rum pä samma sätt som vid vattenförekomster av typ I ovan för en bedömning av hur föroreningarna påverkar recipientv attenförekomsten. 38 /. 1. 4. 7 Standarder för övervakning av typparametrar Provtagning av makroevcrtebrater ISO 5667-3: 1995 Water Quality Sampling Pari \\ ( iuidancc on the preservation and handling of samples. Finns infe översatt till svenska. EN 27828: 1994 Vallenundersökningar- Metoder för biologisk provtagning - Kiktlinjct for provtagning av bottenfauna med handhäv EN 28265: 1994 Vattenundersökningar- Utformning och använding av kvantitativ provtagningsutrustning for botlenläuna pä grunda härdbotlnar I sötvatten IS( ) 9 W| : 1995 IS( )/( I ) 8689. 1 ISO/CD 8689. 2 Water (Quality Sampling in deep waters lor maeroinverlebrales use ol"colonization, qualitative and quantitative samplers. Finns inte översatt (ill svenska. ( jiiidaiicc on the är endast ell förslag och linns infe översatt till svenska. Biologieal Classification of Rivers PART I: (iuidance on the Interpretation of Biological Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters är endast ett forslag och finns inte översatt till svenska. Biological Classification of Rivers PARI" I: (iuidancc on the Presentation of Biological Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters Provtagning av makrofyter C EN/I SO-standarder håller pä att utarbetas Proyjagning av lisk CEN/ISt )-slandarder häller pä alt utarbetas Provlagning av kiselalger CEN/ISO-slaudarder häller pä att utarbetas Standarder for fysikalisk-kemiska parametrar Standarder för hydromorfologiska parametrar 39 1. 1. 5 Övervakning av andra typer av havsvatten Tabell 1. 1. 5 Huvudsaklig mansklig paverkan att ta hdnsyn till Utslapp av amnen upptagna i bilaga VIII (med undantag for nSringsSmnen) och sSrskilt ( d, Hg, Pl>, TUT, PCB ('), polyaromatiska kolvatcn (2), klorerade dioxiner, dihcnsoiunincr och oljor Nkringsamnen Utslapp av avfall Fiske och marinbruk 1 2 3 4 Metod 1. Alla medlemsstater skall identifiera ämnen i enlighet med den metod som fastställs i bilaga III: a) ämnen eller föroreningar enligt avdelning 1 och 2 i tabell 1. 1. 5 som i betydande kvantiteter släpps ut i den marina miljön från luften, floder och flodmynningar, genom direkta utsläpp, i närheten av fartygsleder och i närheten av offshoreanläggningar; de skall i synnerhet inkludera utsläpp av ämnen som det finns belägg för att de i betydande grad medverkar till föroreningen av marina vatten i andra medlemsstater b) betydande förekomst av avfall pä vattenytan, på havsbotten och längs stränderna c) betydande förekomst av fiske- och marikulturverksamhet. 2. För varje ämne eller förorening som fastställs i tabell 1. 1. 5 och punkt 1 a, skall medlemsstaterna a) övervaka de marina koncentrationerna i sediment och biota b) fastställa bakgundskoncentrationer c) jämföra koncentrationer med ekotoxikologiska utvärderingskriterier. För betydande grupper av föroreningar som identifierats på detta sätt skall medlemsstaterna fastställa system för utvärdering av de biologiska effekterna. (1)lnnefattar följande ämnen: CB 28, CB 52, CB 101, CB 118, CB 138, CB 153 och CB 180. (2)lnnefattar följande ämnen: [fenantren, antracen, fluoranten, pyren, bensantracen, krysen, benspyren, bens[fir/)/]perylen, indenolI/^^-cdlpyrenJ. 40 3. När det gäller betydande utsläpp av näringsämnen enligt punkt I a skall medlemsstaterna a) b) upprätta ett övervakningsprogram för att fastställa var höga koncentrationer av näringsämnen eller flöden av mänskligt ursprung orsakar en ökad frekvens, storlek eller varaktighet när det gäller fytoplaiiklonblomiiingar eller en förändring i artsammansättningen, och övervaka för att upptäcka och bedöma i vilken utsträckning som en ökning av förekomsten av fytoplankton, en ändrad sammansättning av fytoplanktonarter, och förekomsten av giftiga fytoplanktonarter orsakar en ekologisk störning. 4. Vid förekomst av avfall enligt punkt 1 b skall medlemsstaterna a) upprätta och bedöma källa, sammansättning, förekomst och kvantitet samt b) göra en bedömning med utgångspunkt i maginnehållet hos fåglar och marina organismer avseende deras hälsotillstånd. 5. När det gäller fiske och marikulturverksamhet enligt punkt 1 c skall medlemsstaterna a) när det gäller fiske övervaka fiskavfall och fisk som kastas överbord, övervaka bi fångster och upprätta elt system for övervakning av de biologiska effekterna for att kvantifiera effekten på bestånd som inte är målarter för fisket och på bentiska samhällen, b) när det gäller marikulturverksamhet fastställa och övervaka den genetiska sammansättningen av vilda bestånd för att identifiera all påverkan, övervaka sjukdomar och parasiter hos det vilda beståndet och genomföra riskbedömningar av möjlig spridning från marikulturverksamheten, göra undersökningar av koncentrationer/biologiska effekter av bekämpningsmedel och antibiotika. - - I syfte att uppnå en övergripande utvärdering av det ekologiska hälsotillståndet för att fastställa utsträckningen av mänsklig påverkan, skall medlemsstaterna utveckla ekologiska kvalitetsmål, identifiera lämpliga indikatorarter och fastställa ett biologiskt övervakningssystem i förhållande till de ekologiska kvalitetsmålen. Tekniska specifikationerna och bestämmelser för kvalitetssäkring, som krävs för att säkra tillförlitlighet och jämförbarhet mellan data och för att tydligt registrera de förfaranden som använts for övervakning, bedömning och analys av åtgärder enligt punkterna 2-6 skall antas av kommissionen senast den 31 december 2001, enligt det förfarande som anges i artikel 25. Kommissionen skall säkerställa att största möjliga överensstämmelse råder mellan fastställda skyldigheter och skyldigheter enligt internationella konventioner avseende territorialvatten och andra marina vatten. 6. 7. 41 1. 1. 6 Redovisning av övervakningsresultat och harmoniserad klassificering av ekologisk kvalitet /. 1. 6. 1 Redovisning av övervakningsresultat och klassificering av ekologisk status i) ii) iii) När det gäller biologisk övervakning skall medlemsstaterna redovisa resultaten av övervakningen för varje station uttryckt som avvikelsen frän referenslörhällandena för stationen i fråga. Avvikelsen skall uttryckas med en enda siffra som numeriskt ultrvcker hur stor av v ikelsen är. f ör varje kemisk parameter skall resultatet av övervakningen uttryckas som ett absolut numeriskt värde och omvandlas till en kvalitetsklassificering i enlighet med vad som anges i avsnitt 1. 2. För hydromorfologiska parametrar skall resultatet av övervakningen uttryckas som en kvalitetsklassificering i enlighet med vad som anges i avsnitt I. iv ) Medlemsstaterna skall klassificera vatten förekomstens ekologiska kvalitet i enlighet med följande system: I lög A blå (iod B grön Godtagbar C gul Mindre godtagbar I) orange Dålig E röd De skall tillhandahälla en karta över den biologiska kvaliteten, vilken skall vara lärgkodad enligt ovan. Om god ekologisk status inte kan uppnäs uteslutande pä grund av kraftigt ändrade fysiska egenskaper skall en uppsättning gröna punkter läggas till fargkodningen. v ) Den ekologiska kvalitetsklassifieeringen för vattenförekomsten skall redovisas i form av en kombination av tre bokstäver. Den första bokstaven representerar klassificeringens biologiska parametrar, den andra klassificeringen av hydromorfologiska parametrar, och den tredje klassificeringen av kemiska parametrar. Övergripande ekologiska status för v ätten förekomsten skall umöra ikn läusta av de tre. /. /. 6. 2 Jämförbar/tet för biologiska övervakningsresultat i) ii) iii) Kommissionen skall se till alt ett informationsutbyte äger rum mellan medlemsstaterna och leder till att del i hela gemenskapen fastställs en uppsättning valtenförekomster som skall ha kvaliteter som motsvarar de normerande definitioner av kvalitetsklasser som anges i avsnitt 1. 2. Denna grupp av stationer skall gemensamt benämnas "interkalibreringsnät". Ett register över de stationer som utgör intcrkalibreringsnätet skall utarbetas och göras tillgängligt för synpunkter senast 3 I mars 2001. Interkalibreriniisnälet för stationer med god ekolouisk status skall vara upprättat senast den 3 I december 2001. Kommissionen skall samordna ett interkalibreringsförfarande. Alla de biologiska övervakningssystem som skall användas av en medlemsstat i de syften som anges i artikel 10 skall provas i interkalibreringsnätet. Denna provning skall utformas pä följande sätt: 42 (i) Varje biologiskt övervakningssystem skall tillämpas på varje sådan station i intcrkalibrcringsnätel som är av den ekotyp i vilket det skall användas i praktiken. Interkalibreringsnätet skall innehålla minst fem stationer av var och en av de fem kvalitetsnivåerna for varje sådan ekotyp. (ii) Miljökvalitetskvoter för varje nationellt övervakningssystem skall fastställas för var och en av de fem kvalitetsklasserna. Medlemsstaterna skall för ändamålen med detta direktiv klassificera vattenförekomsternas ekologiska status genom en hänvisning till de fastställda kvoterna. iv) Det interkalibreringsförfarande som beskrivs i punkt 4 skall vara slutfört senast den 31 december 2002. En tabell över alla värden som fastställts på detta sätt skall offentliggöras av kommissionen senast den 30 juni 2003. 43 1. 1. 7 Kriterier för fastställande av kraftigt ändrade fysiska egenskaper Medlemsstaten får fastställa att en vattenförekomsts fysiska egenskaper skall anses vara kraftigt ändrade med beaktande av följande: i) Huruvida det är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att ändra vattenförekomsten. ii) Följderna av sådana ändringar för miljön i allmänhet. iii) Följderna för sjöfarten. iv) Följderna för aktiviteter som är beroende av magasinering av vatten (kraftproduktion, dricksvattenförsörjning, osv. ). v) Följderna (or vallenreglering och skyddet mol översvämningar. Om det har fastställts alt en valtenlörekomsts fysiska egenskaper är kraltigl ändrade, skall beslutet och motiveringen till detta anges i lorvaltningsplancn för avrinningsområdet. 44 1. 2 YTVAiTKNKKSUKSKKNAS KKMISKA STATUS 1. 2. 1 Val av övcrvakningsstaf inner, provtagnings- och a na lys frekvens Dessa skall antas i enlighet med lagstiftningen om miljökvaiilctsnormerna. Om särskilda riktlinjer saknas skall det system för förteckningen över prioriterade ämnen som anges i punkt 1. 1. 4. 3 antas. 1. 2. 2 Redovisning av kemisk status Om alla kvalitetsnormer för miljön uppfylls enligt de krav som fastställs i artikel 13. 3 a eller 13. 3 h, skall det redovisas att vattenförekomsten har uppnått god kemisk status. I annat fall skall det redovisas att vattenförekomsten inte har uppnått god kemisk status. 45 2. <;RIJNI>VATTRNKKNIJKSEK 2. 1 ANALYS AV EGENSKAPER I AVRINNINCSDISTRIKT Identifiering, kartläggning och beskrivning av grundvattenfiirckomster Medlemsstaterna skall identifiera, kartlägga och beskriva samtliga grundvattenIbrekomster pä nationell, regional och lokal nivå. Vid beskrivningen av grundvattenförekomster skall följande information insamlas när den är tillämplig för varje grundvattenförekomst: * * * * * * * * gränser och yta för grundvattenförekomsten, geologiska egenskaper hos grundvattenförekomsten inklusive de geologiska enheternas storlek och typ, akviferens hydrogeologiska egenskaper inklusive hydrauliska ledningsförmåga, porositet och inneslutning, egenskaper hos de yl- och jordlager som täcker akviferen inklusive deras tjocklek, porositet, hydrauliska ledningsförmåga och absorptionsförmåga, grundvattnets skiktningsegenskaper inom grundvattenförekomsten, en inventering av angränsande ytsystem inklusive markbundna ekosystem och anslutna ytvatten förekomster med vilka grundvattenförekomsten står i dynamisk förbindelse, uppskattningar av riktning och hastighet på vattenutbytet mellan grundvatten förekomsten och anslutna ytsystemet, och tillräckliga dala för alt beräkna den långsiktiga årliga medelnivån för påfyllningen. Vid beskrivningen av effekten av mänsklig verksamhet skall följande information insamlas och upprätthållas för varje grundvattenförekomst: * * * * * * * * lokalisering av de punkter i grundvattenförekomsten där uttag av vatten görs, den årliga genomsnittsnivån på vattenuttag från dessa punkter, den kemiska sammansättningen av det vatten som tas ut från grundvattenförekomsten, lokalisering av punkter i grundvattenförekomsten där en direkt tillrinning av vatten sker, tillrinningshastighet vid dessa punkter, den kemiska sammansättningen av vatten som rinner till grundvattenförekomsten, markanvändning vid avrinningsområdet för grundvattenförekomsten inklusive mänsklig påverkan av päfyllningscgcnskaperna hos grundvattenförekomsten inklusive regnvatten och avledning av vatten genom tätning av mark, konstgjord påfyllning, uppdämning och dränering, och områden med mänskliga anläggningar som kan tänkas åstadkomma skador på grund av förändringar i grundvattennivån. Tillräcklig information skall lämnas för all göra del möjligt att beräkna ett jämviktsläge for varje grundvatten förekomst och identifiera nettoförändringen av vatten lagringen hos förekomsten som ett resultat av grundvattenförekomstens totala till- och avrinning av vatten. 46 2. 2 GRUND VATTENRESURSERNAS KVANTITATIVA STATUS 2. 2. 1 Parametrar för klassificering av grundvattenresursernas kvantitativa status System for grund vattennivån 2. 2. 2 Definition av god kvantitativ status Faktorer ( irundvaltennivå (iod status (irundvatlennivån i grundvattenförekomsten överensstämmer med uppnådd god kvantitativ status enligt artikel 2. Grundvattennivån är inte utsatt för sådan mänsklig påverkan som skulle leda till att de ekologiska kvalitetsmålen inte kan uppnås enligt specifikation i artikel 4 vad beträffar anslutna ytvattenresurser eller till en betydande sänkning av den ekologiska kvaliteten av sådana vatten eller till en betydande skada på anslutna markbundna ekosystem. Grundvattennivån uppvisar inte en utveckling till följd av mänsklig påverkan som riskerar att medföra sådana förändringar av grundvattennivån. Förändringar av strömningsriktningen tillföljd av nivåförändringar kan uppstå tillfälligt eller varaktigt inom ett begränsat område men sådana omsvängningar medför inte inflöde av saltvatten eller annat inflöde och utgör inte en indikation pä en utveckling till följd av mänsklig påverkan när det gäller flödesriktningar som kan leda Ull sådana inflöden. 47 2. 2. 3 Övervakning av grundvattenresursernas kvantitativa status 2. 2. 3. 1 Stationer för övervakning av grund vattennivån Varje behörig myndighet skall upprätta ett nät för övervakning i enlighet med bestämmelserna i artikel 10. Övervakningsnätet skall utformas så att det ger en tillförlitlig uppskattning av kvantitativ status för alla grundvattenförekomster. Medlemsstaterna skall 1. 2. 3. 4. identifiera de grundvatten förekomster där vatten tas ut och säkerställa att det finns tillräckligt många övcrvakningspunkter för alt bedöma effekten av utlag pä grundvattennivån i grundvattenförckomstcn, identifiera de grundvatten förekomster som utsätts for direkta eller indirekta utflöden och säkerställa att det finns tillräckligt mänga övervakningspunkter för att bedöma effekten av utflödet på grund vattennivån i grundvatten förekomsten, identifiera alla betydande grundvattenförekomster där grundvattnet rinner över medlemsstatens gräns och säkerställa att det finns tillräckligt många övervakningspunkter för att uppskatta riktning och hastighet på grund vattenflödet över medlemsstatens gräns, identifiera de grundvattenförekomster som inte ingår i punkt 1, 2, eller 3 ovan och säkerställa att det finns tillräckligt många övervakningspunkter för att uppskatta grundvattennivån inklusive dynamiska element som årstidsvariationer och långsiktiga naturliga förändringar i grundvattenförekomsten. 2. 2. 3. 2 Val av frekvens Övervakning av grund vattennivåer skall genomföras för att identifiera både kortsiktiga och långsiktiga förändringar av grundvattennivåerna. Övervakningen skall vara tillräcklig för att identifiera dessa förändringar även om det förekommer klimatiskt genererade variationer som resultat av sådana faktorer som regn och långsiktiga klimatförändringar. Frekvensen när del gäller observationer av grundvattennivån i varje grundvatten Ibrekom st skall vara sådan att den medger en bedömning av förändringar i grundvattennivån till följd av både mänsklig och annan påverkan av grundvatten förekomsten. Observationsfrekvensen skall medge beräkningar av den tillgängliga grund vattenresursen. 2. 2. 3. 3 Redovisning av kvantitativ status Vid varje övervakningspunkt av grundvattennivån, skall observationer av grundvattennivå analyseras för att bedöma förändringar av grundvattennivån i grundvattenförekomsten. Vid upptäckt av eller förutsägelse om förändringar som är hänförliga till mänsklig påverkan och som riskerar att leda till en sänkning av den ekologiska statusen hos anslutna ytsystem skall det anses att god kvantitativ status inte uppnåtts. 48 2. 3 GRUNDVATTENRESURSERNAS KEMISKA STATUS 2. 3. 1 Parametrar tor klassificering av kemisk status Ledningsförmåga Koncentrationer av ämnen enligt prioritelslistan Koncentrationer av föroreningar enligt bilaga VIII 2. 3. 2 Definition av god kemisk status Faktorer Allmänt God status Den kemiska sammansättningen av grundvattenförekoinsten är sodan att koncentrationen av föroreningar: inte uppvisar effekter av inträng av salt eller av annat slag enligt - specifikation nedan inte överstiger miljökvaliteisnorinerna enligt specifikation nedan inte är sådan att den skulle leda till att miljömålen enligt artikel 4 he t roffande anslutna ytvatten inte uppnäs eller till någon avgörande sänkning av den ekologiska eller kemiska kvalilen hos sådana förekomster eller till nägon avgörande skada på anslutna ekosystem pä marknivå och overvakningsdala inte uppvisiir en iiivcikling som riskerar att leda till överskridande av sådana miljökvalitelsnormer. miljömål inte kan nas. till en sådan förlust av ekologisk eller kemisk kvalitet hos anslutna ylvattenresurser eller till sådan skada på anslutna ekosystem på marknivå. till att sådana Ledningsförmåga inte påvisar inträng av salt eller av annat slag i grundvattenförekoinsten Prioritetslista ö ver för ore 11 ii igt ir Andra föroreningar varje miljökvaliletsnorm som upprättats i enlighet med artikel 21. 6 eller enligt annan tillämplig gemenskapslagstiftning. alla miljökvalitetsnormer upprättade av medlemsstaterna i enlighet med artikel S eller artikel 21. 6 eller sådana normer som tillämpas enligt annan relevant gemenskapslagstiftning 49 2. 5. 3 Övervakning av grundvattenresursernas kemiska status 2. 3. 3. 1 Val av övervakningspunkter Medlemsstaterna skall vid behov bedöma den inneboende känsligheten för föroreningar hos varje grundvattenfbrekomst genom hänvisning till relevanta tillgängliga övervakningsdata eller genom hänvisning till grundvattenförekomstens utmärkande egenskaper fastställda i enlighet med bilaga II och särskilt tjocklek, hydraulisk ledningsförmåga, absorberande och reagerande egenskaper i de material som ligger ovanför den geologiska enhet där grundvattenresursen är belägen, tjocklek, hydraulisk ledningsförmåga, absorberande och reagerande egenskaper i det fasta geologiska skiktet i den omättade zonen, och djup under marknivån för den översta delen av en akvifer som är ansluten till grundvattenförekomsten. Medlemsstaterna skall 1. 2. 3. 4. identifiera de grunclvatlenlörekomster som utsätts for punktkällor av föroreningar och säkerställa alt det finns ett tillräckligt antal övcrvakningspunktcr för att bedöma effekten av punktkällor av föroreningar pä grundvatten förekomsten med hänsyn till dess inneboende känslighet, identifiera de grundvaltenförekomster där föroreningar tränger in på annat sätt än via punktkällor och säkerställa att det finns ett tillräckligt antal övervakningspunkter för att bedöma effekten av sådana föroreningskällor på grundvattenförekomsten med hänsyn till dess inneboende känslighet, identifiera de grundvattenförekomster som är mottagliga för intrång av salt eller av annat slag till följd av grundvattenuttag och säkerställa att det finns ett tillräckligt antal övervakningspunkter för att ange hastigheten av intrånget av salt eller av annat slag i grundvattenförekomsten, identifiera alla betydande grundvattenförekomster där grundvattnet strömmar över en medlemsstats gräns och säkerställa att det åtminstone finns en övervakningspunkt och ytterligare övervakningspunkter när så bedöms nödvändigt för att de skall vara representativa när det gäller variationen av den kemiska sammansättningen över medlemsstatens gränser, 5. inrätta sädana ytterligare övervakningspunkter när så är nödvändigt för att säkerställa en sammanhängande översikt av grundvattnets kemiska status för varje grundvattenförekomst. (jrundvaftenfbrckomstcr angivna som vattenresurser att användas Ibr uttag av vatten for mänskligt bruk enligt artikel 8 skall övervakas vid uttagspunklcn for alt säkerställa att miljökvalitetsnormer som fastställts av medlemsstaten uppnäs i enlighet med artikel 8. 50 2. 3. 3. 2 Val av parametrar Övervakning och analys skall utföras av följande parametrar: Eedningsfbrmaga 1 ypparametrar Fbrekomst typ 1 Diffus lillfbrsel Fbrckomst typ 2 - Punktkallors paverkan Fbrekomst typ 3 - Insilningskanslig Fbrekomst typ 4 - Gransbverskridande Fbrekomst typ 5 - Opaverkade Valfrill Valfritt Alla Valfritt Valfritt Prioriterad amncslisla Andra Ibroreningar Inventering Inventering Inventering Inventering Inventering Inventering Alla Urval Inventering Urval "Inventering" i tabellen ovan avser "övervakning av de föroreningar som har identifierats i inventeringen av föroreningskällor som kan tränga in i grundvattenförekomsten enligt identifiering i översikten över mänsklig påverkan enligt detaljerad beskrivning i 2. 3. 1 ovan. " "Urval" i tabellen ovan avser "övervakning eller urval av opåverkade platser avseende föroreningar som kan vara vitt spridda för att erhålla värden på bakgrundskoncentrationen av dessa föroreningar. "Valfritt" i tabellen ovan avser: "kan övervakas efter medlemsstatens omdöme. " 2. 3. 3. 3 Val av övervakningsfrekvens Medlemsstaterna skall utföra övervakning när så krävs enligt tabell 2. 3. 2. 2 så ofta som bedöms vara nödvändigt för att säkerställa att förändringar i koncentrationen av alla föroreningar upptäcks. I alla händelser skall övervakning utföras minst en gång per år. Övervakningssystemets tillförlitlighet och precision skall anges i förvaltningsplanen för avrinningsområdet. 2. 3. 3. 4 Redovisning av grundvattenresursernas kemiska status I lar de normer som anges i 2. 2. 2 inte uppfyllts skall detta uppfattas som att god kemisk status för grundvattnet inte har uppnåtts. 51 ISSN 1024-4506 KOM(98) 76 slutlig DOKUMENT SV 14 01 15 Katalognummer : CB-CO-98-078-SV-C ISBN 92-78-31015-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg iZ