title: 98/159/EF: Kommissionens beslutning af 16. februar 1998 om gennemførelse af fællesskabsprøver og komparative fællesskabsanalyser vedrørende prydplanteformeringsmateriale efter proceduren i artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 91/682/EØF

eurovoc_concepts:
comparative study
harmonisation of standards
horticulture
marketing
plant health control
plant propagation

text: 21. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 52/37 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 16. februar 1998 om gennemførelse af fællesskabsprøver og komparative fællesskabsanalyser vedrørende prydplanteformeringsmateriale efter proceduren i artikel 20, stk. 2, i R(cid:134)dets direktiv 91/682/EØF (98/159/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 91/682/EØF af 19. december 1991 om afsætning af prydplanteformerings- materiale og prydplanter (1), senest ændret ved Kommis- sionens beslutning 97/108/EF (2), særlig artikel 20, stk. 2 og 4, og ud fra følgende betragtninger: I medfør af dette direktiv gennemføres der fællesskabs- prøver og komparative fællesskabsanalyser i medlemssta- terne p(cid:134) udvalgte prøver for at efterprøve, om formerings- materiale af de arter, der er nævnt i direktivet, opfylder kravene og betingelserne i nævnte direktiv; det er i denne forbindelse, navnlig i den første fase af gennemførelsen af direktivet, vigtigt at sikre, at der udtages repræsentative prøver af de forskellige oprindelser for produktion og afsætning i hele Fællesskabet, i det mindste for visse arters vedkommende; der bør s(cid:134)ledes i 1997-1999 gennemføres fællesskabs- prøver og komparative fællesskabsanalyser af formerings- materiale for planter af arterne pelargonium og dianthus; det kræves af alle medlemsstaterne, at de deltager i fælles- skabsprøverne og de komparative fællesskabsanalyser i det omfang, hvor formeringsmateriale af pelargonium og formeres og afsættes p(cid:134) deres dianthus regelmæssigt omr(cid:134)de, s(cid:134)ledes at de relevante konklusioner kan drages; disse fællesskabsprøver og komparative fællesskabsana- lyser vil i første omgang blive anvendt til at harmonisere de tekniske metoder til kontrol med formeringsmaterialet for disse arter; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Det St(cid:134)ende Udvalg for Prydplanteformeringsmateriale og Prydplanter — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Der gennemføres fællesskabsprøver og komparative fællesskabsanalyser i 1997-1999 for formeringsmateriale af planter af arterne pelargonium og dianthus. 2. Prøverne udtages officielt. 3. Alle medlemsstaterne deltager i fællesskabsprøverne og de komparative fællesskabsanalyser i det omfang, hvor formeringsmateriale af de i stk. 1 omhandlede arter regel- mæssigt formeres eller afsættes p(cid:134) deres omr(cid:134)de. Artikel 2 De nærmere bestemmelser vedrørende gennemførelsen af fællesskabsprøverne og de komparative fællesskabsana- lyser og evalueringen af resultaterne fastlægges af Det St(cid:134)ende Udvalg for Prydplanteformeringsmateriale og Prydplanter. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 376 af 31. 12. 1991, s. 21. (2) EFT L 39 af 8. 2. 1997, s. 20


title: Voorstel voor een besluit van de Raad inzake het standpunt dat de Gemeenschap zal innemen in de Associatieraad, opgericht bij de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun Lid-Staten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, met betrekking tot de goedkeuring van de wijzigingen aan Protocol 3 bij de Europa-overeenkomst die zijn opgenomen in Besluit nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 1997 uit hoofde van de op 18 juli 1994 ondertekende Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschappen en hun Lid- Staten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds

eurovoc_concepts:
Latvia
customs duties
liberalisation of trade
originating product
trade agreement (EU)

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN ] ! Brussel, 16. 02. 1998 COM(1998)77def. 98/0061 (ACC) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD inzake het standpunt dat de Gemeenschap zal innemen in de Associatieraad, opgericht bij de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, met betrekking tot de goedkeuring van de wijzigingen aan Protocol 3 bij de Europa-overeenkomst die zijn opgenomen in Besluit nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 1997 uit hoofde van de op 18 juli 1994 ondertekende Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds. (door de Commissie ingediend) TOELICHTING De Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, is op 12 juni 1995 ondertekend. Na de afsluiting van alle ratificatieprocedures zal de Europa-overeenkomst met Letland op 1 februari 1998 in werking treden. De bij artikel 110 van de Europa-overeenkomst opgerichte Associatieraad stelt, zoals in artikel 131 van de Europa-overeenkomst is bepaald, op zijn eerste vergadering alle wijzigingen aan deze overeenkomst vast - met name aan de protocollen en bijlagen - die vereist zijn om de overeenkomst aan te passen aan wijzigingen aan de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken die door het Gemengd Comité in de periode tussen de ondertekening en de inwerkingtreding van de Europa-overeenkomst zijn vastgesteld. Voorgesteld wordt Besluit Nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 1997 (in werking getreden op 1 april 1997) tot wijziging van Protocol 3 betreffende de regels van oorsprong (hoofdzakelijk de definitie van het begrip "producten van oorsprong" en de methoden van administratieve samenwerking) bij de Vrijhandelsovereenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en Letland aan te nemen op de eerste vergadering van de Associatieraad om de Europa overeenkomst aan te passen aan de wijzigingen die in de periode tussen de ondertekening en inwerkingtreding van de Europa-overeenkomst aan de Vrijhandelsovereenkomst zijn aangebracht. Derhalve wordt voorgesteld dat de Raad zijn goedkeuring hecht aan het bijgevoegde voorstel voor een besluit van de Raad. Z Voorstel voor een besluit van de Raad inzake het standpunt dat de Gemeenschap zal innemen in de Associatieraad, opgericht bij de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, met betrekking tot de goedkeuring van de wijzigingen aan Protocol 3 bij de Europa-overeenkomst die zijn opgenomen in Besluit nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 1997 uit hoofde van de op 18 juli 1994 ondertekende Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds. DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 113 juncto artikel 228, lid 2, eerste zin, Gezien het voorstel van de Commissie, Gelet op het besluit van de Raad en de Commissie van 22 december 1997 betreffende de sluiting van de Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, inzonderheid op artikel 2, lid 1, Overwegende dat bij artikel 110 van de Europa-overeenkomst een Associatieraad is opgericht, Overwegende dat artikel 131 van bovengenoemde overeenkomst bepaalt dat de Associatieraad op zijn eerste vergadering alle wijzigingen aan deze overeenkomst vaststelt - met name aan de protocollen en bijlagen - die vereist zijn om haar aan te passen aan wijzigingen aan de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken die door het Gemengd Comité in de periode tussen de ondertekening en de inwerkingtreding van de Europa-overeenkomst zijn vastgesteld, BESLUIT: Het standpunt dat de Gemeenschap zal innemen in de Associatieraad, opgericht bij artikel 110 van de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, met betrekking tot de goedkeuring van de wijzigingen aan Protocol 3 van de Europa-overeenkomst die zijn opgenomen in Besluit nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 1997 uit hoofde van de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschappen en Letland, zal zijn gebaseerd op het aan dit Besluit gehechte ontwerp besluit van de Associatieraad. Gedaan te Brussel, Voor de Raad, De Voorzitter i ONTWERP-BESLUIT Nr 2/98 VAN DE ASSOCIATIERAAD tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, 1998 van houdende goedkeuring van wijzigingen aan Protocol 3 bij de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst, opgenomen in Besluit Nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 19971 uit hoofde van de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds. DE ASSOCIATIERAAD, Gelet op de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, inzonderheid artikelen 110 en 131, Overwegende dat de Associatieraad uit hoofde van artikel 131 van de Europa overeenkomst op zijn eerste vergadering alle wijzigingen aan deze overeenkomst vaststelt - met name aan de protocollen en bijlagen - die vereist zijn om de overeenkomst aan te passen aan wijzigingen aan de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken die door het Gemengd Comité in de periode tussen de ondertekening en de inwerkingtreding van de Europa-overeenkomst zijn vastgesteld, BESLUIT: Artikel 1 De Associatieraad besluit Protocol 3 betreffende de regels van oorsprong, gehecht aan de op 12 juni 1995 ondertekende Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, te wijzigen in overeenstemming met Besluit nr 1/97 van het Gemengd Comité van 20 maart 1997 (met de desbetreffende gemeenschappelijke verklaringen) uit hoofde van de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds. Artikel 2 Het besluit wordt bekendgemaakt Gemeenschappen en in de Latvijas Vestnesis (Staatscourant van Letland). in het Publicatieblad van de Europese Dit besluit treedt in werking op de dag van aanneming. Artikel 3 Gedaan te Brussel, Voor de Associatieraad De Voorzitter(s) 1 PB nr L 111 van 28 april 1997. BIJLAGE BESLUIT Nr. 1/97 VAN HET GEMENGD COMITE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN ENERZIJDS EN DE REPUBLIEK LETLAND ANDERZIJDS van 20 maart 1997 tot wijziging van Protocol nr. 3 bij de Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschap, de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal enerzijds en de Republiek Letland anderzijds (97/268/EGKS, EG, Euratom) HET GEMENGD COMITE, Gelet op de op 18 juli 1994 te Brussel ondertekende Overeenkomst betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Europese Gemeenschap, de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal enerzijds en de Republiek Letland anderzijds, inzonderheid op artikel 36 van Protocol nr. 3, Overwegende dat het wenselijk is de cumulatieregeling uit te breiden tot materialen van oorsprong uit de Europese Gemeenschap, Polen, Hongarije, Tsjechië, Slowakije, Bulgarije, Roemenië, Letland, Litouwen, Estland, Slovenië, de Europese Economische Ruimte, teneinde het handelsverkeer te vereenvoudigen en de doeltreffendheid van de overeenkomst te vergroten; dat de definitie van het begrip "producten van oorsprong" gewijzigd dient te worden; IJsland, Noorwegen en Zwitserland Overwegende dat een gemeenschappelijke verklaring betreffende Protocol nr. 3 dient te worden opgesteld om ervoor te zorgen dat deze overeenkomst ook op goederen van oorsprong uit Andorra en San Marino kan worden toegepast; Overwegende dat in verband met de uitbreiding van de cumulatieregeling en ter voorkoming van het ontduiken van douanerechten in Protocol nr. 3 nieuwe bepalingen dienen te worden opgenomen betreffende het verbod op teruggave of vrijstelling van douanerechten; Overwegende dat de in het protocol omschreven oorsprongverlenende be- of verwerkingen alsook de bepalingen inzake het bewijs van de oorsprong gewijzigd te doen verlopen en de dienen administratieve formaliteiten te vereenvoudigen; te worden om het handelsverkeer vlotter Overwegende dat de omschrijvingen van oorsprongverlenende be- of verwerkingen gewijzigd dienen te worden om met dé ontwikkelingen van de techniek rekening te houden; dat de lijst van oorsprongverlenende be- en verwerkingen in het licht van de ervaring kan worden verbeterd door deze tot alle posten van het geharmoniseerde systeem (GS) uit te breiden; dat bij het aanbrengen van technische wijzigingen in de lijst van oorsprongverlenende be- en verwerkingen rekening dient te worden gehouden met de wijzigingen van het GS die op 1 januari 1996 in werking treden; Overwegende dat het voor het goed functioneren van de overeenkomst dienstig is alle relevante bepalingen in één enkele tekst op te nemen om het werk van gebruikers en douaneadministraties te vereenvoudigen, BESLUIT: Artikel 1 Protocol nr. 3 wordt vervangen door de aan dit besluit gehechte tekst, samen met de relevante gemeenschappelijke verklaringen. Artikel 2 Dit besluit treedt in werking op 1 april 1997. Gedaan te Brussel, 20 maart 1997. Voor het Gemengd Comité De Voorzitters Voor de Gemeenschap S. BROUWER Voor Letland A. KIRSTEINS (o ISSN 0254-1513 COM(98) 77 def. DOCUMENTEN NL 11 02 01 06 Catalogusnummer : CB-CO-98-079-NL-C ISBN 92-78-31023-9 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg y


title: REGLAMENTO (CE) N° 365/98 DE LA COMISIÓN de 16 de febrero de 1998 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: html pdf print

text: 17. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 46/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 365/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 16 de febrero de 1998 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 2375/96 (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 17 de febrero de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de febrero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 46/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 2. 98 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 16 de febrero de 1998, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determi- nadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (ecus/100 kg) 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 662 999 052 204 600 999 060 400 404 720 728 999 064 388 400 528 999 46,4 106,3 185,9 112,9 124,3 132,9 128,6 167,8 167,8 139,9 152,8 146,3 37,1 37,4 41,8 45,9 50,8 54,9 44,7 78,3 78,3 62,6 66,0 82,7 111,1 75,6 47,6 74,3 78,5 53,5 90,4 74,1 53,0 89,2 103,0 79,8 81,1 81,2 97,4 97,1 141,6 100,3 109,1 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 448/98 1998 m. vasario 16 d. užbaigiantis ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemoje (ESS)

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

text: 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31998R0448 1998 2 27 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 448/98 1998 m. vasario 16 d. 97 L 58/1 užbaigiantis ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl netiesiogiai apskaičiuotų išdėstymo Europos nacionalinių ir regioninių finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) sąskaitų sistemoje (ESS) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 213 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pateiktą reglamento projektą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), atsižvelgdama į Europos pinigų instituto nuomonę (3), kadangi 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (4) pateikiama pamatinė bendrų standartų, apibrėžimų, klasifikacijų ir apskaitos taisyklių sistema, skirta valstybių narių sąskaitoms sudaryti pagal Bendrijos statistinius reikalavimus, kad būtų galima gauti palyginamus valstybių narių rezultatus; kadangi Reglamento (EB) Nr. 2223/96 2 straipsnio 3 dalis nus- tato, kad ne vėliau kaip iki 1997 m. gruodžio 31 d. bus priim- tas sprendimas dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpinin- kavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo; kuriuos valstybės narės turi atlikti pagal šio reglamento III priede aprašytus bandomuosius metodus per bandomąjį laiko- tarpį, kuris turėtų būti pakankamai ilgas, kad būtų galima patikrinti, ar toks išdėstymas leidžia patikimiau apskaičiuoti ekonominę veiklą nei dabartinis nulinis išdėstymas; kadangi reikia, kad vadovaudamasi per bandomąjį laikotarpį atliktais apskaičiavimais Komisija pateiktų įvertinimo ataskaitas apie duomenų kokybę, ypač apie galimybę jais naudotis ir jų pastovumo laiko atžvilgiu bei rezultatų jautrio nuo skirtingų bandymo metodų taikymo kokybinę ir kiekybinę analizę; kadangi, jei gautų rezultatų patikimumas yra įvertinamas tei- giamai, reikia, kad Komisija nuspręstų dėl tinkamiausio NAF- TAP išdėstymo metodo; kadangi jei naudojant bandomuosius metodus negaunama pati- kimesnių ekonominės veiklos įvertinimo rezultatų, negu nau- dojant dabartinį nulinį išdėstymą, reikia, kad Komisija pateiktų (EB) Tarybai Nr. 2223/96; atitinkamą pasiūlymą pakeisti Reglamentą kadangi NAFTAP išdėstymo problemos sprendimas turėtų labai pagerinti ESS metodiką ir leistų tiksliau palyginti bendrąjį vidaus produktą (BVP) Europos Sąjungoje; kadangi reikia, kad Komisijos siūlymu Taryba vieningai priimtų sprendimą išdėstyti NAFTAP apskaičiuojant BVP, kuris naudoja- mas nustatant Bendrijos biudžetą ir nuosavus išteklius; kadangi šio reglamento tikslas — nustatyti NAFTAP išdėstymo principą ir detalias jo įgyvendinimo taisykles; kadangi NAFTAP išdėstymo veiksmingumą ir detalias jo įgy- skaičiavimus, vendinimo taisykles reikia įvertinti atliekant kadangi nereikia išdėstyti NAFTAP kitais Bendrijos politikos tikslais, kol Komisija nenuspręs, kokį išdėstymo metodą nau- doti, jeigu nusprendžiama, kad gauti rezultatai yra patikimesni; (1) OL C 124, 1997 4 21, p. 28. (2) OL C 339, 1997 11 10. (3) Nuomonė pareikšta 1997 m. spalio 16 d. (dar nepaskelbta Oficialia- jame leidinyje). (4) OL L 310, 1996 11 30, p. 1. kadangi vadovaujantis subsidiarumo principu, šio reglamento uždaviniai gali būti geriau pasiekiami Bendrijos nei valstybių narių lygiu, nes tik Komisija gali koordinuoti NAFTAP apskai- išdėstymo statistinių metodų būtiną suderinimą čiavimo ir 98 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. Bendrijos lygiu; kadangi valstybės narės turėtų organizuoti rei- kiamą apskaičiavimą ir infrastruktūrą, išdėstymą, būtiną kontroliuoti, kaip taikomi metodai; kadangi todėl būtina nustatyti, kad kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų galimybę gauti visus nacionaliniu lygiu turimus duome- nis; taip pat kadangi buvo atitinkamai konsultuotasi su Europos Bendrijų statistikos programų komitetu, įsteigtu Sprendimu 89/382/EEB, ir Sprendimu 91/115/EEB (2) Euratomas (1) įsteigtu Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu, laikantis kiek- vieno iš anksčiau minėtų sprendimų 3 straipsniu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Tikslas Šio reglamento tikslas — naudojant patikimą metodiką 1. įvesti netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo principą, apibūdintą Reglamento (EB) Nr. 2223/96 A priedo I priede. Todėl Reglamento (EB) Nr. 2223/96 A priedo I ir II prie- 2. dai iš dalies pakeičiami pagal šio reglamento I ir II priedus. 2 straipsnis Metodai 1. Valstybės narės per 4 straipsnyje apibūdinamą bandomąjį laikotarpį atlieka apskaičiavimus pagal šio reglamento III priede apibrėžiamus metodus. Vadovaujantis 2. šių apskaičiavimų rezultatų įvertinimu, sprendimas dėl metodo, taikytino išdėstant NAFTAP, priimamas pagal 5 straipsnį. 3 straipsnis Priemonės Valstybės narės užtikrina, kad šiems apskaičiavimams įvertinimai būtų iš atsakingai už 1. atlikti būtini duomenys arba atitinkami anksto pateikiami nacionalinei 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų apskaičiavimų atlikimą. institucijai, 4 straipsnis Per bandomąjį laikotarpį atliktų apskaičiavimų rezultatų pateikimas Valstybės narės pateikia Komisijai 2 straipsnio 1 dalyje nuro- dytų apskaičiavimų rezultatus, laikydamosi tokio grafiko: 1995, 1996, 1997 ir 1998 kalendorinių metų rezultatai patei- kiami ne vėliau kaip 1999 m. lapkričio 1 d. 1999 kalendorinių metų, taip pat 1995, 1996, 1997 ir 1998 kalendorinių metų pataisyti rezultatai pateikiami ne vėliau kaip 2000 m. lapkričio 1 d. 2000 kalendorinių metų taip pat 1995, 1996, 1997, 1998 ir 1999 kalendorinių metų pataisyti rezultatai pateikiami ne vėliau kaip 2001 m. lapkričio 1 d. 2001 kalendorinių metų pirmieji įvertiniai duomenys, taip pat 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 ir 2000 kalendorinių metų pataisyti rezultatai pateikiami ne vėliau kaip 2002 m. balan- džio 30 d. 5 straipsnis Rezultatų įvertinimas Vadovaudamasi 4 straipsnyje nurodytais 1. rezultatais, Komisija, pasikonsultavusi su Statistikos programų komitetu, iki 2000 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinę ataskaitą ir iki 2002 m. liepos 1 d. baigiamąją ataskaitą, kurioje pateikiama kokybinė ir kiekybinė NAFTAP išdėstymo ir apskaičiavimo bandomųjų metodų, apibrėžtų III priede, reikšmės analizė. 2. Laikydamasi 7 straipsnyje nustatytos tvarkos, Komisija patvirtina priemones, būtinas taikant šį sprendimą, kartu ir priemones III priede apibūdintiems bandomiesiems metodams išaiškinti ir patobulinti. 3. Iki 2002 m. gruodžio 31 d. Komisija, pasikonsultavusi su Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu bei laikydamasi 7 straipsnyje nustatytos tvarkos, esant teigiamai galutinės įvertinimo ataskaitos dėl bandomuoju laikotarpiu gautų rezultatų išvadai, patvirtina NAFTAP išdėstymo metodą. Nacionalinė institucija atsako už, jos manymu, apskaičia- 2. vimui būtinų papildomų duomenų surinkimą. (1) OL L 181, 1989 6 28, p. 47. (2) OL L 59, 1991 3 6, p. 19. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 96/174/EB (OL L 51, 1996 3 1, p. 48). Jeigu straipsnio 1 dalyje nurodytoje galutinėje įvertinimo 4. ataskaitoje Komisija nurodo, kad nė vienas iš NAFTAP išdės- tymo bandomųjų metodų neleidžia patikimiau apskaičiuoti ekonominės veiklos negu dabartinis nulinis išdėstymas, prirei- kus Komisija pateikia Tarybai atitinkamą pasiūlymą pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2223/96. 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 99 6 straipsnis Perdavimas Komisijai Nuo 2003 m. sausio 1 d. valstybės narės perduoda Komisijai pagal šį reglamentą atliktų apskaičiavimų rezultatus kaip Regla- mento (EB) Nr. 2223/96 3 straipsnyje nurodytų lentelių dalį. b) Kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuo- monės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedels- dama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Jeigu Taryba per tris mėnesius nepriima jokio spren- dimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija. 7 straipsnis Tvarka 8 straipsnis Leidžiančios nukrypti nuostatos Komisijai padeda Statistikos programų komitetas, toliau 1. — Komitetas. Nukrypstant nuo šio reglamento: Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių 2. turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl pro- jekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsiž- velgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Europos bendrijos steigimo sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą remdamasi Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja. 3. a) Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę. 1. Sprendimą dėl NAFTAP išdėstymo nustatant BNP, naudo- jamą Bendrijos biudžeto ir jos nuosavų išteklių tikslais, Komisijos siūlymu vieningai priima Taryba. 2. NAFTAP neišdėstomas kitais Bendrijos politikos tikslais tol, kol Komisija nepriima NAFTAP išdėstymo metodo, laikyda- masi 5 straipsnio 3 dalies. 9 straipsnis Baigiamosios nuostatos reglamentas Šis oficialiajame leidinyje dieną. įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimtas Briuselyje, 1998 m. vasario 16 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. BROWN 100 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. I PRIEDAS REGLAMENTO (EB) Nr. 2223/96 A PRIEDO IR JO I PRIEDO PAKEITIMAI 1 skyrius 1. 13. dalies penktos pastraipos d punktas Po „ESS taip pat yra nemažai konkrečių susitarimų, pvz. ,“ išbraukti punktą: Pakeičiama taip: apskaičiuotų finansinių „dėl netiesiogiai paslaugų vartojimo įrašymo į sąskaitas, pri- skiriant sektoriaus arba nominalios ekonominės veiklos rūšies tar- piniam vartojimui. “ jas nominalaus „dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tar- pininkavimo paslaugų vartojimo (NAFTAP) priskyrimo vartotojų sektoriams arba eko- nominės veiklos rūšims. “ 1. 25. dalies antra pastraipa 3 skyrius 3. 63. Po „Svarbiausi sąvokų skirtumai yra šie:“ įrašyti tokį punktą: „i) netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tar- pininkavimo paslaugų (NAFTAP) naudo- jimas dabar priskiriamas vartotojų sekto- riams arba ekonominės veiklos rūšims, o (ekonominės ne nominaliam sektoriui veiklos rūšiai). Todėl pagal susitarimą NAFTAP nebeapskaitomas vien kaip tar- pinis vartojimas, jis gali būti priskiria- mas ir galutiniam vartojimui arba eks- portui. Tai reiškia, kad NAFTAP impor- tas taip pat yra galimas. “ Išbraukti visą ketvirto punkto pabaigoje esantį tekstą nuo pradžios „… vertinamas pagal taikomus komisinius mokesčius“. iki Pakeičiama taip: „J. Finansinio tarpininkavimo paslaugos (įskai- tant draudimo paslaugas ir pensijų fondų paslaugas) Finansinio tarpininkavimo paslaugas (išsky- rus draudimo paslaugas ir pensijų fondų paslaugas) sudaro: a) finansinio tarpininkavimo paslaugos, už tiesiogiai kurias finansiniai ima mokestį iš savo klientų ir kurios apskaičiuojamos kaip taikomų mokesčių ir komisinių suma. tarpininkai 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 101 Finansiniai tarpininkai gali tiesiogiai imti mokestį už jų suteiktas tarpininkavimo paslaugas. Tokios suteiktos paslaugos vertinamos pagal taikomus mokesčius ir komisinius; b) finansinio tarpininkavimo paslaugos, už kurias netiesiogiai taikomas mokestis ir kurios netiesiogiai (NAFTAP). apskaičiuojamos tarpininkai Finansiniai teikia paslaugas, kurioms jie tiesiogiai netaiko mokesčių ir komisinių. Tiems, iš kurių jie skolinasi jie moka mažesnes palūkanas pinigus, nei įprasta, o tiems, kuriems jie skolina pinigus, taiko didesnes palūkanų nor- mas. tarpininkams Todėl NAFTAP produkcija yra sukuriama finansiniams valdant paskolas ir indėlius, kurių palūkanų nor- mas jie kontroliuoja; priešingai, vertybi- niams popieriams, išskyrus akcijas, tarpi- ninkavimo paslaugos netaikomos. išskyrus vertinama produkcija ir rezidentams, Subsektorių S122 (kitos pinigų finan- sinės institucijos) ir S123 (kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo įmones ir pensijų fondus), investicinius pagal fondus, mokėtinų ir gautinų palūkanų faktinių normų ir palūkanų orientacinės normos tarpininkai skirtumą. Tiems, kuriems skolina lėšas, ir nerezi- apskaičiuojama dentams, pagal paskoloms taikomų galiojančių palūkanų ir sumos, kuri būtų sumokėta naudojant orientacinę normą, skirtumą. skolinasi Tiems, iš kurių tarpininkai ji lėšas, apskaičiuojama pagal palūkanų, kurias jie gautų, jei būtų naudojama orientacinė norma, ir faktiškai gaunamų palūkanų skirtumą; ir nerezidentų, produkcija rezidentų, ir c) centrinio banko teikiamos finansinio tar- pininkavimo paslaugos. Centrinis bankas neturi būti NAFTAP apskaičiavimą: apskaičiuojama kaip sąnaudų suma. “ įtrauktas į jo produkcija 3. 70. dalies j punktas Išbraukti: Pakeičiama taip: „tiktai visai ekonomikai: visos gamintojų rezidentų suteiktos netiesiogiai apskaičiuo- tos finansinio tarpininkavimo paslaugos (NAFTAP). “ „gamintojų rezidentų naudojamos finansi- nio tarpininkavimo paslaugos. “ 102 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. 3. 70. 3. 76. dalies e punktas 3. 142. dalies h punktas 4 skyrius Papildyti: „k) Pagal susitarimą visa centrinio banko produkcija turėtų būti priskirta kitų finansinių tarpininkų tarpiniam vartoji- mui (S122–S123 subsektoriai). “ Po „finansinės paslaugos, už kurias imamas tiesioginis mokestis“ įrašyti: „ir ta dalis netiesiogiai apskaičiuotų finansi- nio tarpininkavimo paslaugų, kurios nau- dojamos namų ūkių galutinio vartojimo tikslais;“ Iš karto po „finansinės paslaugos pagal tie- sioginių mokesčių ir komisinių sumą;“ įrašyti: „ir ta dalis netiesiogiai apskaičiuotų finansi- nio tarpininkavimo paslaugų, kurias nau- doja nerezidentai;“ 4. 51. antra pastraipa Išbraukti: Pakeisti taip: „Kadangi finansinių tarpininkų suteiktų paslaugų vertė nepriskiriama atskiriems kli- entams, faktiškas palūkanų mokėjimas finansiniams tarpininkams arba jų gavimas iš jų nėra koreguojami, kad būtų panaikin- tos maržos, numanomus atitinkančios tarpininkams. mokesčius Koregavimo straipsnio reikia finansinių tar- pininkų ir nominalių ekonominės veiklos rūšių pirminių pajamų išdėstymo sąskai- toje, kurioje pagal susitarimą visos finansi- nių tarpininkų paslaugos yra priskiriamos tarpiniam vartojimui. “ finansiniams faktiškas „Kadangi finansinių tarpininkų suteiktų paslaugų vertė paskirstoma atskiriems kli- entams, palūkanų mokėjimas finansiniams tarpininkams arba jų gavimas iš jų turi būti koreguojami tam, kad būtų panaikinta marža, atitinkanti numatytą užmokestį finansiniams tarpininkams. Sko- lininko sumokėta palūkanų suma finansi- niam tarpininkui turi būti sumažinta numa- tyta mokėti užmokesčio verte, o indėli- ninkų gaunama palūkanų suma turi būti atitinkamai padidinta. Tokių mokėjimų vertės yra laikomos užmokesčiu už finansi- nių tarpininkų suteiktas paslaugas savo kli- entams, o ne palūkanų mokėjimais. “ 8 skyrius 8. 09. PAAIŠKINIMAS Prie pateiktų skaičių įrašyti: lentelėse A. I. 1. ir A. I. 2. norint parodyti NAFTAP išdėstymo įtaką 8 skyriuje „Sąskaitų seka ir balansuo- jantys skaičiams (skaitmeninis pavyzdys). straipsniai“ pateiktiems 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 103 8. 14. Išbraukti: Pakeisti taip: „Kadangi netiesiogiai apskaičiuotos finansi- (NAFTAP) nio tarpininkavimo paslaugos yra priskiriamos vartotojų sektoriams, dalis palūkanų mokėjimų yra perklasifikuojami ir priskiriami mokesčiams už paslaugas. Toks perklasifikavimas daro įtaką produkci- jos ir tarpinio vartojimo vertei (taip pat ir importo, eksporto bei galutinio vartojimo vertei). “ „Kadangi netiesiogiai apskaičiuotos finansi- (NAFTAP) nio tarpininkavimo paslaugos nėra priskiriamos vartotojų sektoriams, visa NAFTAP produkcijos vertė traktuojama kaip nominalaus sektoriaus tarpinis vartoji- mas, kurio produkcija nulinė, o neigiama pridėtinė vertė yra to paties dydžio kaip tarpinis vartojimas, bet su priešingu ženklu. Taip visų sektorių ir ekonominės veiklos rūšių pridėtinės vertės suma sumažėja šiuo sąskaitų pateikimą, dydžiu. Palengvinant atveju leidžiama nominalaus neįterpti papildomo stulpelio, o atsižvelgti į atitinkamą skaičių, nurodytą visos ekono- mikos stulpelyje. “ sektoriaus 8. 24. Išbraukti: Pakeisti taip: straipsnis „palūkanų“ „Kadangi finansinio tarpininkavimo paslau- gos (NAFTAP) priskiriamos vartotojų sekto- pirminių riams, pajamų išdėstymo sąskaitoje atitinka mokė- tinas ir gautinas palūkanas po to, kai NAF- TAP buvo atskaitytas iš faktiškai skolininkų mokėtinų sumų ir pridėtas prie faktiškai skolintojų gautinų sumų. “ „Kadangi netiesiogiai apskaičiuotos finansi- (NAFTAP) nio tarpininkavimo paslaugos įrašai nepriskiriamos vartotojų sektoriui, apie palūkanas atitinka faktiškai gautinas arba mokėtinas palūkanas. Ištekliai kore- guojami finansinių korporacijų stulpelyje (su neigiamu ženklu) ir nominalaus sekto- riaus stulpelyje (su teigiamu ženklu). Kad būtų lengviau pateikti sąskaitas, galima neįterpti papildomo stulpelio nominaliam sektoriui, bet pateikti atitinkamą skaičių visos ekonomikos stulpelyje. “ 9 skyrius 9. 25. dalies a punktas Išbraukti: „ekonominės veiklos rūšių tarpiniam varto- jimui priskiriamas netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų, apskai- tytų prie nominalios ekonominės veiklos rūšies, vartojimas (žr. 9. 33. punktą);“ 104 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. 9. 25. dalies b punktas Išbraukti: „atėmus netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų vartojimą (apskai- tytą prie nominalios ekonominės veiklos rūšies, žr. 9. 33. punktą)“ 9. 33. Išbraukti: rūšimi, finansinio apimančia „NACE 1 red. ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius išteklių ir panaudojimo len- telėse papildomas nominalia ekonominės veiklos netiesiogiai apskaičiuotų tarpininkavimo paslaugų vartojimą. Išteklių lentelėje nepa- rodoma jokių šioje ekonominės veiklos rūšyje vykdomų sandorių, o panaudojimo lentelėje bendrasis netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų vartoji- mas įrašomas kaip šios nominalios ekono- minės veiklos rūšies tarpinis vartojimas. ekonominės Kadangi veiklos rūšyje jokių kitų sandorių nevyksta, jos grynasis likutinis perteklius yra neigia- mas ir lygus jos tarpiniam vartojimui; visos kitos šios veiklos rūšies pridėtinės vertės sudedamosios dalys lygios nuliui. Todėl jos bendroji pridėtinė vertė lygi jos (neigia- mam) grynajam likutiniam pertekliui. “ šioje nominalioje 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 105 s o t i a k s ą S o s i v š I s o b y m a. G I / a t i a k s ą s i o n e i s ž u a t i a k s ą s 2 4 7 5 s ė k e r P r i - u a l s a p s o g - u a n a p ( ) s a m i j o d 4 2 s o t i K s y l a š 7 5 3 6 8 4 a j i c k u d o r P. 1 P. a s i V - o n o k e a k i m - i e t , I P N s o i č n a i k - u a l s a p s o g ų m a n s m a i k ū ų m a N i a i k ū s o i ž d l a V - o t k e s s u i r - n a n i F s ė n i s - o p r o k s o j i c a r - i f e N s ė n i s n a n - o p r o k s o j i c a r i a i r o d n a S i a i n s p i a r t s s y t n a j o u s n a l a b r i s a t r o p m i ų g u a l s a P. 2 7 P. s a t r o p s k e ų g u a l s a P. 2 6 P. - i f e N s ė n i s n a n - o p r o k s o j i c a r - n a n i F s ė n i s - o p r o k s o j i c a r s o i ž d l a V - o t k e s s u i r ų m a N i a i k ū - i e t , I P N s o i č n a i k - u a l s a p s o g ų m a n s m a i k ū a s i V - o n o k e a k i m s o t i K s y l a š s ė k e r P r i - u a l s a p s o g - k e t š i ( ) i a i l 2 4 s u i č y k o p j ų o t n m a g i i a i l k e t š I s o k n i r e n t n a t i a k s į , s i k i e v o p s m a i r o t k e s s m a i n i c u t i t s n i o m i r y k s i r p P A T F A N — ė l e t n e l. 1. I. A 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. 1 1. I I 0 3 0 3 0 3 0 3 ų m a j a P - a m r o f o m i v a t i a k s ą s. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 i ų n m i r i P o m y t s ė d š i a t i a k s ą s ų m a j a p 2 2. 2. I I 2 2 i o n i r t n A ų m a j a p - s r i k s a p a t i a k s ą s o m y t - o d u a n a p ų m a j a P a t i a k s ą s o m i j. 4. I I 2 2 2 2 7 1 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 s o n a k ū l a P. 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – ų m a j a p i ų n m i r i P. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – 4 1 5 3 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – s o m a j o u n o p s i D. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 s o m a j a p s a s n a l a b 6 1 1 2 2 2 2 7 1 2 3 1 8 4 8 1 – s u i l k e t r e p s i n i t u k i L. 2 B 8 1 – 8 4 0 3 8 4 8 1 – s a s n a l a b i o n e i s ž u / ė t r e v ė n i t ė d i r P. 1 B 8 1 – 8 4 0 3 2 – s a m i j o t r a v i s i n p r a T. 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 s a s n a l a b i o n e i s ž u / s a m y p u a t s i s a n y r G. n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 o m i j o t r a v i o n i t u l a G. 3 P. s o d i a l š i 6 9 1 3 8 2 8 2 o s i v š I s o t i a k s ą S s a m i j o d u a n a P 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 s o b y m a. G I / a t i a k s ą s i o n e i s ž u a t i a k s ą s ų m a j a P - a m r o f o m i v a t i a k s ą s. 2 1. I I o m y t s ė d š i a t i a k s ą s ų m a j a p i o n i r t n A ų m a j a p - s r i k s a p a t i a k s ą s o m y t. 2. I I - o d u a n a p ų m a j a P a t i a k s ą s o m i j. 4. I I i ų n m i r i P. 1 1. I I 106 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. 1 1. I I s o b y m a. G I / a t i a k s ą s i o n e i s ž u a t i a k s ą s 8 4 8 4 8 4 s o t i a k s ą S o s i v š I s o g s ė k e r P r i - u a l s a p - u a n a p ( - i j o d ) s a m s o t i K s y l a š a s i V - o n o k e a k i m 8 4 , I P N - n a i k i e t s o i č - u a l s a p s o g ų m a n s m a i k ū s u i l a n m o N s i k i e v o p i u i r o t k e s m a i l a n m o n i k i t o m i r y k s i r p P A T F A N — ė l e t n e l 2. I. A 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. ų m a N i a i k ū - l a V s o i ž d - o t k e s s u i r - n a n i F s ė n i s - o p r o k s o j i c a r - i f e N - n a n s ė n i s - o p r o k s o j i c a r - i m o N s u l a n i a i r o d n a S i a i n s p i a r t s s y t n a j o u s n a l a b r i - k e t š I i a i l - i f e N - n a n s ė n i s - o p r o k s o j i c a r - n a n i F s ė n i s - o p r o k s o j i c a r - l a V s o i ž d - o t k e s s u i r ų m a N i a i k ū , I P N - n a i k i e t s o i č - u a l s a p s o g ų m a n s m a i k ū a s i V - o n o k e a k i m s o t i K s y l a š s o g ). t š i ( s ė k e r P r i - u a l s a p o s i v š I s o t i a k s ą S s a m i j o d u a n a P 8 4 8 4 8 4 8 4 – s a s n a l a b i o n e i s ž u / ė t r e v ė n i t ė d i r P. 1 B 8 4 – 8 4 – s u i l k e t r e p s i n i t u k i L. 2 B 8 4 – 8 4 8 4 a j i c k u d o r P. 1 P. s a m i j o t r a v i s i n p r a T. 2 P. 8 4 8 4 8 4 s o b y m a. G I / a t i a k s ą s i o n e i s ž u a t i a k s ą s. 1 1. I I ų m a j a P - a m r o f o m i v a t i a k s ą s. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 s o n a k ū l a P. 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 ų m a j a P - a m r o f o m i v a t i a k s ą s. 2 1. I I o m y t s ė d š i a t i a k s ą s ų m a j a p i o n i r t n A ų m a j a p - s r i k s a p a t i a k s ą s o m y t. 2. I I - o d u a n a p ų m a j a P a t i a k s ą s o m i j. 4. I I i ų n m i r i P 8 4 – 8 4 - i v a g e r o k P A T F A N. 9 1 1 P. s a m 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – ų m a j a p i ų n m i r i P. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – s o m a j o u n o p s i D. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – s o m a j a p s a s n a l a b s a s n a l a b i o n e i s ž u / s a m y p u a t s i s a n y r G. n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 o m y t s ė d š i a t i a k s ą s ų m a j a p i o n i r t n A ų m a j a p - s r i k s a p a t i a k s ą s o m y t. 2. I I - o d u a n a p ų m a j a P a t i a k s ą s o m i j. 4. I I i ų n m i r i P 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 107 II PRIEDAS REGLAMENTO (EB) Nr. 2223/96 A PRIEDO II PRIEDO PAKEITIMAI 11 punkto pirmos pastraipos trečiame sakinyje išbraukiamas toks tekstas: „: gautinos pajamos iš turto, atėmus mokėtinas palūkanas, neįskaitant jokių pajamų iš turto, gautinų investavus savo nuosavas lėšas“. III PRIEDAS NAFTAP APSKAIČIAVIMAS 1. NAFTAP PRODUKCIJOS APSKAIČIAVIMAS PAGAL S122 IR S123 SEKTORIUS a) Reikalingi statistiniai duomenys Kiekvienam iš S122 ir S123 (1) subsektorių būtina naudoti lentelę, parodančią vidutinį paskolų ir indėlių dydį (suskirstytą pagal vartotojų sektorius) ir finansinių tarpininkų išleistus vertybinius popierius, išskyrus akcijas, per laikotarpį (keturių ketvirčių vidurkis), bei susikaupusias palūkanas po palūkanų normos subsidijų perskirs- tymo faktiniams jų gavėjams, kaip apibrėžta ESS 1995. b) Orientacinės normos pasirinkimas Į S122 ir S123 įtrauktų finansinių tarpininkų balanse paskolos ir indėliai rezidentiniuose vienetuose turi būti suskirstyti į: — tarpbankines paskolas ir indėlius, t. y. dėl sandorių su kitais instituciniais vienetais, įtrauktais į sektorius S122 ir S123, — paskolas ir indėlius dėl sandorių su vartotojų instituciniais sektoriais (S11 — S124 — S125 — S13 — S14 — S15) (išskyrus su centriniais bankais). Be to, paskolos ir indėliai kitose šalyse (S2) taip pat turėtų būti suskirstyti į paskolas ir indėlius nerezidenti- niuose finansiniuose tarpininkuose ir paskolas bei indėlius kituose nerezidentiniuose vienetuose. Bandomuoju penkerių metų laikotarpiu reikalaujama, kad valstybės narės palygintų NAFTAP išdėstymo rezulta- tus, naudodamos vidinę orientacinę normą, apskaičiuotą pagal tokius keturis metodus: 1 metodas Norint gauti finansinių tarpininkų rezidentų NAFTAP produkciją pagal institucinį sektorių, vidinė orientacinę norma apskaičiuojama kaip palūkanų, gautinų už paskolas tarp S122 ir S123, ir paskolų tarp S122 ir S123 santykis. Palūkanos už paskolas tarp S122 ir S123 Paskolų tarp S122 ir S123 dydis 2 metodas Norint gauti finansinių tarpininkų rezidentų NAFTAP produkciją pagal institucinį sektorių, „vidinė“ orientacinė norma apskaičiuojama kaip tarpbankinių paskolų ir finansinių tarpininkų išleistų vertybinių popierių, išskyrus akcijas, normų svertinis vidurkis. Svertai yra paskolų dydis straipsniuose „Paskolos tarp į S122 ir S123 įtrauktų finansinių tarpininkų rezidentų“ ir „į S122 ir S123 įtrauktų finansinių tarpininkų rezidentų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas“. (1) Reikia nagrinėti finansinius tarpininkus, kurie yra sektoriai S122 (kitos pinigų finansinės institucijos) ir S123 (kiti finansiniai tarpinin- kai, išskyrus draudimo įmones ir pensijų fondus), išskyrus investicijų fondus. 108 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. Gautinos palūkanos už paskolas tarp S122 ir S123 + palūkanos už vertybinius popierius, išskyrus akcijas, išleistas S122 ir S123 Paskolos tarp S122 ir S123 + vertybiniai popieriai, išskyrus S122 ir S123 išleistas akcijas Jei dėl institucinių nacionalinės bankų sistemos ypatybių šios normos apskaičiuoti negalima (pavyzdžiui, kadangi bankai neišleidžia kitų nei akcijos vertybinių popierių), tada turėtų būti naudojama kita orientacinė norma. Ši norma gali būti apskaičiuojamas naudojant turto (išskyrus paskolas)/įsipareigojimų (išskyrus indėlius), kurių vidutinis mokėjimo terminas yra artimiausias finansinių tarpininkų, įtrauktų į S122 ir S123, balanse nurodytiems mokėjimo terminams, dydį ir palūkanų srautus. 3 metodas Norint gauti finansinių tarpininkų rezidentų NAFTAP produkciją pagal institucinį sektorių, gali būti taikomos dvi orientacinės normos: viena trumpalaikiams sandoriams (apskaičiuota kaip 1 metode) ir viena ilgalaikiams sandoriams (naudojant paskelbtas normas vertybiniams popieriams, išskyrus akcijas, kurių mokėjimo terminas atitinka balanse nurodytų įsipareigojimų su ilgalaikio mokėjimo terminu mokėjimo terminą). 4 metodas Norint gauti finansinių tarpininkų rezidentų NAFTAP produkciją pagal institucinį sektorių, vidinė orientacinė norma apskaičiuojama pagal tris pateikiamas alternatyvas: a) b) c) kaip skolinimo ir indėlių, vykdomų su instituciniais sektoriais rezidentais, palūkanų normų vidurkis (S124 — S125 — S11 — S13 — S14 — S15) (išskyrus su centriniais bankais); kaip vidutinių skolinimo ir indėlių, vykdomų su naudotojų instituciniais sektoriais rezidentais, palūkanų normų (S124 — S125 — S11 — S13 — S14 — S15) (išskyrus su centriniais bankais) ir pagal 1 metodą apskaičiuotos sąlyginės palūkanų normos vidurkis; kaip vidutinių skolinimo ir indėlių, vykdomų su naudotojų instituciniais sektoriais rezidentais, palūkanų normų (S124 — S125 — S11 — S13 — S14 — S15) (išskyrus su centriniais bankais) ir pagal 2 metodą apskaičiuotos sąlyginės palūkanų normos vidurkis. Norint nustatyti NAFTAP importą ir eksportą, naudojama orientacinė norma yra vidutinė tarpbankinė norma, nustatyta pagal paskolų dydį straipsniuose „paskolos tarp S122 ir S123 iš vienos pusės ir finansinių tarpininkų nerezidentų iš kitos“ ir „indėliai tarp S122 ir S123 iš vienos pusės ir finansinių tarpininkų nerezidentų iš kitos“, kurie yra įtraukti į finansinių tarpininkų balansą. Ši apskaičiuota norma yra išorinė orientacinė norma, naudojama NAFTAP eksportui ir importui apskaičiuoti. Bandomuoju laikotarpiu turėtų būti apskaičiuojama atskiriant vidines ir išorines orientacines normas tiek pagal sandoriuose dalyvaujančių finansinių tarpininkų rezidentiškumą, tiek ir pagal valiutas, kuriomis tie sandoriai vykdomi. Valstybės narės privalo pateikti Eurostatui visą taikytoje metodikoje panaudotą informaciją. c) Detalus NAFTAP suskirstymas pagal institucinius sektorius Kiekvienam instituciniam sektoriui reikia sudaryti tokią finansinių tarpininkų rezidentų suteiktų paskolų ir indė- lių lentelę: Dydis Gautinos palūkanos Dydis Mokėtinos palūkanos Finansinių tarpininkų rezidentų suteiktos paskolos 9 >>>>= >>>>; S122 S123 Indėliai pas finansinius tarpininkus rezidentus 9 >>= >>; S122 S123 Visos NAFTAP pagal institucinius sektorius gaunamas kaip NAFTAP už instituciniam sektoriui suteiktas pasko- las ir NAFTAP už institucinio sektoriaus indėlius suma. NAFTAP už instituciniam sektoriui suteiktas paskolas = už paskolas gautinos palūkanos – (paskolų dydis × vidinė orientacinė norma). 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 109 NAFTAP už institucinio sektoriaus indėlius = (indėlių dydis × vidinė orientacinė norma) – už indėlius mokėtinos palūkanos. Dalis produkcijos yra eksportuojama; remdamiesi finansinių tarpininkų (S122 ir S123) balansu, pastebime: Dydis Gautinos palūkanos Dydis Mokėtinos palūkanos Paskolos nerezidentams Nerezidentų indėliai Eksportuotos NAFTAP yra apskaičiuojamos taikant išorinę tarpbankinę orientacinę normą taip: NAFTAP už nerezidentams (įskaitant finansinius tarpininkus) suteiktas paskolas = gautinos palūkanos – (paskolų dydis × išorinė orientacinė norma) NAFTAP už nerezidentų indėlius (įskaitant finansinius tarpininkus) = (indėlių dydis × išorinė orientacinė norma) – mokėtinos palūkanos. d) Namų ūkiams priskiriamų NAFTAP suskirstymas į tarpinį ir galutinį vartojimą Namų ūkiams priskiriamos paslaugos turi būti suskirstytos į: — tarpinį namų ūkių, kaip būsto savininkų, vartojimą, — tarpinį namų ūkių, kaip nekorporuotų įmonių savininkų, vartojimą, — galutinį namų ūkių vartojimą. Taip pat paskolos namų ūkiams (dydis ir palūkanos) skirstomos į: — paskolas būstui, — paskolas namų ūkiams, kaip nekorporuotų įmonių savininkams, — kitas paskolas namų ūkiams. Paskolos namų ūkiams kaip nekorporuotų įmonių savininkams, ir paskolos būstui finansų ir pinigų statistikoje įvai- riuose skolinimo suskirstymuose paprastai parodomos atskirai. Kitos paskolos namų ūkiams gali būti gautos, atėmus NAFTAP už paskolas namų ūkiams, turėtų būtų suskirstytos į tris straipsnius (paskolos būstui, paskolos namų ūkiams, kaip nekorporuotų įmonių savininkams, ir kitos paskolos namų ūkiams), remiantis informacija apie paskolų dydį ir palūkanas kiekvienai iš šių trijų grupių. Paskolos būstui nėra tapačios hipotekinėms paskoloms, nes hipotekinės paskolos gali būti naudojamos ir kitais tikslais. Namų ūkių indėliai turi būti suskirstyti į: — namų ūkių, kaip nekorporuotų įmonių savininkų, indėlius, — asmeninius indėlius. Nesant duomenų apie namų ūkių, kaip nekorporuotų įmonių savininkų, indėlius, penkerių metų bandomuoju laiko- tarpiu reikalaujama, kad valstybės narės palygintų NAFTAP išdėstymo rezultatus, pagal tokius du metodus: 1 metodas Indėlių dydis gali būti apskaičiuotas pagal indėlių santykį su nustatyta mažiausių korporacijų pridėtine verte ir ekst- rapoliuotas nekorporuotoms įmonėms. 2 metodas Indėlių dydis gali būti apskaičiuotas pagal indėlių santykį su nustatyta mažiausių korporacijų apyvarta ir ekstrapo- liuotas nekorporuotoms įmonėms. NAFTAP už namų ūkių indėlius turi būti suskirstytas į NAFTAP už namų ūkių, kaip nekorporuotų įmonių savi- ninkų, indėlius ir už namų ūkių, kaip vartotojų, indėlius, remiantis šių dviejų kategorijų vidutiniu dydžiu. Dėl deta- lesnės informacijos stokos šioms kategorijoms gali būti naudojama ta pati palūkanų norma. Kita galimybė, ypač kai nėra detalesnės informacijos apie namų ūkių paskolas ir indėlius, NAFTAP namų ūkiams gali būti priskiriamos tarpiniam vartojimui ir galutiniam suvartojimui, užtikrinant, kad visos paskolos yra skiriamos namų ūkiams kaip būsto statytojams arba savininkams ir, kad visi indėliai yra priskiriami namų ūkiams kaip varto- tojams. 110 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. 2. IMPORTUOTO FINANSINIO TARPININKAVIMO APSKAIČIAVIMAS Finansiniai tarpininkai nerezidentai teikia paskolas rezidentams ir priima iš rezidentų indėlius. Pagal institucinį sek- torių būtina sudaryti tokią lentelę: Dydis tarpi- Finansinių nerezidentų ninkų gautinos palūkanos Dydis Finansinių ninkų mokėtinos nos tarpi- nerezidentų palūka- Finansinių tarpi- ninkų nerezidentų suteiktos paskolos Indėliai pas finan- sinius tarpininkus nerezidentus Todėl kiekvieno institucinio sektoriaus importuotas finansinis tarpininkavimas apskaičiuojamas taip: Importuotos NAFTAP už paskolas = finansinių tarpininkų nerezidentų gautinos palūkanos – (paskolų dydis × išorinė orientacinė norma) Importuotos NAFTAP už indėlius = (indėlių dydis × išorinė orientacinė norma) – finansinių tarpininkų nerezidentų mokėtinos palūkanos. 3. NAFTAP PALYGINAMOSIOMIS KAINOMIS Skirtumas tarp palūkanų orientacinės normos ir galiojančios normos sudaro finansinio tarpininko uždirbtą pelną ir todėl gali būti laikomas sumokėta kaina už suteiktą paslaugą. NAFTAP palyginamosiomis kainomis išvedamos kaip S122 ir S123 šia kaina turimų NAFTAP už paskolas ir indėlius vertės koeficientas. Paskolų ir indėlių dydžiai perkai- nojami bazinio laikotarpio kainomis, taikant bendrąjį kainų indeksą (pavyzdžiui, galutinės vidaus paklausos numa- tomas kainų defliatorius). NAFTAP už paskolas, suteiktas instituciniam sektoriui, palyginamosiomis kainomis NAFTAP už institucinio sektoriaus indėlius palyginamosiomis kainomis = = NAFTAP už paskolas, suteiktas instituciniam sektoriui _______________________________________________________ kainų indeksas bazinio laikotarpio marža _______________________________________________________ galiojanti marža NAFTAP už institucinio sektoriaus indėlius _______________________________________________________ kainų indeksas bazinio laikotarpio marža _______________________________________________________ galiojanti marža Bazinio laikotarpio marža už paskolas = galiojanti palūkanų norma už paskolas – orientacinė norma Bazinio laikotarpio marža už indėlius = orientacinė norma – galiojanti palūkanų norma už indėlius


title: PERGUNTA ESCRITA n. 458/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Telecom Itália e a Comuna de Roma - rede de fibras ópticas

eurovoc_concepts:
Italy
advertising malpractice
competition
competition law
information technology
technological change
telecommunications
telecommunications equipment
transmission network
urban infrastructure

formats: html print


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 448/98, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, asetuksen (EY) N:o 2223/96 täydentämisestä ja muuttamisesta Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT) suoritettavan välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisen osalta

text: 27. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 448/98, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, asetuksen (EY) N:o 2223/96 täydentämisestä ja muuttamisesta Euroopan kansan- talouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT) suoritettavan välil- listen rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisen osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon Euroopan rahapoliittisen instituutin lausunnon (3), sekä katsoo, että Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjes- telmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96 (4) sisältää yhteiset standardit, määritelmät, ja tilinpitosäännöt, jotka on tarkoitettu noudatettaviksi jäsenvaltioiden tilejä Euroopan yhteisön tilastotarpeisiin laadittaessa ja joiden avulla jäsenvaltioiden tiedot saadaan keskenään vertailu- kelpoisiksi, luokittelut asetuksen (EY) N:o 2223/96 2 artiklan 3 kohdassa sääde- tään, että päätös välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) jakamisesta tehdään viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1997, välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamison- gelman ratkaisemisen olisi parannettava huomattavasti EKT:ssä sovellettavien menetelmien laatua ja bruttokan- santuotteen (BKT) tarkempaa vertailua Euroopan unio- nissa, tämän asetuksen tarkoituksena on ottaa käyttöön välil- listen rahoituspalveluiden kohdentamisperiaate ja yksityis- kohtaiset säännöt sen täytäntöönpanemiseksi, (1) EYVL C 124, 21. 4. 1997, s. 28 (2) EYVL C 339, 10. 11. 1997 (3) Lausunto annettu 16. lokakuuta 1997 (ei vielä julkaistu viralli- sessa lehdessä). (4) EYVL L 310, 30. 11. 1996, s. 1 FISIMin kohdentamismenetelmän ja sen täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen tehokkuutta on arvioitava niiden laskelmien perusteella, jotka jäsenval- tioiden on suoritettava tämän asetuksen liitteessä III kuvattujen kokeilumenetelmien mukaisesti kokeilujakson joka on riittävän pitkä sen toteamiseksi, pääs- aikana, täänkö kyseisen taloudellisen tällä toiminnan oikean mittaamisen osalta nykyistä kohdenta- matta jättämistä luotettavampiin tuloksiin, kohdentamisella on tarpeen, että komissio antaa kokeilujakson aikana suoritettujen laskelmien perusteella arviointikertomukset tietojen laadusta ja erityisesti tietojen saatavuudesta sekä erittelee laadullisesti ja määrällisesti niiden ajallista jatku- vuutta ja eri kokeilumenetelmien vaikutuksia tietojen muutosherkkyyteen, on tarpeen, että komissio päättää tarkoituksenmukaisim- jos saatujen masta FISIMin kohdentamismenetelmästä, tietojen luotettavuutta koskeva arvio on myönteinen, jos kokeilumenetelmillä ei saavuteta nykyistä nollakoh- dentamista luotettavampia tietoja kyseisen taloudellisen toiminnan oikein mittaamiseksi, komission on kuitenkin tarpeen ehdotus asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamiseksi, asianmukainen neuvostolle antaa on tarpeen, että neuvosto tekee päätöksen FISIMin kohdentamisesta yhteisön talousarvion ja sen omien varojen tarkoituksiin tapahtuvaksi BKTL:n määrittämi- seksi yksimielisesti komission ehdotuksesta, FISIMiä ei ole tarpeen kohdentaa yhteisön muiden poli- tiikkojen vaatimiin tarkoituksiin, ennen kuin komissio on päättänyt FISIMin kohdentamisessa käytettävästä menetel- mästä, jos saatujen tulosten katsotaan olevan luotettavam- pia, toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämän asetuksen tavoit- teet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön kuin jäsenval- tioiden tasolla, koska vain komissio voi yhteisön tasolla sovittaa yhteen FISIMin laskennassa ja kohdentamisessa käytettävien tilastointimenetelmien tarvittavaa yhdenmu- kohdentaminen kaistamista; varsinainen laskenta ja L 58/2 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 98 samoin kuin menetelmien soveltamisen valvonnan edel- lyttämien perusrakenteiden järjestäminen olisi kuitenkin annettava syystä on tarpeen määrätä, että toimivaltaisilla kansallisilla viran- omaisilla on mahdollisuus saada käyttöönsä kaikki kansal- lisella tasolla saatavissa olevat tiedot, jäsenvaltioiden tehtäväksi; tästä ja neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (1) perus- tettua Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomiteaa ja neuvoston päätöksellä 91/115/ETY (2) perustettua raha-, rahoitus- kuultu kummankin edellä mainitun päätöksen 3 artiklan mukai- sesti, ja maksutasetilastokomiteaa on ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus Tämän asetuksen tarkoituksena on luotettavaa mene- 1. telmää jonka mukaan asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteen A liitteessä I esitetyt välilliset rahoituspalvelut kohdennetaan. käyttäen vahvistaa periaate, 2. Tässä tarkoituksessa asetuksen (EY) N:o 2223/96 liit- teen A liitteet I ja II muutetaan tämän asetuksen liitteiden I ja II mukaisesti. 2 artikla Menetelmät Jäsenvaltioiden on suoritettava 1. tämän asetuksen liitteessä III esitettyjen menetelmien mukaisesti 4 artiklassa mainitun kokeilujakson aikana. laskelmia FISIMin kohdentamisessa käytettävää järjestelmää tehdään näiden laskelmien tuloksista 2. koskeva päätös tehtyjen arvioiden perusteella 5 artiklan mukaisesti. 3 artikla Keinot Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laskelmien 1. suorittamiseksi toimitetaan tiedot välittömästi 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen laskel- mien suorittamisesta vastaavan kansallisen viranomaisen käytettäväksi. tai arviot tarvittavat 4 artikla Laskelmien tietojen toimittaminen kokeilujakson aikana Jäsenvaltioiden on toimitettava 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen laskelmien tiedot komissiolle seuraavan aikataulun mukaisesti: Kalenterivuosien 1995, 1996, 1997 ja 1998 tiedot toimite- taan viimeistään 1 päivänä marraskuuta 1999. Kalenterivuoden 1999 tiedot sekä kalenterivuosien 1995, 1996, 1997 ja 1998 tarkistetut tiedot toimitetaan viimeis- tään 1 päivänä marraskuuta 2000. Kalenterivuoden 2000 tiedot sekä kalenterivuosien 1995, 1996, 1997, 1998 ja 1999 tarkistetut tiedot toimitetaan viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2001. Kalenterivuoden 2001 ensimmäiset arviot sekä kalenteri- vuosien 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 ja 2000 tarkistetut tiedot toimitetaan viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2002. 5 artikla Tietojen arviointi 1. Komissio toimittaa tilasto-ohjelmakomiteaa kuul- tuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 artiklassa tarkoitettujen tietojen perusteella ennen 31 päivää joulu- kuuta 2000 keskivälin kertomuksen ja ennen 1 päivää heinäkuuta 2002 lopullisen kertomuksen, joissa eritellään laadullisesti esitettyjen FISIMin kohdentamista ja laskemista koskevien kokeilu- menetelmien vaikutuksia. ja määrällisesti liitteessä III 2. Komissio antaa 7 artiklassa määritellyn menettelyn mukaisesti tämän asetuksen soveltamista koskevat yksi- tyiskohtaiset säännöt, mukaan lukien toimenpiteet, joilla selvennetään ja parannetaan liitteessä III esitettyjä kokei- lumenetelmiä. 3. Komissio vahvistaa raha-, rahoitus- ja maksutasetilas- tokomiteaa kuultuaan ja 7 artiklassa määritellyn menet- joulukuuta 2002 telyn mukaisesti ennen 31 päivää FISIMin kohdentamisessa käytettävän menetelmän, jos kokeilujakson aikana saavutettujen tietojen luotettavuutta koskevat lopullisen arviointikertomuksen huomiot ovat myönteisiä. 2. Kansallisen viranomaisen tehtävänä on kerätä ne lisätiedot, joita se pitää tarpeellisina laskelmien tekemi- selle. (1) EYVL L 181, 28. 6. 1989, s. 47 (2) EYVL L 59, 6. 3. 1991, s. 19, päätös sellaisena kuin se on muu- tettuna päätöksellä 96/174/EY (EYVL L 51, 1. 3. 1996, s. 48). arviointikertomuksessaan, Jos komissio toteaa 1 kohdassa tarkoitetussa lopulli- 4. että mikään FISIMin sessa kohdentamisessa käytettävä kokeilumenetelmä ei ole taloudellisen toiminnan oikean mittaamisen kannalta nykyistä nollakohdentamista komissio antaa tarvittaessa neuvostolle asianmukaisen ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta. luotettavampi, 27. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/3 6 artikla Tietojen toimittaminen komissiolle Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen tämän asetuksen mukaisesti suoritettujen laskelmien tiedot osana asetuksen (EY) N:o 2223/96 3 artiklassa säädettyjä taulukoita. b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole asiaa kolmen kuukauden kuluessa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. ratkaissut 7 artikla Menettely 1. Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea, pänä ’komitea’. 8 artikla Poikkeukset jäljem- Tämän asetuksen säännöksistä poiketen: 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edelly- jotka neuvosto tekee tykseksi määrätyllä enemmistöllä, komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenval- tioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 1. Neuvosto tekee päätöksen FISIMin kohdentamisesta yhteisön talousarvion ja sen omien varojen tarkoituksiin tapahtuvaksi BKTL:n määrittämiseksi yksimielisesti komission ehdotuksesta. 2. FISIMiä ei kohdenneta yhteisön muiden politiikkojen tarkoituksiin, ennen kuin komissio on vahvistanut FISIMin kohdentamisessa käytettävän menetelmän 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 9 artikla Loppusäännökset 3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkais- taan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 1998. Neuvoston puolesta G. BROWN Puheenjohtaja L 58/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 98 LIITE I MUUTOKSET ASETUKSEN (EY) N:o 2223/96 (LIITTEESEEN A JA SIIHEN KUULUVAAN LIITTEESEEN I) Luku 1 1. 13, viidennen kohdan d) alakohta 1. 25 toinen kohta Luku 3 3. 63 Poistetaan kohdasta ”EKT sisältää myös monia erityissopimuksia, esim. :” Korvataan: ”välillisten kirjaaminen toimialan välituotekäytöksi. ” rahoituspalvelujen nimellisen käytön tai sektorin rahoituspalvelujen ”Välillisten (FISIM) käytön kohdentaminen käyttäjän sekto- reihin/toimialoihin. ” Lisätään kohtaan ”Eräät tärkeimmistä eroista käsitteiden välillä ovat:” alakohta: ”i) Välillisten rahoituspalvelujen (FISIM) käyttö kohdennetaan nyt käyttäjän nimellisen sektoreihin/toimialoihin sektorin (toimialan) sijaan. FISIMin käyttöä ei näin ollen enää kirjata sovitun käytännön mukaisesti koko- naan välituotekäyttöön, vaan se voi olla myös loppukulutusta ja vientiä. Tämä merkitsee, että myös FISIMin tuontia voi esiintyä. ” Poistetaan neljännen kohdan lopusta koko teksti alusta alkaen kohtaan ”. arvotetaan veloitettujen palkkioiden ja porvisioiden perusteella” tämä kohta mukaan lukien. Korvataan: ”J. Rahoituksen välityspalkkiot (tähän sisältyvät vakuutuspalvelut ja eläkerahas- topalvelut) Rahoituksen välityspalveluita (pois lukien vakuutuspalvelut ja eläkerahastopalvelut) ovat: a) rahoituksen välittäjien asiakkailtaan rahoituspalvelut, lasketaan veloitettujen palk- suoraan veloittamat jotka kioiden ja provisioiden summana. 27. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/5 Rahoituksen välittäjät voivat nimen- omaisesti veloittaa tuottamistaan väli- tyspalveluista. Tällaisten palveluiden tuotos arvotetaan veloitettujen palk- kioiden ja provisioiden perusteella; b) rahoituksen välityspalvelut, joista veloitetaan välillisesti ja jotka lasketaan välillisesti (FISIM). Rahoituksen välittäjät tuottavat palve- luita, joista he eivät veloita täsmällisiä palkkioita tai provisioita. He maksavat lainanantajilleen alhaisemman koron kuin veloittavat korkeamman koron omilta lainanotta- jiltaan. muutoin ja Välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) tuotos syntyy siis rahoituksen välittä- jien hoitaessa lainoja ja talletuksia, joiden korkoja he säätelevät; toisaalta vaaderyhmän ”muut arvopaperit kuin osakkeet” osalta ei synny välityspalve- lua. sijoitusrahastoja Tuotos alasektoreista S 122 (muut rahoituslaitokset) ja S 123 (muut rahoi- tuksen välittäjät pois lukien vakuu- tusyhtiöt ja eläkerahastot) lukuun otta- arvotetaan matta todellisten maksettujen ja saatujen korkojen erotuksen ja ”viitekoron” perusteella. Niiden sekä kotimaisten että ulkomaisten lainansaajien osalta, lainaavat joille rahoituksen välittäjät varoja, voimassa olevan lainasta perittävän koron ja sen jos viite- joka maksettaisiin, määrän, korkoa erotuksena. Niiden sekä kotimaisten että ulko- maisten lainanantajien osalta, joilta rahoituksen välittäjät lainaavat varoja, jonka he tuotos lasketaan sen koron, saisivat, jos käytettäisiin viitekorkoa, ja todellisuudessa saatavan koron erotuk- sena. käytettäisiin, lasketaan tuotos c) Keskuspankin tuottamat rahoituksen välityspalvelut. Keskuspankkia ei saa sisällyttää välil- (FISIM) listen rahoituspalveluiden laskentaan: lasketaan kulujen summana. ” tuotos sen 046 055 3. 70 j) Poistetaan: Korvataan: ”ainoastaan koko kansantaloudelle: kaikki kotimaisten tuottajien tarjoamat välilliset rahoituspalvelut (FISIM)” ”kotimaisten tuottajien välillisten rahoi- tuspalvelujen käyttö” L 58/6 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 98 3. 70 Lisätään: ”k) Sovitun käytännön mukaisesti keskuspankin tuotos olisi kohdennet- kokonaisuudessaan muiden tava rahoituksen (alasektorit S 122–S 123) välituotekäyttöön. ” välittäjien 3. 76 e) 3. 142 h) Luku 4 4. 51, toinen kohta Luku 8 8. 09 Lisätään kohtaan ”suoraan veloitetut rahoituspalvelut”: ”ja se osa välillisiä rahoituspalveluja, jonka kotitaloudet käyttävät loppukulutustarkoi- tuksiin;” Lisätään välittömästi kohdan: ”rahoitus- täsmällisten provisioiden ja palvelut, palkkioiden määrän mukaan;” jälkeen lause: ”ja ulkomaalaisten käyttämä osa välilli- sistä rahoituspalveluista;” Poistetaan: Korvataan: palveluiden asiakkaille ”Rahoituksen välittäjien eri arvoa, kohdentamatonta rahoituksen välittäjille todella maksettuja ei oikaista tai niiltä saatuja korkoja, niiden marginaalien eliminoimiseksi, rahoituksen välittäjien jotka koostuvat maksuista. implisiittisistä perimistä Oikaisuerää tarvitaan rahoituksen välittä- jien sekä sen laskennallisen toimialan ensitulon jakotilillä, jolle koko rahoi- tuksen välittäjien tuotos kohdennetaan välituotekäyttönä käytännön mukaisesti. ” sovitun ”Kun rahoituksen välittäjien tuottamien palvelusten arvo jaetaan eri asiakkaiden kesken, rahoituksen välittäjien maksamia tai saamia todellisia korkoja on tarpeen oikaista sen korkokateosuuden eliminoi- miseksi, joka kuvaa rahoituksen välittäjien laskennallista palvelumaksua. Lainanotta- jien rahoituksen välittäjille maksamista korkomääristä on vähennettävä maksetta- vien palvelumaksujen arvioitu arvo, ja tallettajien saamia korkomääriä on vastaa- vasti lisättävä. Palvelumaksujen arvoja ei käsitellä koronmaksuina, vaan maksuina rahoituksen välittäjien asiakkailleen tuot- tamista palveluista. ” SELITTÄVÄ HUOMAUTUS: Lisätään esitetyt luvut: Taulukot A. I. 1 ja A. I. 2, joista käy ilmi välillisten rahoitus- palvelujen kohdentamisen vaikutukset numerotietoihin, jotka on esitetty luvussa 8 ”Tilien ja tasapainoerien kokonaisuus” (numeerinen esimerkki). 27. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/7 8. 14 Poistetaan: Korvataan: ”Koska välilliset rahoituspalvelut (FISIM) kohdennetaan käyttäjän sektoreihin, tietyt osat koronmaksuista määritellään palvelu- maksuiksi. Tällä määrittelyllä on vaiku- välituotekäytön tusta arvoihin (sekä viennin, tuonnin ja loppu- kulutuksen arvoihin). ” tuotoksen ja välillisiä ”Koska rahoituspalveluita (FISIM) ei kohdenneta käyttäjän sektorei- hin, niiden tuotoksen koko arvo kirjataan välituotekäytöksi nimelliselle sektorille, jonka tuotos on nolla ja negatiivinen arvonlisäys on välituotekäytön suuruinen mutta erimerkkinen kuin välituotekäyttö. Tämä siis vähentää kaikkien sektoreiden ja toimialojen yhteenlaskettua arvonli- säystä. Tilien esitystapaa voidaan keventää siten, että nimelliselle sektorille ei laiteta lisäsaraketta, vaan vastaava luku otetaan huomioon koko kansantalouden sarak- keessa. ” 8. 24 Poistetaan: Korvataan: jakotilillä ensitulon ja ”Koska välilliset rahoituspalvelut (FISIM) kohdennetaan käyttäjän sektoreihin, erä vastaa ’Korko’ maksettavia sen saatavia jälkeen kun välilliset rahoituspalvelut on todellisista lainanottajien vähennetty maksettavista lainanantajien ja todellisiin saataviin. ” korkoja, lisätty kohdenneta ”Koska välillisiä rahoituspalveluja (FISIM) käyttäjän sektoreihin, ei todellisia korkojen kirjaukset kuvaavat maksettavia ja saatavia korkoja. Resurs- seihin tehdään korjaukset sarakkeeseen rahoituslaitokset (negatiivinen etumerkki) ja sarakkeeseen nimellinen sektori (posi- tiivinen etumerkki). Tilien esitystapaa voidaan keventää siten, että nimelliselle sektorille ei lisäsaraketta, vaan vastaava luku esitetään koko kansanta- louden sarakkeessa. ” laiteta Luku 9 9. 25 a) Poistetaan: ”välituotekäyttö sisältää välilliset rahoituspalvelut, jotka on kirjattu nimelliselle toimialalle (katso kohta 9. 33)” toimialoittain 088 L 58/8 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 98 9. 25 b) Poistetaan: ”miinus välilliset rahoituspalvelut (nimel- liselle toimialalle kirjatut, katso kohta 9. 33)” 9. 33 Poistetaan: rahoituspalveluiden ja käyttötaulukoissa NACE ”Tarjonta- Rev. 1 toimialaluokitusta laajennetaan nimellisellä toimialalla välillisten rahoi- tuspalveluiden käyttöä varten. Tarjonta- tälle toimialalle ei kirjata taulukoissa taloustoimia. Käyttötaulukossa mitään välillisten käyttö yhteensä kirjataan tämän nimellisen toimialan välituotekäytöksi. Koska tällä nimellisellä toimialalla ei ole mitään muita taloustoimia, sen nettotoimintayli- jäämä on negatiivinen välituotekäytön määrän verran; kaikki muut sen arvonli- säyksen osatekijät ovat nolla. Sen vuoksi sen arvonlisäys yhteensä on yhtä suuri kuin sen (negatiivinen) nettotoimintayli- jäämä. ” Taulukko A. I. 1 — Vaikutukset, jotka aiheutuvat välillisten rahoituspalvelujen kohdentamisesta institutionaalisiin sektoreihin, mukaan lukien markkinattomia tuottajia koskevat muutokset Käyttö Tilit Yhteen- sä Tavara- ja pal- velu- tilillä S. 2 Ulko- mai- den tilillä S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 Koko kansan- talous VTY:t Koti- talou- det Julkis- yhtei- söt S. 12 Rahoi- tus- laitok- set S. 11 Yrityk- set Taloustoimet ja tasapainoerät P. 72 Palvelujen tuonti P. 62 Palvelujen vienti P. 1 Tuotos Resurssit S. 11 Yrityk- set S. 12 Rahoi- tus- laitok- set S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Julkis- yhtei- söt Koti- talou- det Koko kansan- talous VTY:t S. 2 Ulko- mai- den tilillä 2 Tavara- ja pal- velu- tilillä 4 48 6 3 0 6 0 18 P. 2 Välituotekäyttö 48 –18 B. 1 Arvonlisäys/tavara- ja palvelutase –18 48 48 –18 B. 2 Toimintaylijäämä –18 48 6 1 1 14 35 106 56 D. 41 Korko 33 106 14 35 –21 48 –41 B. 5 Sektorin ensitulo –41 48 –21 49 35 35 –21 48 –41 B. 6 Käytettävissä oleva –41 48 –21 35 tulo 3 7 1 1 57 30 30 209 22 22 21 2 4 –2 13 27 30 30 217 22 22 2 4 27 30 30 230 22 22 28 I. Tuotanto/ ulkomai- den tili II. 1. 1. Tulon- muodos- tustili II. 1. 2. Ensitulon jakotili II. 2. Tulojen uudelleen- jaontili II. 4. Tulon- käyttötili 28 3 19 6 P. 3 Kulutusmenot 6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 8n Nettosäästo/vaihtotase Yhteen- sä Tilit 2 4 57 30 30 230 22 22 I. Tuotanto/ ulkomai- den tili II. 1. 1. Tulon- muodos- tustili II. 1. 2. Ensitulon jakotili II. 2. Tulojen uudelleen- jaontili II. 4. Tulon- käyttötili 2 7. 2. 9 8 ‹ F I ‹ E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i L 5 8 / 9 Taulukko A. I. 2 — Vaikutukset, jotka aiheutuvat välillisten rahoituspalvelujen kohdentamisesta ainoastaan nimelliseen sekto- riin Yh- teen- sä Tavara- ja pal- velu- tilillä S. 2 Ulko- mai- den tilillä S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 Koko kansan- talous VTY:t Koti- talou- det Julkis- yhtei- söt S. 12 Rahoi- tus- laitok- set S. 11 Yrityk- set Nimel- linen Taloustoimet ja tasapainoerät Nimel- linen S. 11 Yrityk- set S. 12 Rahoi- tus- laitok- set Resurssit 48 48 P. 1 Tuotos 48 P. 2 Välituotekäyttö –48 B. 1 Arvonlisäys/tavara- ja palvelutase –48 –48 B. 2 Toimintaylijäämä –48 48 48 48 48 48 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Julkis- yhtei- söt Koti- talou- det VTY:t Koko kansan- talous 48 S. 2 Ulko- mai- den tilillä Tavara- ja pal- velu- tilillä Yh- teen- sä Tilit 48 48 I. 48 Tuotan- totili II. 1. 1. Tulon- muodos- tustili 222 16 206 7 17 39 77 66 D. 41 Korko 25 125 12 33 5 200 22 222 II. 1. 2. –6 –2 16 –27 48 –41 B. 5 Sektorin ensitulo –41 48 –27 16 –2 –6 P. 119 FISIM-oikaisuerä 48 –48 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 6 Käytettävissä oleva –41 48 –27 16 –2 –6 tulo 6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 8n Nettosäästö/vaihtota- se Ensitulon jakotili II. 2. Tulojen uudel- leen- jaontili II. 4. Tulon- käyttötili Käyttö Tilit I. Tuotan- totili II. 1. 1. Tulon- muodos- tustili II. 1. 2. Ensitulon jakotili II. 2. Tulojen uudel- leen- jaontili II. 4. Tulon- käyttötili L 5 8 / 1 0 ‹ F I ‹ E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 2 7. 2. 9 8 27. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/11 LIITE II MUUTOS ASETUKSEN (EY) N:o 2223/96 LIITTEESSÄ A OLEVAAN LIITTEESEEN II Poistetaan 11 kohdan ensimmäisen kohdan kolmannesta virkkeestä seuraava: ”: saatava omaisuustulo miinus maksettavat korot pois lukien omien varojen sijoittamisesta saatava omai- suustulo. ” LIITE III VÄLILLISTEN RAHOITUSPALVELUIDEN (FISIM) LASKENTA 1. SEKTOREILLA S 122 JA S 123 TUOTETTUJEN VÄLILLISTEN RAHOITUSPALVELUIDEN (FISIM) LASKENTA a) Tarvittavat tilastotiedot Kummaltakin alasektorilta S 122 ja S 123 (1) on oltava taulukko jakson keskimääräistä luotto- ja talle- tuskannoista (käyttäjäsektoreittain jaoteltuna) sekä taulukko rahoituspalveluiden välittäjien liikkeelle laskemista muista arvopapereista kuin osakkeista (neljän vuosineljänneksen keskiarvot) ja kertyneistä koroista sen jälkeen kun korkotuet on uudelleen kohdennettu todellisille saajilleen siten kuin vuoden 1995 EKT:ssä on määritelty. b) Viitekoron valinta Sektoreihin S 122 ja S 123 kuuluvien rahoituspalveluiden välittäjien taseissa olevat kotimaisten yksi- köiden lainat ja talletukset on eriteltävä nimikkeittäin, jotta lainoista ja talletuksista voidaan todeta erikseen, — mitkä ovat pankkien välisiä (ts. sektoreihin S 122 ja S 123 kuuluvien yksiköiden sisäisiä); — mitkä on tehty institutionaalisten käyttäjäsektoreiden (S 11 – S 124 – S 125 – S 13 – S 14 – S 15) (lukuun ottamatta keskuspankkeja) kanssa. Tämän lisäksi ulkomaiset (S 2) lainat ja talletukset on myös eriteltävä ulkomaisten rahoituspalveluiden välittäjien lainojen ja talletusten sekä muiden ulkomaisten lainanottajien ja tallettajien osalta. Jäsenvaltioita pyydetään 5 vuoden kokeilujakson aikana vertailemaan FISIMin kohdentamisen tuloksia käyttämällä seuraavilla neljällä menetelmällä laskettua sisäistä viitekorkoa: Menetelmä 1 Kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien tuottamien välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) tuotoksen määrittämiseksi kunkin institutionaalisen sektorin osalta lasketaan sisäinen viitekorko siten, että S 122 ja S 123:n välisten lainojen korkosaatava jaetaan S 122 ja S 123:n välisellä lainakannalla S 122:n ja S 123:n välisten lainojen korkosaatava S 122 ja S 123:n välinen lainakanta Menetelmä 2 Kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien tuottamien välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) tuotoksen määrittämiseksi kunkin institutionaalisen sektorin osalta lasketaan sisäinen viitekorko pankkien välisten lainakorkojen ja rahoituspalveluiden välittäjien liikkeeseen laskemien muiden arvo- papereiden kuin osakkeiden korkojen painotettuna keskikorkona. Näin saatu tulos painotetaan nimikkeisiin S 122 ja S 123 kuuluvien kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien välisellä laina- kannan määrällä ja S 122:een ja S 123:een kuuluvien kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien liik- keeseen laskemien muiden arvopapereiden kuin osakkeiden määrällä. (1) Huomioon otettavat rahoituspalveluiden välittäjät ovat sektorit S 122 (muut rahalaitokset) ja S 123 (muut rahoituslaitokset kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot), lukuun ottamatta sijoitusrahastoja. L 58/12 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 98 S 122:n ja S 123:n välisten lainojen korkosaatava +S 122:een ja S 123:een kuuluvien rahoituspalveluiden välittäjien liikkeeseen laskemien muiden arvopapereiden kuin osakkeiden korko S 122:n ja S 123:n välinen lainakanta +S 122:n ja S 123:n liikkeeseen laskemat muut arvopaperit kuin osakkeet Jos tätä korkoa ei ole mahdollista laskea kansallisten pankkijärjestelmien erityispiirteiden vuoksi (pankit eivät esimerkiksi laske liikkeeseen muita arvopapereita kuin osakkeita), olisi käytettävä muuta viitekorkoa. Korko voidaan laskea käyttämällä niiden varojen lainakantoja ja korkovirtoja (lukuun otta- matta lainoja) / velkoja (lukuun ottamatta talletuksia), joiden keskimääräinen erääntymisaika on lähinnä S 122:een ja S 123:een kuuluvien rahoituspalveluiden välittäjien taseissa olevien velkojen keskimääräistä erääntymisaikaa. Menetelmä 3 Kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien tuottamien välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) tuotoksen laskemisessa kunkin institutionaalisten sektorin osalta voidaan soveltaa kahta viitekorkoa, toista lyhytaikaisiin liiketoimiin (menetelmällä 1 laskettuna) ja toista pitkäaikaisiin liiketoimiin (käyt- tämällä sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden julkistettuja korkoja, joiden erääntymisaika vastaa rahoituspalveluiden välittäjien taseen pitkäaikaisten velkojen erääntymisaikaa). Menetelmä 4 Kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien tuottamien välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) määrit- tämiseksi kunkin institutionaalisen sektorin osalta sisäinen viitekorko lasketaan seuraavien kolmen vaihtoehdon mukaisesti: a) b) c) lasketaan kaikkien kotimaisten institutionaalisten sektoreiden (S 124 – S 125 – S 11 – S 13 – S 14 – S 15) (paitsi keskuspankkien) kanssa tehtyjen toimien keskimääräinen otto- ja antolainaus- korkojen keskiarvo; lasketaan kaikkien kotimaisten institutionaalisten käyttäjäsektoreiden (S 124 – S 125 – S 11 – S 13 – S 14 – S 15) (paitsi keskuspankkien) kanssa tehtyjen toimien keskimääräisten otto- ja antolainauskorkojen sekä menetelmällä 1 lasketun epäsuoran koron keskiarvo; lasketaan kaikkien kotimaisten institutionaalisten käyttäjäsektoreiden (S 124 – S 125 – S 11 – S 13 – S 14 – S 15) (paitsi keskuspankkien) kanssa tehtyjen toimien keskimääräisten otto- ja antolainauskorkojen sekä menetelmällä 2 lasketun epäsuoran koron keskiarvo. Välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) tuonnin ja viennin määrittämisessä käytettävä viitekorko on pankkien välinen keskikorko painotettuna lainakannoilla, jotka rahoituspalveluiden välittäjien taseissa sisältyvät nimikkeisiin ”toisaalta S 122:n ja S 123:n ja toisaalta ulkomaisten rahoituspalveluiden välittä- jien väliset lainat” ja ”toisaalta S 122:n ja S 123:n ja toisaalta ulkomaisten rahoituspalveluiden välittä- jien väliset talletukset”. Tämä laskennallinen korko on ulkoinen viitekorko, jota käytetään laskettaessa välillisten rahoituspal- veluiden (FISIM) vientiä ja tuontia. Kokeilujaksolla laskennassa olisi tehtävä ero ulkoisten ja sisäisten viitekorkojen välillä sekä liiketoi- jonka miin osallistuvien rahoituspalveluiden välittäjien kotipaikan että sen valuutan perusteella, määräisenä kyseiset liiketoimet on tehty. Jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan Eurostatille kaikki sovelletuissa menetelmissä käytetyt tilasto- tiedot. c) Välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) jakaminen institutionaalisten sektoreiden kesken Kutakin sektoria varten tarvitaan seuraava taulukko kotimaisten rahoituspalveluiden välittäjien lainoista ja talletuksista: Kanta Saatava korko Kanta Maksettava korko Kotimaisten rahoituspalve- luiden välittäjien myöntämät lainat S 122 S 123 Talletukset kotimaisille rahoitus- palveluiden välittäjille S 122 S 123 Välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kokonaismäärä kunkin institutionaalisen sektorin osalta saadaan laskemalla yhteen institutionaaliselle sektorille myönnettyjen lainojen välilliset rahoituspal- velut (FISIM) ja institutionaalisen sektorin talletusten välilliset rahoituspalvelut (FISIM). Institutionaaliselle sektorille myönnettyjen lainojen välilliset rahoituspalvelut (FISIM) = lainoista saatava korko – (luottokanta × sisäinen viitekorko) 27. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/13 Institutionaalisen sektorin talletusten välilliset rahoituspalvelut (FISIM) = (talletuskanta × sisäinen viitekorko) – talletuksista maksettava korko Osa tuotoksesta on vientiä; rahoituspalveluiden välittäjien (S 122 ja S 123) taseiden perusteella saadaan: Lainakanta Saatava korko Talletuskorko Maksettava korko Lainat ulkomai- lainanotta- sille jille Talletukset ulkomaisilta tallettajilta Välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) vienti lasketaan käyttämällä ulkoista viitekorkoa seuraavasti: Ulkomaisille lainanottajille (mukaan lukien rahoituspalveluiden välittäjät) myönnettyjen lainojen välil- liset rahoituspalvelut (FISIM) = saatava korko – (lainakanta × ulkoinen viitekorko) Ulkomaisten tallettajien (mukaan lukien rahoituspalveluiden välittäjät) talletusten välilliset rahoitus- palvelut = (talletuskanta × ulkoinen viitekorko) – maksettava korko. d) Kotitalouksille kohdennettujen välillisten rahoituspalveluiden jako välituotekäyttöön ja loppukäyttöön Kotitalouksille kohdistuvat palvelut on jaettava seuraavasti: — kotitalouksien välituotekäyttö asunnonomistajina; — kotitalouksien välituotekäyttö yksityisinä elinkeinoharjoittajina; — kotitalouksien loppukäyttö. Tästä seuraa seuraava kotitalouksien lainojen (luottokanta ja korko) jaottelu: — asuntolainat; — lainat kotitalouksille yksityisinä elinkeinoharjoittajina; — muut lainat kotitalouksille. Kotitalouksien yksityisinä elinkeinonharjoittajina saamat lainat ja asuntolainat esitetään yleensä erik- seen erilaisissa rahoitus- ja rahatilastojen luottoerittelyissä. Muut kotitalouksille annetut lainat saadaan vähennyslaskulla. Kotitalouksille annettujen lainojen välilliset rahoituspalvelut (FISIM) tulisi jakaa kolmen kohdan (asuntolainat, lainat kotitalouksille yksityisinä elinkeinonharjoittajina, muut lainat kotitalouksille) kesken kunkin ryhmän luottokanta- ja korkotietojen perusteella. Asuntolainat ei ole sama kuin kiinnelainat, sillä kiinnelainan käyttötarkoitus voi olla jokin muu kuin asunto. Kotitalouksien talletukset on jaettava seuraavasti: — kotitalouksien talletukset yksityisinä elinkeinonharjoittajina; — yksityishenkilöiden talletukset. Jos 5 vuoden kokeilujaksolla ei ole käytettävissä tilastotietoja kotitalouksien talletuksista yksityisinä elinkeinoharjoittajina, jäsenvaltioita pyydetään vertailemaan välillisten rahoituspalveluiden kohdenta- misen tuloksia seuraavaa kahta menetelmää käyttämällä: Menetelmä 1 Talletuskannat voidaan laskea talletusten ja pienimpien yritysten tuottaman todetun lisäarvon suhteen perusteella, joka ekstrapoloidaan yksityisiin elinkeinonharjoittajiin. Menetelmä 2 Talletuskannat voidaan laskea talletusten ja pienempien yritysten todetun liikevaihdon suhteen perus- teella, joka ekstrapoloidaan yksityisiin elinkeinoharjoittajiin. Kotitalouksien talletusten välilliset rahoituspalvelut (FISIM) on jaettava kotitalouksien yksityisinä elin- keinonharjoittajina tekemien talletusten (FISIM) ja kotitalouksien kuluttajina tekemien talletusten välillisiin rahoituspalveluihin (FISIM) näiden kahden luokan keskimääräisen talletuskannan perus- teella; muiden tietojen puuttuessa voidaan soveltaa samaa korkotasoa. Vaihtoehtoisesti ja erityisesti silloin, kun kotitalouksien lainoja ja talletuksia koskevat tiedot ovat puut- teellisia, voidaan kotitalouksien FISIM kohdentaa välituotekäyttöön ja loppukäyttöön varmistamalla että kaikki kotitalouksien ottamat lainat on otettu asuntojen tuottamiseen tai omistamiseen ja kotita- loudet tekevät kaikki talletukset kuluttajina. L 58/14 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 98 2. RAHOITUSPALVELUIDEN VÄLITYKSEN TUONNIN LASKENTA Ulkomaiset rahoituspalveluiden välittäjät myöntävät lainoja kotimaisille lainanottajille ja vastaanottavat talletuksia kotimaisilta tallettajilta. Kutakin institutionaalista sektoria varten tarvitaan seuraava taulukko: Lainakanta Ulkomaisten rahoituspalve- luiden jien saama korko välittä- Talletuskanta Ulkomaisten rahoituspalve- luiden välittäjien maksama korko Ulkomaisten rahoituspalve- luiden välittäjien myöntämät lainat Talletukset ulkomaisille rahoituspalve- luiden jille välittä- Kunkin institutionaalisen sektorin rahoituspalveluiden välityksen tuonti lasketaan siis seuraavasti: lainojen välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) tuonti = ulkomaisten rahoituksen välittäjien saama korko – (lainakanta × ulkoinen viitekorko) talletusten välillisen rahoituspalveluiden (FISIM) tuonti = (talletuskanta × ulkoinen viitekorko) – ulko- maisten rahoituksen välittäjien maksama korko. 3. KIINTEÄHINTAISET VÄLILLISET RAHOITUSPALVELUT Viitekoron ja todellisen koron välinen erotus on rahoituspalveluiden välittäjän ansaitsema kate, ja sitä voidaan pitää tarjotusta palvelusta maksettuna hintana. Kiinteähintaiset välilliset rahoituspalvelut johde- taan S 122:n ja S 123:n hallussa oleviin lainoihin ja talletuksiin käytettyjen välillisten rahoituspalveluiden arvon ja edellä mainitun hinnan suhteesta. Laina- ja talletuskannat arvostetaan kauden perushintoihin käyttäen yleistä hintaindeksiä (esimerkiksi kotimaisen loppukysynnän epäsuoraa hintaosoitinta). Institutionaaliselle sektorille myönnettyjen lainojen kiin- rahoi- teähintaiset välilliset tuspalvelut Institutionaalisen talletusten välilliset rahoituspalvelut sektorin kiinteähintaiset = = hintaindeksi institutionaaliselle sektorille myönnettyjen lainojen välilliset rahoituspalvelut hintaindeksi institutionaalisen sektorin talletusten välilliset rahoituspalvelut Jakson lainojen peruskate = lainan todellinen korko – viitekorko Jakson talletusten peruskate = viitekorko – todellinen talletuskorko jakson peruskate todellinen kate jakson peruskate todellinen kate


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 438/98 von Reinhard RACK an die Kommission. Abgrenzungskriterien für das neue Ziel 2

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Structural Funds
economic and social cohesion
fight against unemployment
regional development
structural policy


title: PERGUNTA ESCRITA n. 415/98 do Deputado Yvan BLOT à Comissão. Prazos de pagamento nas transacções comerciais

eurovoc_concepts:
EC Directive
claim
competition law
drafting of EU law
financial solvency
financial transaction
payment
proposal (EU)
report