title: Commission Regulation (EC) No 327/98 of 10 February 1998 opening and providing for the administration of certain tariff quotas for imports of rice and broken rice

eurovoc_concepts:
export licence
import (EU)
import licence
rice
tariff quota
third country

text: 11. 2. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 37/5 COMMISSION REGULATION (EC) No 327/98 of 10 February 1998 opening and providing for the administration of certain tariff quotas for imports of rice and broken rice THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, gered over the year so they can be absorbed more easily by the Community market; Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1095/96 of 18 June 1996 on the implementation of the concessions set out in Schedule CXL drawn up in the wake of the conclusion of the GATT XXIV(6) negotiations ( 1), and in particular Article 1 thereof, Having regard to Council Decision 96/317/EC of 13 May 1996 concerning the conclusion of the results of the consultations with Thailand pursuant to GATT Article XXIII (2), and in particular Article 3 thereof, Whereas, under the negotiations conducted pursuant to GATT Article XXIV(6) in the wake of the accession of Austria, Finland and Sweden to the European Commun- ity, it was agreed to open from 1 January 1996 annual import quotas for 63 000 tonnes of semi-milled and wholly milled rice covered by CN code 1006 30 at zero duty and for 20 000 tonnes of husked rice covered by CN code 1006 20 at a fixed duty of ECU 88 per tonne; whereas these quotas were included in the European Community list provided for in Article II(1)(a) of GATT 1994; whereas during the negotiations it was agreed with the United States of America that further consultations should take place on how to implement the agreed quotas; whereas these consultations have not yet been brought to an end; whereas imports of rice from the United States under the tariff quotas should occur only when the consultations have been concluded; Whereas, under the consultations with Thailand pursuant to GATT Article XXIII, it was agreed to open an annual quota for 80 000 tonnes of broken rice covered by CN code 1006 40 00 at an import duty reduced by ECU 28 per tonne; Whereas the aforementioned commitments provide that the administration of those quotas is to take account of traditional suppliers; Whereas, with a view to preventing imports under those quotas from causing disturbance in the normal marketing of Community-grown rice, such imports should be stag- (1) OJ L 146, 20. 6. 1996, p. 1. (2) OJ L 122, 22. 5. 1996, p. 15. Whereas, with a view to the sound administration of the aforementioned quotas and in particular in order to ensure that the quantities fixed are not exceeded, special detailed rules must be laid down to cover the submission of applications and the issue of licences; whereas such detailed rules must either supplement or derogate from Commission Regulation (EEC) No 3719/88 of 16 November 1998 laying down common detailed rules for the application of import and export the system of licences and advance fixing certificates for agricultural products (3), as last amended by Regulation (EC) No 1404/97 (4); Whereas it should be stipulated that Commission Regula- tion (EC) No 1162/95 of 23 May 1995 laying down special detailed rules for the application of the system of import and export licences for cereals and rice ( 5), as last amended by Regulation (EC) No 932/97 ( 6), applies under this Regulation; Whereas the Commission adopted measures concerning the opening and administration of these tariff quotas on 5 July 1996; whereas these measures were not in accordance the Management Committee for with the opinion of Cereals; whereas the Commission deferred their applica- tion and communicated them to the Council; whereas, in accordance with Article 23(3) of Regulation (EEC) No 1766/92 (7), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (8), the Council took a different decision within one month; whereas that decision relates to the monitoring by the Commission of traditional trade flows to the Community, particularly in terms of imports in small packages, and to the possible risk of subsidisation; whereas, introduced by the the provisions Council in this respect in Regulation (EC) No 1522/96 of 24 July 1996 opening and providing for the administra- tion of certain tariff quotas for imports of rice and broken rice (9), as last amended by Commission Regulation (EC) No 112/97 (10), should be included; therefore, (3) OJ L 331, 2. 12. 1988, p. 1. (4) OJ L 194, 23. 7. 1997, p. 5. (5) OJ L 117, 24. 5. 1995, p. 2. (6) OJ L 135, 27. 5. 1997, p. 2. (7) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (8) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (9) OJ L 190, 31. 7. 1996, p. 1. (10) OJ L 20, 23. 1. 1997, p. 23. L 37/6 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 11. 2. 98 Whereas, under the consultations with Thailand pursuant to GATT Article XXIII, it was agreed to adapt certain provisions of Regulation (EC) No 1522/96, in particular those relating to the period of validity of import licences and the distribution of quota quantities for wholly milled rice and broken rice; whereas, in order to abide by the outcome of these consultations, the January 1998 tranche for semi-milled and wholly milled rice originating in Thailand and for broken rice of all countries of origin should be completed by an additional tranche to be opened as from the entry into force of this Regulation; — 38 721 tonnes from the United States of America, — 21 455 tonnes from Thailand, — 1 019 tonnes from Australia, — 1 805 tonnes from other countries; (b) 20 000 tonnes of husked rice covered by CN code 1006 20 at a duty of ECU 88 per tonne (quota serial number 09. 4077), broken down by country of origin as follows: Whereas, for the sake of clarity and simplification, Regu- lation (EC) No 1522/96 should be repealed and replaced by this Regulation; — 10 429 tonnes from Australia, — 7 642 tonnes from the United States of America, Whereas the Management Committee for Cereals has not delivered an opinion within the time limit set by its chairman, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Annual tariff quotas are hereby opened for imports 1. into the Community of: — 1 812 tonnes from Thailand, — 117 tonnes from other countries; (c) 80 000 tonnes of broken rice covered by CN code 1006 40 00 with a reduction of ECU 28 per tonne in the duty fixed in the Combined Nomenclature (quota serial number 09. 4078), broken down by country of origin as follows: — 41 600 tonnes from Thailand, — 12 913 tonnes from Australia, — 8 503 tonnes from Guyana, — 7 281 tonnes from the United States of America, — 9 703 tonnes from other countries. (a) 63 000 tonnes of semi-milled and wholly milled rice covered by CN code 1006 30 at zero duty (quota serial number 09. 4076), broken down by country of origin as follows: 2. Notwithstanding the second subparagraph of Article 2(3), the quantities of rice originating in the United States, as referred to in points (a) and (b) of paragraph 1, shall not be imported under the tariff quotas until the consultations with the United States have been brought to an end. Article 2 Import licences shall be issued for the quota quantities referred to in Article 1 under 1. the following tranches, expressed in tonnes: (a) in the case of the quota referred to in Article 1(1)(a): United States Thailand Australia Other countries January April July September 9 681 10 727 — — 19 360 5 364 1 019 1 805 9 680 5 364 — — 20 408 27 548 15 044 — — — — — 11. 2. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 37/7 (b) in the case of the quota referred to in Article 1(1)(b): Australia United States Thailand Other countries January April July September 2 608 1 911 — — 5 214 3 821 1 812 117 2 607 1 910 — — 4 519 10 964 4 517 — — — — — (c) in the case of the quota referred to in Article 1(1)(c): Thailand Australia Guyana United States Other countries January July 29 120 12 480 6 456 4 251 3 640 4 851 6 457 4 252 3 641 4 852 48 318 31 682 2. However, in order to allow the issue for January 1998 of licences for the quantities set out in paragraph 1(a) in respect of the products originating in Thailand, and in paragraph 1(c) in respect of all countries of origin, a tranche shall be opened up to a maximum of: (i) semi-milled and wholly milled rice covered by CN code 1006 30 For quantities not covered by import licences issued under the September tranche, import licence applications may be submitted in respect of all countries of origin covered by the relevant quota under an additional tranche in October pursuant to Article 4(1), except as regards the quantities set out in paragraph 1(c) above. Origin Quantity Article 3 Thailand 5 363 (ii) broken rice covered by CN code 1006 40 00 Origin Quantity Thailand Australia Guyana United States of America Other countries 18 720 3 227 2 125 1 820 2 426 Licence applications shall be lodged in the first 10 working days following the entry into force of this Regu- lation. 3. Quantities not covered by import licences issued in respect of a tranche shall be carried over to the following tranche of the relevant quota. Where import licence applications are submitted in respect of rice and broken rice originating in Thailand and rice originating in Australia under the arrangements laid down in Article 1, they shall be accompanied by the original of the export certificate, as shown in Annexes I and II, to be issued by the competent body of the coun- tries indicated therein. As regards sections 7, 8 and 9 of Annex I, the entries are optional. Export certificates issued in respect of the tranches specified in Article 2 shall be valid only for the relevant year. Article 4 Licence applications shall be lodged with the 1. competent authority in the Member State concerned in the first 10 working days of the month corresponding to each tranche. 2. Notwithstanding Article 10 of Regulation (EC) No 1162/95, the security for the import licences shall be: — ECU 46 per tonne for the quotas provided for in Article 1(1)(a), L 37/8 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 11. 2. 98 — ECU 22 per tonne for the quotas provided for in Article 1(1)(b), — ECU 5 per tonne for the quotas provided for in Article 1(1)(c). 3. The country of origin shall be entered in section 8 of licence applications and of the import licences and the word ‘yes’ shall be marked with a cross. Section 24 of the licences shall bear one of the fol- 4. lowing entries: (a) in the case of the quota referred to in Article 1(1)(a): — Exenci(cid:155)n del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certifi- cado [Reglamento (CE) n o 327/98] — Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (Forordning (EF) nr. 327/98) — Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98) — Atek ˜yr l ˜ewqi tgm pos ˜otgta pou oq˜ifetai sta tetqacym˜idia 17 jai 18 tou paq ˜omtor pisto- poigtijo ˜u [jamomisl ˜or (EJ) aqih. 327/98] — Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) — Exemption du droit de douane jusqu’(cid:133) la quantit(cid:130) indiqu(cid:130)e dans les cases 17 et 18 du pr(cid:130)sent certi- ficat [R(cid:138)glement (CE) n o 327/98] — Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantit(cid:133) indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98] — Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) — Isen(cid:135)˜ao de direito aduaneiro at(cid:130) (cid:133) quantidade indi- cada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) nº 327/98] — Tullivapaa t(cid:132)m(cid:132)n todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti (asetus (EY) N:o 327/98) — Tullfri upp till den m(cid:132)ngd som anges i f(cid:132)lt 17 och 18 i denna licens (F(cid:148)rordning (EG) nr 327/98); (b) in the case of the quota referred to in Article 1(1)(b): — Erm(cid:132)ßigter Zollsatz von 88 ECU/t bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98) — Leiyl ˜emor dasl ˜or se 88 Ecu am ˜a t ˜omo l ˜ewqi tgm pos ˜otgta pou oq˜ifetai sta tetqacym˜idia 17 jai 18 tou paq ˜omtor pistopoigtijo ˜u [jamo- misl ˜or (EJ) aqih. 327/98] — Reduced duty to ECU 88 per tonne up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) — Droit r(cid:130)duit (cid:133) 88 (cid:130)cus par tonne jusqu’(cid:133) la quantit(cid:130) indiqu(cid:130)e dans les cases 17 et 18 du pr(cid:130)sent certi- ficat (R(cid:138)glement (CE) n o 327/98) — Dazio ridotto a 88 ECU/t limitatamente alla quan- tit(cid:133) indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo (regolamento (CE) n. 327/98) — Verminderd douanerecht van 88 ECU/ton voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certifi- caat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) — Direito reduzido a 88 ecus/t at(cid:130) (cid:133) quantidade indi- cada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) nº 327/98] — Tulli, joka on alennettu 88 ecuun/t t(cid:132)m(cid:132)n todis- tuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti (asetus (EY) N:o 327/98) — Tullsatsen nedsatt till 88 ecu/t upp till den m(cid:132)ngd som anges i f(cid:132)lt 17 och 18 i denna licens (F(cid:148)rord- ning (EG) nr 327/98); (c) in the case of the quota referred to in Article 1(1)(c): — Derecho de aduana reducido de 28 ecus/t hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) n o 327/98] — Reduceret afgift med 28 ECU/t op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (Forordning (EF) nr. 327/98) — Um 28 ECU/t erm(cid:132)ßigter Zollsatz bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98) — Leiyl ˜emor dasl ˜or jat ˜a 28 Ecu am ˜a t ˜omo l ˜ewqi tgm pos ˜otgta pou oq˜ifetai sta tetqacy- m˜idia 17 jai 18 tou paq ˜omtor pistopoigtijo ˜u [jamomisl ˜or (EJ) aqih. 327/98] — Reduced duty by ECU 28 per tonne up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) — Derecho de aduana reducido a 88 ecus/t hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) n o 327/98] — Droit r(cid:130)duit de 28 (cid:130)cus par tonne jusqu’(cid:133) la quan- tit(cid:130) indiqu(cid:130)e dans les cases 17 et 18 du pr(cid:130)sent certificat (R(cid:138)glement (CE) n o 327/98) — Nedsat told 88 ECU/t op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (Forord- ning (EF) nr. 327/98) — Dazio ridotto di 28 ECU/t limitatamente alla quantit(cid:133) indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo (regolamento (CE) n. 327/98) 11. 2. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 37/9 — Douanerecht verminderd met 28 ECU/ton voor ten hoogste de in de vakken 17 en 18 van dit certi- ficaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) — Direito reduzido em 28 ecus/t at(cid:130) (cid:133) quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) nº 327/98] — Tulli, jota on alennettu 28 ecua/t t(cid:132)m(cid:132)n todis- tuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti (asetus (EY) N:o 327/98) — Tullsatsen nedsatt med 28 ecu/t upp till den m(cid:132)ngd som anges i f(cid:132)lt 17 och 18 i denna licens (F(cid:148)rordning (EG) nr 327/98). Import licence applications shall be admissible only 5. where the following conditions are fulfilled: — applications must be submitted by natural or legal persons who, in at least one of the three years pre- ceding the data of submission of the application, were engaged in trade in rice or submitted import licence applications covering rice and were entered in a public register of a Member State, — applicants must submit their applications in the Member State where they are entered in a public register. Where applications are submitted by the same person in two or more Member States, none of those applications shall be admissible, — where no export certificate is required, applicants must application within the maximum quantity provided for in respect of each tranche and country of origin. submit only one Article 5 licence applications, 1. Within two working days of the closing date for the submission of the Member State shall notify the Commission by fax or telex and in ac- cordance with Annex III to this Regulation of the quant- ities, broken down by eight-figure CN code and country of origin, covered by import licence applications, with details of the number of the licence applied for and the name and address of the applicant. Such notification shall also be made where no application has been submitted in a Member State. The above information must be notified separately from that relating to other import licence applications covering rice and in accordance with the same procedure. of origin in question, it shall set a percentage reduc- tion to be applied to each application, — fix the quantities available under the following tranche and, where appropriate, under the additional tranche in October. 3. If the reduction referred to in the first indent of paragraph 2 results in one or more quantities of less than 20 tonnes per application, the Member State shall allocate the total of these quantities by drawing lots in 20 tonne lots and, where applicable, the remaining lot. Article 6 1. Within three working days of the date of publication of the Commission’s decision, import licences shall be issued for the quantities resulting from the application of Article 5(2). Where the quantities covered by import licences issued are lower than those applied for, the security fixed in Article 4(2) shall be reduced proportionately. 2. Notwithstanding Article 9 of Regulation (EEC) No 3719/88, rights accuring under import licences shall not be transferable. Article 7 The fourth indent of Article 5(1) of Regulation 1. (EEC) No 3719/88 shall not apply. The benefits in terms of customs duties provided for 2. in Article 1(1) shall not apply to quantities imported under the tolerance specified in Article 8(4) of Regulation (EEC) No 3719/88. Article 33(5) of Regulation (EEC) No 3719/88 shall 3. apply. 4. Notwithstanding Article 6 of Regulation (EC) No 1162/95 and under Article 21(2) of Regulation (EEC) No 3719/88: — import licences for husked, semi-milled and wholly milled rice shall be valid from their actual day of issue until the end of the third month thereafter, — import licences for broken rice shall be valid from their actual day of issue until 31 December of the year of issue of the licence. However, the period of validity of import licences may not extend beyond 31 December of the year of issue. 2. Within 10 days of the closing date for notification by the Member States, the Commission shall: Article 8 — decide to what extent the applications may be accepted. Where the quantities applied for exceed those available in respect of the tranche and country The competent bodies shall notify the Commission by fax or telex and in accordance wtih Annex III to this Regula- tion: L 37/10 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 11. 2. 98 — within two working days of their issue, of the quant- ities, broken down by eight-figure CN code and licences country of origin, covered by the import licence issue, issued, with details of number and the name and address of the holder, the date of — within two months of the expiry of the period of validity of each licence, of the quantities, broken down by eight-figure CN code, package and country of origin, actually released for free circulation, with details of the date of release for free circulation, the number of the licence used and the name and address of the holder. Such notifications must also be made where no licence has been issued and no imports have taken place. 2. If either of the criteria set out in the indents in para- graph 1 is met, and in particular if the imports of rice in packages of five kilograms or less exceed the figure of 33 428 tonnes, and in any event on an annual basis, the Commission shall submit a report to the Council accom- panied, if necessary, by appropriate proposals to avoid disruption of the Community rice sector. 3. Quantities imported in packages of the kind referred to in paragraph 2 and released for free circulation shall be indicated in the relevant import licence in accordance with Article 22 of Regulation (EC) No 3719/88. Article 10 Article 9 1. Regulation (EC) No 1522/96 is replaced. 1. The Commission shall monitor the quantities of goods imported under this Regulation, with a view in particular to establishing: — the extent to which traditional trade flows, in terms of volume and presentation, to the enlarged Community are significantly changed, and — whether there is subsidisation between exports bene- fiting directly from this Regulation and exports subject to the normal import charge. This Regulation shall not apply to licences issued 2. pursuant to Regulation (EC) No 1522/96. Article 11 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 February 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLAI — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Export certificate No. DEPARTMENT OF FOREIGN TRADE MINISTRY OF COMMERCE GOVERNMENT OF THAILAND Special form either for semi-milled or milled rice (Code No 1006 30), husked rice (code No 1006 20), or broken rice (code No 1006 40 00) Export certificate subject to Regulation (EC) No. /96 1. Exporter (name, address and country) 2. Importer (name, address and country) Name: Address: Country: 3. Shipped per (cid:30) Conventional (cid:30) Container Name: Address: Country: 4. Country/ Countries of destination in EC 5. Type of Thai rice/R. S. Code No 6. Weight metric tonnes 7. Packing Gross weight: Net weight: 8. No and date of invoice 9. No and date of B/L We hereby certify that the abovementioned products are produced in and are exported from Thailand. Department of Foreign Trade. Name and signature of authorized official and stamp Date of issue. THIS CERTIFICATE IS VALID FOR 120 DAYS FROM THE DATE OF ISSUE AND IN ANY CASE ONLY UNTIL 31 DECEMBER OF THE YEAR OF ISSUE For use of EC authorities Serial No. ‘ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II ANNEX II COMMONWEALTH OF AUSTRALIA REPRESENTED BY THE DEPARTMENT OF PRIMARY INDUSTRIES AND ENERGY Export certificate No. EXPORT LICENCE for semi-milled or milled rice (code No 1006 30) and husked rice (code No 1006 20) 1. Exporter Name: Address: Country: 2. Importer Name: Address: Country: 3. Country/Countries of destination in EU 4. Type of rice/specification 5. Consignment weight metric tonnes Milled/Semi-milled (code No 1006 30) Net weight: Husked/Brown (code No 1006 20) Department of Primary Industries and Energy by its Delegate. Signature Date of issue. Date of Expiry. For use by EU authorities ’ ANNEX III RICE — Regulation (EC) No 327/98 Import licence application ( 1) Issue of import licence ( 1) Release for free circulation ( 1) To: DG VI. C. 2 Fax (32-2) 296 60 21 From: Date Licence No CN code Quantity (tonnes) Country of origin Name and address of applicant/holder Packaging @ 5 kg (1) Delete as appropriate. 1 1. 2. 9 8 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s L 3 7 / 1 5


title: QUESTION ECRITE no 312/98 de Karla PEIJS à la Commission. Engagements du Trésor italien

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Italy
budgetary control
budgetary procedure
credit policy
financial legislation
gross domestic product
public finance

formats: html pdf print

text: 17. 7. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 223/165 (98/C 223/214) QUESTION E· CRITE P-0312/98 pose·e par Karla Peijs (PPE) a‘ la Commission (10 fe·vrier 1998) Objet: Engagements du Tre·sor italien Le parlement ne·erlandais a adresse· au ministre ne·erlandais des Finances une se·rie de questions concernant l(cid:146)Italie. La Commission pourrait-elle e·galement re·pondre a‘ ces questions aux fins d(cid:146)objectivite· maximale? 1. Le ministre a-t-il entendu parler de l(cid:146)augmentation des engagements futurs («residui passivi») au niveau des finances publiques italiennes? Il s(cid:146)agirait de de·penses autorise·es par le parlement pour lesquelles le ministre des Finances n(cid:146)a pas accorde· de cre·dits ou a accorde· des cre·dits limite·s (1)? 2. Est-il exact qu(cid:146)a‘ la fin de 1997 le montant de ces «residui passivi» se serait e·leve· a‘ quelque 10 % du PIB? Le ministre n(cid:146)estime-t-il pas qu(cid:146)une telle augmentation des engagements multiplie les risques futurs d(cid:146)une 3. augmentation des de·penses difficilement contro(cid:136)lable? 4. Les «residui passivi» sont-ils d(cid:146)une grande importance dans l(cid:146)examen des crite‘res d(cid:146)adhe·sion a‘ l(cid:146)UEM? Le ministre sait-il e·galement que l(cid:146)Office italien de change (UIC) a vendu 540 tonnes d(cid:146)or a‘ la Banque 5. d(cid:146)Italie (2)? (1) Financial Times, 16 de·cembre 1997. (2) Reuters, 11 de·cembre 1997. Re·ponse donne·e par M. de Silguy au nom de la Commission (16 mars1998) Selon la proce·dure budge·taire italienne, le Parlement affecte les cre·dits en indiquant des limites a‘ la fois pour les engagements et pour les de·caissements effectifs. Les cre·dits budge·taires sont d(cid:146)ordinaire supe·rieurs aux de·penses effectives de l(cid:146)administration. Les cre·dits qui ne sont pas utilise·s dans l(cid:146)anne·e, a‘ savoir les «residui passivi» peuvent e(cid:136)tre reporte·s sur les exercices suivants. Chaque anne·e, la somme des nouveaux cre·dits et des montants re·siduels des exercices pre·ce·dents repre·sente le «potentiel de de·pense» de chaque ministe‘re, autorite· locale ou organisme public. Sur la base de ce «potentiel de de·pense», chaque institution peut demander au Tre·sor de lui cre·diter des fonds a‘ hauteur du plafond fixe· par le Parlement. Ces fonds sont ensuite vire·s sur le compte courant de l(cid:146)institution concerne·e et conserve·s sous la forme de liquidite·s pre(cid:136)tes a‘ e(cid:136)tre de·pense·es. En 1997, le Parlement a impose· des limites strictes au budget de caisse et a‘ l(cid:146)emploi des fonds du Tre·sor. Cela a eu pour effet une re·sorption des re·serves de liquidite·s de nombreux organismes gouvernementaux, mais aussi un gonflement important des cre·dits non employe·s, autrement dit des «residui passivi». Selon des estimations provisoires, le montant des cre·dits accumule·s au cours des nombreuses anne·es durant lesquelles les de·penses effectives ont e·te· infe·rieures aux cre·dits vote·s par le Parlement, pourrait avoir atteint 10 % environ du produit inte·rieur brut (PIB) a‘ la fin de 1997. L(cid:146)existence de ces «residui passivi» ne pre·sente aucun danger pour les de·penses a‘ venir aussi longtemps que le Parlement maintient le budget de caisse dans des limites compatibles avec ses objectifs budge·taires globaux. C(cid:146)est en fait la de·marche qu(cid:146)il a e·te· de·cide· de suivre pour les trois prochaines anne·es, lors de l(cid:146)adoption de la loi de finances pour 1998. De plus, le gouvernement italien est en train de pre·parer une nouvelle le·gislation qui plafonnera le pourcentage des «residui passivi» pouvant e(cid:136)tre reporte· sur l(cid:146)exercice suivant et qui annulera une partie du stock existant. Conforme·ment a‘ l(cid:146)article 109 J, paragraphe 1, du traite· CE, la Commission pre·sentera dans son rapport sur la convergence dont la publication est pre·vue le 25 mars 1998, une appre·ciation sur le caracte‘re soutenable de la situation budge·taire de l(cid:146)Italie, de me(cid:136)me que de celle des autres E· tats membres. La question des impo(cid:136)ts paye·s sur la vente d(cid:146)or de l(cid:146)Office des changes italien (UIC) a‘ la Banque d(cid:146)Italie est traite·e dans la re·ponse a‘ la question e·crite P-0311/98 pre·sente·e par Mme J. R. H. Maij-Weggen (1). (1) Voir page 164


title: Beretning fra Kommissionen til Rådet om de grænske anmodninger i bomuldssektoren

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
aid system
cotton
producer organisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 10. 02. 1998 KOM(1998) 10 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OM DE GRÆSKE ANMODNINGER IBOMULDSSEKTOREN 1. INDLEDNING I en erklæring fra Rådets møde i juni 1997 blev det på græsk anmodning præciseret, at Rådet opfordrer Kommissionen til inden årets udgang at forelægge en beretning om støtteordningen for bomuld, der er baseret på fire specifikke ønsker : - betaling af støtte direkte til producenten - en regionaliseret sanktionsordning - forhøjelse af produktionsprognosen med 7,5% - oprettelse af juridiske rammer, som gør det muligt at revurdere produktionen i løbet af året. For at undgå enhver uklarhed bør det præciseres, at beretningen udelukkende vedrører ovennævnte anmodning, og at den altså ikke træder i stedet for den beretning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1553/95, om den samlede anvendelse af støtteordningen inden for bomuld, som skal sendes til Rådet og Europa-Parlamentet senest begyndelsen af produktionsåret 1999/2000. Beretningen om den græske anmodning kan derfor ikke udgøre en samlet undersøgelse af denne sektors økonomi. Den skal betragtes som en grundig undersøgelse af ovennævnte fire punkter og de deraf følgende fordele og ulemper, idet støtteordningens øvrige regler forbliver uændret. Beretningen ledsages ikke på dette tidspunkt af forslag om ændring af gældende bestemmelser. De ønskede ændringer er blevet vurderet med henblik på at opretholde eller om muligt at skærpe kontrolforanstaltningerne og deres effektivitet. Der er taget hensyn til de i sine årlige beretninger1. bemærkninger, som Revisionsretten har fremsat Revisionsretten har påvist, at den fælles markedsordning for bomuld lider under alvorlige kontrolproblemer, og den har fremført, at både Rådet og Parlamentet har krævet, effektive kontrolforanstaltninger. at Kommissionen iværksættes sørger for, der at 2. OVERSIGT OVER NUVÆRENDE ORDNING De af den græske delegation fremsatte anmodninger vedrører støttemodtageren, stabilisatorordningen og udbetalingen af forskud og restbeløb. Den øjeblikkelige situation på disse punkter kan opsummeres som følger : _ * EFTC309af 16. 11. 1993, s. 1. EFT C 340 af 17. 11. 1996, s. 1. o ni O) 00 •* o § ^ o 2. 1 Støtte- og prisordning Selv om bomuld ikke er anført i traktatens bilag II, er landbrugskarakteren af denne produktion udtrykkeligt blevet anerkendt i protokol nr. 4 til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, og der er indført en producentstøtte. Protokol nr. 14 til akten vedrørende Spaniens og Portugals tiltrædelse har siden suppleret protokollen. En af de vigtigste strukturer i støtteordningen for bomuld er den såkaldte "deficiency payment". En støtte svarende til forskellen mellem den af Rådet fastsatte målpris og den verdensmarkedspris, som Kommissionen fastsætter mindst hver måned, udbetales til egreneringsvirksomhederne, som til gengæld skal betale producenterne en minimumspris. Støtten har således til formål at supplere producenternes indkomster, men anvendelsen af ordningen påhviler egreneringsvirksomhederne. Der ydes også støtte til egreneringsudbyttet af fibre. ikke-egreneret bomuld, idet beløbet dog justeres forhold til i Målprisen og minimumsprisen for ikke-egreneret bomuld af standardkvalitet er indtil produktionsåret 1999/2000 blevet fastsat til henholdsvis 106,30 og 100,99 ECU/100 kg. Disse institutionelle priser omfatter ikke-egreneret bomuld af sund og sædvanlig handelskvalitet, med et vandindhold på 10% og et indhold af urenheder på 3%, og med de egenskaber, der er nødvendige for efter egrenering at opnå 32% fibre af kvalitet nr. 5 ("white middling") og med en længde på 28 mm (1-3/32"). Produktionsåret strækker sig fra 1. september til 31. august. 2. 2 Stabilisatorordning På Rådets møde i december 1993 forpligtede Kommissionen sig til at vurdere de særlige problemer i bomuldssektoren med henblik på en rimelig forvaltning, og på den baggrund forelagde Kommissionen i marts 1995 Rådet en samlet beretning om anvendelsen af støtteordningen, herunder stabilisatorordningen. For at afhjælpe vanskelighederne i forbindelse med, at den stigende produktion i en medlemsstat medførte de samme sanktioner i to andre medlemsstater, indførte Rådet fra produktionsåret 1995/96 nationale garantimængder (NGM) med henblik på at gøre producenterne i hver medlemsstat mere ansvarlige. Til gengæld blev grænsen for den maksimale nedsættelse afskaffet, og der blev åbnet mulighed for at overføre en del af nedsættelserne fra år til år. To betingelser skal være opfyldt, for at der kan anvendes en nedsættelse: I. II. den faktiske produktion i EF skal overstige den maksimale garantimængde i EF (MGM på 1 031 000 tons) fordelingen af ovennævnte produktion mellem de to medlemsstater skal føre til en faktisk produktion på over 249 000 tonnes (NGM) for Spanien eller over 782 000 tonnes (NGM) for Grækenland. o o Hvis der endvidere anvendes en nedsættelse for en enkelt medlemsstat, skal denne ikke være baseret på overskuddet af dens produktion i forhold til NGM, men snarere ud fra EF-overskuddet i forhold til MGM. Der erindres om, at nedsættelsen anvendes på målprisen, svarende til en nedsættelse på 0,5% hver gang referencemængderne overstiges med 1%. 2. 3 Forskud og restbeløb Et af formålene med reformen i 1995/96 var at anvende sanktioner i løbet af det Samme produktionsår for de producenter, der er ansvarlige for overskridelserne i det pågældende år. Det var derfor nødvendigt at indføre en ordning med udbetaling af forskud i årets løb og udbetaling af et restbeløb ved årets slutning. 2. 3. 1 Forskud Beregning af forskud Inden produktionsårets begyndelse fastlægger Kommissionen ved forvaltningskomité proceduren den anslåede produktion i hver medlemsstat. I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 om fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen vedrørende bomuld forhøjes de anslåede produktionsmængder med 15%, der betragtes som en sikkerhedsmargen for beregningen, via stabilisatorordningen og en foreløbig nedsættelse. Ud fra de svingende priser på verdensmarkedet beregnes forskudsbeløbene således i årets løb: Målpris - Foreløbig nedsættelse - Verdensmarkedspris = Forskud Da den nuværende ordning går ud på, at den anslåede produktion kun skal fastsættes én gang, er de foreløbige nedsættelser konstante i løbet af samme år, men forskellige fra medlemsstat til medlemsstat afhængigt af overskridelsen af medlemsstatens NGM. Det medfører forskellige forskudsbeløb fra medlemsstat til medlemsstat ved den samme verdensmarkedspris. Den nævnte forhøjelse på 15% udgør et sikkerhedsnet, der skal garantere, at forskuddene ved årets slutning ikke viser sig at være større end den støtte, der faktisk skal ydes. Procentsatsen blev fastsat i 1996/97 (andet år for anvendelse af reformen), idet der blev taget hensyn til de historiske statistiske oplysninger for de foregående 9 produktionsår og til den konstaterede forskel mellem den anslåede produktion inden q LU o årets begyndelse og den faktiske produktion fastsat ved årets slutning (jf. bilag I). De statistiske oplysninger viser, at de 15% ikke udgør en tilfældig og overdrevet procentdel. Anvendelsen af forskud ikke-egrenerede bomuld Når egreneringsvirksomhederne har modtaget den (anbringelse under kontrol), yder medlemsstaterne fra den 16. oktober efter produktionsårets begyndelse de egreneringsvirksomheder, der ansøger herom, et forskud på støtten, såfremt der stilles en sikkerhed på mindst 110% af forskudsbeløbet. Når bomulden anbringes under kontrol, kan virksomheden anføre, om den støtte, der ansøges om forskud på, svarer til den støtte, der gælder den dag, hvor bomulden anbringes under kontrol (dagens støttesats) eller den støtte, der gælder på en senere dag (efterfølgende fastsættelse). Sikkerheden inddrives i øvrigt for det beløb, med hvilket det udbetalte forskud overstiger den endelige støtte, der skal udbetales. Den egreneringsperiode, i hvilken ikke-egreneret bomuld kan anbringes under kontrol og vejes, slutter den 31. marts. Med virkning fra 1997/98 kan medlemsstaten dog fastsætte en senere frist, hvis denne bestemmelse ikke forstyrrer handelsaktiviteterne i den pågældende sektor. I så fald fastsætter medlemsstaten den nye frist senest tredive dage, inden den pågældende frist træder i kraft, og underretter straks Kommissionen herom. Den månedlige fordeling af de kontrollerede mængde i de seneste produktionsår er vist i bilag II. Det bør nævnes, at afsætningsperioden for høsten er længere i Grækenland end i Spanien, og at den mest aktive periode ligger i oktober og november. De kontrollerede mængder udgør indtil slutningen af oktober og november henholdsvis 43 og 66% af den samlede mængde i Grækenland og 77 og 96% af den samlede mængde i Spanien. Den periode, i hvilken de erhvervsdrivende kan ansøge om forskud på støtten, udløber den 31. marts, men medlemsstaten kan ikke fastsætte en senere trist som for egreneringsperioden. 2. 3. 2 Restbeløb Ved årets slutning er det ved hjælp af den endelige produktion i hver medlemsstat, der fastsættes inden udgangen af juni, muligt at fastlægge den endelige nedsættelse, der skal gælde for hver medlemsstat. For hver periode, for hvilken der er fastsat en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld, beregnes støtten som følger : Målpris - Endelig nedsættelse af målprisen (endelig nedsættelse) Jj g Q Q < LU O - Verdensmarkedspris = Støtte De således beregnede støttebeløb kan dog i henhold til artikel 2, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1553/95 forhøjes, hvis følgende tre betingelser er opfyldt ved årets slutning : - en vægtet verdensmarkedspris på over 30,2 ECU/100 kg - budgetudgifter på under 770 mio. ECU - medlemsstatens produktion er større end dens NGM2. De endelige støttebeløb beregnes som følger : Støtte + Forhøjelse af støtten = Endelig støtte Det restbeløb, der skal udbetales til egreneringsvirksomheden ved årets slutning, svarer derfor til forskellen mellem den endelige støtte og det udbetalte forskud. Restbeløbet er forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, men er reelt det samme året igennem og afhænger ikke af den periode, for hvilken verdensmarkedsprisen er fastsat. Det kan beregnes således : Endelig nedsættelse - Foreløbig nedsættelse + Forhøjelse af støtten. På grundlag af den ovenfor beskrevne ordning blev der udbetalt følgende restbeløb for produktionsåret 1996/97 : 32,315 ECU/100 kg i Grækenland 0,744 ECU/100 kg i Spanien. Det restbeløb, der skal udbetales til de græske egreneringsvirksomheder er derfor nået op på et ikke ubetydeligt beløb (ca. 50% af den endelige støtte), fordi den faktiske produktion i Grækenland var langt lavere end anslået (- 24%). Det restbeløb, der skal udbetales til de spanske egreneringsvirksomheder, er derimod beskedent, fordi den faktiske produktion i Spanien var lidt højere end anslået (+ 13,6%), dvs. tæt på de 15%, hvormed den anslåede produktion forhøjes. o LU O 00 ^ § "i Forhøjelsen må dog ikke medføre, at støtten bliver højere end de to lofter, der er nævnt i den pågældende forordning. Det ene loft svarer til støtten uden nedsættelse og det andet til støtten efter forhøjelse af NGM (270 000 tons for Spanien og 850 000 tons for Grækenland). 2. 4 Branchens aktører i den egentlige De vigtigste aktører landbrugsproduktion af bomuld er producentorganisationerne og egreneringsvirksomhederne. I denne beretning gives der en kort oversigt over de to kategorier, og der ses bort fra den efterfølgende tekstilindustri (spinding og vævning). 2. 4. 1 Producentorganisationer I firserne tilskyndede EF til oprettelse af producentorganisationer i bomuldssektoren. til køb af Der blev fastsat høstmaskiner. igangsætningsstøtte og investeringsstøtte, især Anvendelsen af høstmaskiner er nu generel både i Grækenland og Spanien. Producentorganisationerne skal fortsat forvalte denne maskinpark. De synes derimod ikke videre aktive i arbejdet med at koncentrere og tilpasse producenternes udbud. Det må dog erkendes, at dette arbejde kan udføres af de efterfølgende virksomheder (kooperativer eller ikke). De spanske producentorganisationer er ikke videre organiserede og omfatter kun 12% af producenterne. 2. 4. 2 Egreneringsvirksomheder Af de omkring 90 virksomheder i Grækenland udgør kooperativerne omkring 1/3 med en egreneringskapacitet på ca. 40% for tiden. I sektoren som helhed er der ingen særlige problemer på grund af den samlede produktionsmængde. Af de atten virksomheder i Spanien udgør kooperativerne 1/3. For sektoren generelt bør det nævnes, at egreneringsvirksomhederne har en overkapacitet i forhold til producenterne og navnlig i de senere produktionsår fra 1993/94 til 1995/96, hvor den vedholdende tørke viste sig at være en vigtig begrænsende faktor. Hvis den stigning i arealerne, der blev konstateret i 1996/97 og 1997/98, fortsætter, er en bedre balance mellem udbud og efterspørgsel dog ikke udelukket. 2. 4. 3 Finansielle forbindelser mellem egreneringsvirksomheder og producenter Der ydes kun støtte til de egreneringsvirksomheder, der ansøger herom, og som har indgået kontrakter, der indebærer, at producenterne mindst får udbetalt den institutionelle minimumspris. Kontrakten skal indeholde en klausul om, at den aftalte pris, hvis støtten nedsættes eller forhøjes, tilpasses i forhold til virkningerne af disse reguleringer på den endelige støtte. ikke-egreneret Når udbetaler anbringes egreneringsvirksomheden producenten et første beløb, idet der naturligvis tages højde for de forskud, som virksomheden har modtaget. Egreneringsvirksomheder overfører kontrol, bomuld under q S? < < LU 6 derefter den usikkerhed, der hersker om den endelige støtte, som vil blive udbetalt i årets slutning, på producenterne. Når egreneringsvirksomhederne har modtaget restbeløbet ved årets slutning, kan de foretage en anden udbetaling til producenterne, som derved har i bestemmelserne. fået udbetalt den samlede minimumspris som fastsat Udbetalingen til producenterne i to etaper udgør en finansiel sikkerhedsforanstaltning for egreneringsvirksomhederne. Hvis de foretog en enkelt udbetaling, kunne den ved årets slutning vise sig at være for stor, hvad der kunne give vanskeligheder med tilbagebetalingen af det for meget udbetalte beløb. Hvis de udbetalte forskud derimod er for høje i forhold til den endelige støtte, kan det for meget udbetalte beløb inddrives ved hjælp af sikkerheden på 110%. Det skal endvidere nævnes, at der i perioden fra 1. september til 15. oktober ikke straks kan udbetales forskud for ikke-egreneret bomuld, som er anbragt under kontrol. Denne ordning for ydelse af EF-tilskud i to etaper i form af forskud og restbeløb har påvirket bomuldsbranchen i medlemsstaterne på følgende måde : De græske egreneringsvirksomheder har faktisk udbetalt støtten i to etaper til producenterne, som utilfredse med det første beløb har tilbageholdt deres høst af ikke- egreneret bomuld i håbet om bedre priser i årets løb. Dette sammenfald af omstændigheder har påvirket afsætningen af høsten og dermed tempoet for bomuldens anbringelse under kontrol. Den egentlige egreneringsperiode er dermed også blevet forstyrret. I Spanien er situationen en anden, fordi egreneringsvirksomhederne har overkapacitet i forhold foretog til producenternes udbud. På denne konkurrencebaggrund producenterne i 1996/97 en enkelt udbetaling til producenterne, som viste sig at være langt større end den endelige minimumspris. 3. DIREKTE BETALING TIL PRODUCENTERNE 3. 1 De græske anmodninger og begrundelsen herfor Samtidig med at princippet om "deficiency payment" opretholdes og støtten ydes i forhold til den producerede mængde, skal støtten udbetales direkte til producenten via producentorganisationerne (PO), som der ikke er mange for øjeblikket, men som burde være på 300-400 enheder for at kunne dække hele produktionen. Denne nye ordning for ydelse af EF-midler, der i øvrigt allerede findes i visse fælles markedsordninger (f. eks. tobak), vil også gøre det muligt at bevare princippet om, at producenterne skal modtage minimumsprisen, hvilket vil kunne ske gennem PO. Foruden at modtage EF-støtten og udbetale minimumsprisen til producenterne skal PO vælge en af følgende to optioner for afsætningen af fibre: o S LU O a) afsætning gennem PO Med denne option forbliver PO ejere af fibrene, og de vil derfor have ansvaret for afsætte dem på markedet. I denne situation vil PO kunne have deres egne egreneringsanlæg (evt. som kooperativ) eller leje anlæg hos egreneringsvirksomheder eller lade den ikke-egrenerede bomuld forarbejde for egen regning. I de to sidstnævnte tilfælde vil egreneringsvirksomhederne til gengæld fra PO modtage enten et fast beløb pr. egreneret mængde (en slags lønarbejde) eller et beløb som betaling for leje af egreneringsanlæggene. Med denne option vil de private egreneringsvirksomheder ikke spille en så stor rolle, de vil fungere som mellemmænd og miste deres kommercielle betydning. Situationen for de enkelte producenter vil være uændret. De græske myndigheder skønner, at denne option på kort sigt vil kunne omfatte 40% af den samlede produktion via kooperativerne. Den foreslåede anden option beskrives i det følgende. b) afsætning gennem egreneringsvirksomhederne for at udbetale minimumsprisen som Med denne option er egreneringsvirksomhederne ejere af fibrene, og de har derfor ansvaret for at afsætte dem på markedet, hvad der svarer til den nuværende situation. I stedet til producentorganisationerne udbetale et beløb, der svarer til forskellen mellem minimumsprisen og støtten. De græske myndigheder ønsker i den forbindelse, at denne forpligtelse fastlægges i en EF-forordning. for øjeblikket, skal de resultaterne af denne ændring af støttemodtageren vil være, at Et af egreneringsvirksomhedernes stilling vil blive svækket i forhold til producenterne med hensyn til kontrakt og pris. De græske myndigheder ønsker en procedure i to etaper. I første omgang vil ovennævnte option a) og b) blive anvendt sideløbende. På længere sigt vil den første option overtage hele produktionen og derefter blive den eneste tilladte. 3. 2 Analyse af de planlagte ændringer For producenterne vil afsætningen af fibre gennem PO indebære følgende fordele : - PO vil blive tilskyndet til at forbedre strukturerne - det forhold, at producenterne bliver direkte modtagere af støtten, skulle gøre dem mere ansvarlige med hensyn til produktionens størrelse og dermed også størrelsen af sanktioner som følge af overskridelser af NGM - det forhold, at egreneringsvirksomhederne, minimumsprisen til producenten EF-støtten vil udbetales kunne direkte fremskynde og uden udbetalingen om af q LU I I < LU o - eventuelle fortjenstmargener fra forvaltningen af støtten vil kunne udbetales til medlemmerne af PO. Afsætningen af fibre gennem PO medfører til gengæld, at disse får ansvaret for ansøgninger om anbringelse under kontrol og især ansøgninger om udbetaling af forskud og støtte og dermed for de efterfølgende fastsættelser, fordi de nu er modtagere af støtten. PO vil også blive omfattet af kravet om sikkerhedsstillelse for de forskud, de vil modtage. Forvaltningen af ansøgninger om anbringelse under kontrol indebærer reelt kun administrative problemer og anskaffelse af infrastrukturer i form af vejningsmateriel. Forvaltningen af forskud og støtte (herunder den efterfølgende fastsatte støtte) er derimod en vanskelig sag, fordi den kræver ikke blot et godt kendskab til verdensmarkedet, men også i visse tilfælde en korrekt forudsigelse af forskydningerne i verdensmarkedspriserne. Indgivelse af sikkerhedsstillelse forudsætter bankfaciliteter. De fleste PO i Grækenland og især i Spanien synes med deres nuværende drift ikke at være i stand til at overvinde de nævnte vanskeligheder og begrænsninger. Kontrol med produktionen vil fremover med hensyn til ikke-egreneret bomuld foregå i PO, dvs. at kontrollen foretages på dette stadie. Der vil derfor være 300-400 kontrolpunkter mod nu 90. Kontrollen med egreneret bomuld skal derimod foregå på egreneringsstadiet, og kontrol af de producerede fibermængder vil altid være nødvendig, fordi støtten ydes for de mængder ikke-egreneret bomuld, der anbringes under kontrol, justeret med egreneringsudbyttet af fibre. Med undtagelse af PO, der er oprettet som egreneringskooperativer, vil denne dobbelte kontrol af to forskellige stadier i branchen åbenlyst indebære endnu en komplikation i forhold til den nuværende ordning. Hvis den egrenerede bomuld afsættes af PO (option a), vil disse senere få ansvaret for at indgå kontrakter om salget af deres fibre på verdensmarkedet og finde potentielle kunder. Hvis en kombination af de to ordninger (støtteansøgninger og kontrakter om salg af fibre på verdensmarkedet) ikke gør det muligt at opnå 95% af målprisen, vil det være umuligt for PO at udbetale minimumsprisen til deres medlemmer, uden at de bringer deres finansielle status i fare. Hvis en egreneringsvirksomhed fortsat har ansvaret for at afsætte fibrene på verdensmarkedet (option b), er der ingen sammenhæng i at yde PO en støtte, der netop er stærkt afhængig af forskydningerne i den verdensmarkedspris, som slet ikke har nogen betydning for organisationen. Med denne option vil det endvidere være nødvendigt i en EF-forordning at fastsætte forpligtelse for egreneringsvirksomheden til at betale PO en bestemt pris, der svarer til forskellen mellem minimumsprisen og støtten. En erhvervsdrivende, som ikke modtager EF-tilskud, skal altså pålægges en finansiel begrænsning. Denne forpligtelse vil juridisk set kunne anvendes i det omfang, at egreneringsvirksomheden fortsat er inddraget i anvendelsen af støtteordningen. 10 o w I < < LU o Egreneringsprocessen vil så altid være en forudsætning for, at der kan ydes støtte, for så vidt den støtteberettigede mængde ikke-egreneret bomuld fortsat skal bestemmes ud fra egreneringsudbyttet af fibre. Egreneringsvirksomheden vil desuden altid have mulighed for at erhverve ikke-egreneret bomuld fra EF til en pris i nærheden af verdensmarkedsprisen, hvad der ville være umuligt uden EF-støtteordningen. Denne forpligtelse vil dog i praksis støde på en betydelig vanskelighed, for så vidt denne forskel mellem minimumsprisen og støtten varierer i løbet af hele året. Egreneringsvirksomheden skal derfor løbende justere den pris, der udbetales til PO, hvilket synes særlig vanskeligt, når støtten fastsættes efterfølgende. Hvis man skal kende egreneringsudnyttet i en sådan ordning, skal man kontrollere de fibre, der produceres af egreneringsvirksomhederne. Af samme grunde som nævnt ovenfor vedrørende de finansielle begrænsninger er der juridisk set ingen hindringer for at pålægge en erhvervsdrivende, som ikke modtager EF-støtte, en sådan kontrol. Med en sådan ordning synes kontrol og sanktioner dog vanskelige i tilfælde af manglende overholdelse af EF-bestemmelserne. Man kunne fastsætte nationale sanktioner eller indførelse af princippet om godkendelse af virksomhederne med den deraf følgende mulighed for tilbagekaldelse af godkendelsen. På baggrund af denne kontrol og disse sanktioner vil egreneringsvirksomhederne kunne foretage deres køb af ikke-egreneret bomuld uden for EF. 3. 3 Konklusioner Ud fra de fremlagte argumenter vil option a) med afsætning af egreneret bomuld gennem PO kunne foreslås for nogle af dem, mens option b) ikke synes at være gennemførlig. Nogle PO, der er oprettet som egreneringskooperativer, er allerede omfattet af den nuværende ordning for opkrævning af støtten i form af option a). Den kooperative egreneringssektor gennemfører faktisk allerede afsætningen af fibrene. Den modtager støtte i den sammenhæng og overfører derfor minimumsprisen til medlemmerne. Det er dog ikke videre sandsynligt, at alle PO (og især ikke dem, der senere skal oprettes), vil råde over tilstrækkelig ekspertise til at kunne forvalte både ansøgninger om anbringelse under kontrol, ansøgninger om forskud og støtte og selve salget af fibrene på verdensmarkedet. Alle PO vil derfor ikke straks og fuldstændigt kunne omfattes af option a). Visse PO ville kunne opnå en tilstrækkelig organiseringsgrad, mens der for andre ville være risiko for, at de lægger større vægt på den finansielle fordel ved at være støttemodtager end iværksættelsen af passende og effektive infrastrukturer. For Spaniens vedkommende vil den nuværende procentdel af producenter, der er medlemmer af PO, også være en ulempe for iværksættelsen af denne dobbelte struktur, der ønskes af de græske myndigheder. 11 g S g LU O i alt det foreslås tilpasses. Det at bevare den nuværende Alt støtteordning via egreneringsvirksomhederne som fastsat i protokol nr. 4 for at lette forvaltningen af og kontrollen med ordningen. I den forbindelse vil artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. i bestemmelsen, at hvis en fastsættes nu 1554/95 kunne egreneringsvirksomhed egrenerer for en privat eller sammensluttet producent, skal den pågældende virksomhed afgive en erklæring med oplysning om de betingelser, på hvilke egreneringen foretages, og støtten overføres til producenterne. I så fald drejer det sig om støtten og ikke minimumsprisen. Det kunne præciseres i Rådets nye bestemmelser, at hvis støtten tilbageføres til PO, skal denne sørge for, at minimumsprisen udbetales til de individuelle producenter, for at protokollens forpligtelser vedrørende minimumsprisen er overholdt. Som led i de fremtidige overvejelser af den samlede anvendelse af støtteordningen for bomuld, der vil kunne vedrøre mere væsentlige ændringer end dem, der er planlagt i denne beretning, vil man kunne drøfte, om det er hensigtsmæssigt med en fast støtte (pr. ha eller pr. ton), der udbetales direkte til producenten og uden om PO. Denne mulighed vil, som den for tiden anvendes for tobak og olivenolie, afskaffe mimmumsprisen og vanskelighederne i forbindelse med forvaltningen af ansøgninger om efterfølgende fastsat støtte. Den vil dog kunne medføre store forskydninger i producenternes indkomster, fordi verdensmarkedspriserne er så foranderlige. 4. REGIONALISERING AF SANKTIONERNE 4. 1 Redegørelse for den græske anmodning og dens begrundelse Den oprindelige græske anmodning gik ud på, at der skulle være mulighed for at fordele den nuværende nationale garantimængde til Grækenland efter de forskellige produktionsregioner, landet består af. Endvidere skulle det være muligt at anvende en klausul svarende til den, der er indrømmet Tyskland i forbindelse med ordningen for olieafgrøder, nemlig at den sanktion, der gælder på nationalt plan som følge af stabilisatorordningen, kan tilpasses på regionalt plan efter medlemsstatens ønske. Målet var at kunne regulere de regionale sanktioner, forudsat de tilsammen svarer til den samlede nationale sanktion. Derved ville man kunne hæmme de producenter, der er etableret i ikke-traditionelle områder, og støtte producenterne i de traditionelle områder, hvor der tidligere er gennemført store investeringer. Et andet mål var at fremme vekseldriften af afgrøder og dermed opnå en bedre miljøforvaltning af vandreserverne og en bedre bevarelse af jordbunden. Da denne første option ville kunne føre til store sanktioner for visse regioner, ændrede de græske myndigheder i betydeligt omfang deres annmodning, idet de nu anmodede om, at der blev fastsat en særskilt produktionskvote for hver producent. 12 uj § Q < O < LU O Efter denne ordning skulle der ydes fuld støtte for den til kvoten svarende produktion uden sanktioner, mens der ikke skulle ydes støtte til produktionen over kvoten, som skulle afsættes på det frie marked. De individuelle kvoter skulle fastsættes under hensyn til forskellige kriterier såsom areal og regional investering. De skulle endvidere revideres en gang om året. Summen af de individuelle kvoter skulle logisk set svare til den nuværende nationale garantimængde, der ydes Grækenland (782 000 tons). De græske myndigheder mener dog, at denne garantimængde bør forhøjes. 4. 2 Analyse af planlagte ændringer 4. 2. 1 Oprindeligt forslag Den regionale fordeling af den samlede nationale garantimængde for Grækenland skulle afhængigt af overskridelserne af produktionen i hver region føre til forskellige nedsættelser for hver region, forskellige støttebeløb for hver region og dermed også forskellige minimumsbeløb for hver region. Det ville så også være nødvendigt at fastsætte forskellige forskudsbeløb for hver region afhængigt af de regionale produktionsoverslag. Den budgetmæssige fordeling, der skal anvendes, når udgifterne er på under 770 mio. ECU, ville også nødvendiggøre en regional fordeling. de De nævnte begrænsninger komplicerer forvaltningen af støtteordningen. De er opstået, fordi ikke arealstørrelserne. En regional fordeling i forhold til produktionsmængderne kan desuden føre til overførsel af produktionen fra en region til en anden. vedrører produktionsmængderne referencer regionale og 4. 2. 2 Nyt forslag En ordning med individuelle kvoter indebærer de samme risici for overførsel af produktionen som mellem regionerne, men denne gang mellem producenterne. Endvidere vil der nok opstå den samme type vanskeligheder som dem, der er konstateret for mælk og hård hvede, nemlig en tung individuel forvaltning og indviklet kontrol. I støtteordningen for hård hvede er der fastsat individuelle rettigheder, som er tilknyttet arealet. På grund af de store vanskeligheder med anvendelsen besluttede Rådet for nylig at ophæve denne ordning med individuelle rettigheder efter arealet og at erstatte den med en ordning på basis af et maksimalt garantiareal. Hvis man anvender individuelle kvoter og yder støtte til producentorganisationer, vil det skabe problemer for sammenhængen, men også for kontrollen, fordi der er en åbenlys risiko for overførsel af produktionen mellem producenterne i samme PO eller mellem PO. 13 q LU O Det vil blot være en ekstra komplikation, hvis man hvert år skal revidere de individuelle kvoter efter tildelingskriterier, som på nuværende tidspunkt ikke er særlig præcise. Den individuelle fordeling af produktion vil indebære, at der opstår to typer bomuld (subventioneret bomuld og ikke-subventioneret bomuld) for både producenter og egreneringsvirksomheder. Det vil ikke være let at kontrollere ordningen, og hver erhvervsdrivende skal føre særskilte regnskaber efter bomuldstype. Den nuværende ordning med tilpasning efter stigende eller faldende mængder støtteberettiget egreneret bomuld i forhold til egreneringsudbyttet af fibre vil ikke være mere effektiv i bestemte tilfælde. En opadgående tilpasning vil ikke kunne gennemføres, hvis resultatet overstiger den kvote, der er indrømmet. Denne ordning med to kategorier af bomuld (den første med fuld støtte og uden sanktioner og den anden uden støtte) indebærer desuden en væsentlig ændring af ordningen, fordi det ikke mere vil være nødvendigt at foretage et overslag over produktionen eller at udbetale forskud på og restbeløb af støtten. 4. 3 Konklusioner Den oprindelige option med en regional fordeling af NGM er en kilde til komplikationer for forvaltningen af og kontrollen med støtteordningen. Den fører uundgåeligt til forskellige støtte- og betalingsbeløb fra region til region. Den kan også resultere i regionale overførsler af produktionen. På baggrund af de fremførte argumenter forekommer det berettiget helt at afvise optionen med individuelle kvoter, der tildeles hvert år, for at undgå, at kontrollen bliver mere kompliceret, hvad der i modstrid med Revisionsrettens, Rådets og Parlamentets ønsker ville svække dens effektivitet. En enklere mulighed for at undgå en udvidelse af dyrkningen af bomuld i hele Grækenland kunne være delvis at anvende den ordning, der for tiden gælder for hård hvede. Man skal fastlægge de traditionelle produktionsområder, hvor støtteordningen ikke-traditionelle produktionsområder, hvor skal anvendes fuldt ud, og de støtteordningen slet ikke skal anvendes. Hvis en sådan ordning vedtages, bør den indebære en skærpet kontrol af bomuldsarealerne og de arealanmeldelser, som ledsager den bomuld, der leveres til egreneringsvirksomhederne. Hvis sådanne bestemmelser skal vedtages, er det nødvendigt at tilpasse grundforordningen. Hvis man vil opnå en vis regionalisering og samtidig undgå overførslerne af produktion mellem regionerne, kunne løsningen være at regulere støtten i forhold til arealerne. Det ville dog være en option, der ikke svarer til den af de græske myndigheder ønskede ordning, og som ikke kan gennemføres uden at ændre grundprincipperne i den nuværende ordning. 14 o LU O) CO "tf § Q < LU O For Spaniens vedkommende indebærer regionaliseringen af sanktioner naturligvis ikke de samme følger, da 95% af bomuldsproduktionen i Spanien allerede er koncentreret i Andalusien. 5. MEDREGNING AF DEN ANSLÅEDE PRODUKTION De græske myndigheder mener med rette, at deres nye anmodning vedrørende regionaliseringen af sanktioner (individuelle kvoter) annullerer deres tredje og fjerde ønske. For så vidt sanktionen i forbindelse med nedsættelsen nu er uden betydning, er det ikke mere nødvendigt at beregne forskuddene ud fra den anslåede produktion, som derfor ikke mere har nogen eksistensberettigelse. De sidste to punkter er dog svære at skille fra hinanden, da de vedrører gennemførelsesbestemmelserne for udbetaling af forskud. De behandles i det følgende. 5. 1 Redegørelse for den græske anmodning og dens begrundelse Den oprindelige græske anmodning gik ud på, at der skulle tillades en større smidighed for de to faktorer, som påvirker beregningen af forskud. Dels skal der fastlægges juridiske rammer, som gør det muligt at revurdere produktionen i løbet af produktionsåret, dels skal man nedsætte den procentdel, hvormed den anslåede produktion forhøjes (7,5% i stedet for 15%). Grækenland ønsker, at revurderingen af produktionen sker senest i løbet af de sidste ti dage af oktober, og at der i givet fald kan fastsættes en produktion, der er højere end den første vurdering. Hovedformålet er i løbet af produktionsåret at komme så tæt som muligt på den faktiske endelige produktion, så at der kan ydes støttemodtageren en betaling, som ligger så tæt som muligt på den, som han i sidste ende vil fa ret til. 5. 2 Analyse af de planlagte ændringer Hvis man vurderer og revurderer produktionen i løbet af produktionsåret (i tilfælde af en nedgang) og anvender en lavere forhøjelse (7,5%), vil det bidrage til at begrænse forskellen mellem den foreløbige nedsættelse og den endelige nedsættelse. Forskudsbeløbene vil derfor blive højere i løbet af produktionsåret, og restbeløbet ved årets slutning vil blive lavere. til Forskudsmodtagerne vil derfor hurtigere kunne overføre minimumsprisen producenterne, navnlig hvis de pågældende modtagere er producentorganisationer, som ønsket af de græske myndigheder. 15 o w 3 < Q < LU O Ved den første vurdering, der foretages inden produktionsårets begyndelse, indebærer en margen på 7,5% dog en ikke ubetydelig budgetrisiko, for så vidt de udbetalte forskud vil kunne vise sig at være større end den endelige støtte ved produktionsårets slutning. I slutningen af oktober er egreneringen i fuld gang, og en vurdering af den endelige produktion kan ikke være særlig pålidelig. Det vil være en uacceptabel budgetmæssig risiko, hvis man anvender en margen på 7,5%. Man bør derfor bevare en margen på 15% for denne anden vurdering, hvad der vil begrænse virkningen af de nye forskud. I en sådan ordning vil støttemodtagerne : - fra den 16. oktober modtage et forskud, der er baseret på den første vurdering af produktionen, forhøjet med 15% (gennemført inden produktionsårets begyndelse) - i begyndelsen af november modtage et forskud (omtrent samme beløb), der er beregnet ud fra revurderingen af produktionen og stadig forhøjet med 15%, og for så vidt angår de i første led nævnte forskud, med et beskedent tilbagevirkende tillæg - modtage et restbeløb ved produktionsårets slutning. Denne række af forskellige udbetalinger udgør dog en alvorlig kilde til komplikationer og administrative fejltagelser for en række forskud, som i de fleste tilfælde er små. 5. 3 Konklusioner For at begrænse budgetrisikoen mest muligt kunne man forestille sig, at forskuddene beregnes i to etaper : - første etape går ud på, at man bevarer den produktion, der er anslået inden produktionsårets begyndelse, og at man beholder forhøjelsen på 15% - anden etape går ud på, at man revurderer produktionen på et tidspunkt, hvor den vigtigste periode for bomuldens anbringelse under kontrol sædvanligvis er langt fremskreden (slutningen af november), fordi den nye vurdering af produktionen giver en større garanti, forhøjet med et lavere tillæg. Det forhold, at den anden vurdering af produktionen udskydes til slutningen af november, vil gøre det muligt at opnå bedre betalingsbetingelser for de erhvervsdrivende i både Grækenland og Spanien, samtidig med at der tages hensyn til budgettet. Komplikationerne i forbindelse med betalingen af to forskud består dog fortsat. For at undgå udbetaling af flere forskud og de deraf følgende administrative komplikationer, kunne man overveje at udbetale et enkelt forskud fra den 16. 16 0 LU 1 < < LU O december (og ikke fra den 16. oktober som for tiden) på grundlag af den anslåede produktion i slutningen af november, forhøjet med en procentsats på under 15%. Med disse ændringer vil det være nødvendigt at tilpasse Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 om fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen vedrørende bomuld. 6. GENERELLE KONKLUSIONER Formålet med denne beretning er at sætte Rådet i stand til at vurdere virkningerne af de af de græske myndigheder ønskede fire ændringer i forhold til den nuværende situation, idet alle øvrige bestemmelser i støtteordningen i øvrigt forbliver uændrede. Andre ændringer af ordningen vil kunne undersøges med henblik på i højere grad at inddrage producenterne i ydelsen af EF-støtte. Sådanne ændringer vil dog være fundamentale og indebære en omlægning til fast støtte (pr. ha eller pr. ton), som får betydelige til markedspriserne, og for kvalitetskontrollen og produktionskvaliteten. Disse optioner vil blive undersøgt som led i overvejelserne af ordningens samlede anvendelse, med hensyn til hvilken der skal forelægges Rådet og Parlamentet en beretning inden den 1. august 1999. indkomsterne, som vil variere meget forhold følger for i Hvad angår støtten til producentorganisationerne, synes et flertal de nuværende organisationer i Grækenland og Spanien ikke straks at kunne imødekomme de krav, der uundgåeligt stilles til støttemodtagerne med hensyn til forvaltningen af anbringelsen under kontrol, forskud og den egentlige støtte. Den option, der går ud på, at afsætningen af fibrene, inden producentorganisationerne modtager støtten, påhviler egreneringsvirksomhederne, vil til gengæld indebære en forpligtelse til at udbetale en pris til producentorganisationen. Den bør frarådes, fordi den vil medføre kontrol- og sanktionsproblemer, men også problemer for overensstemmelsen med grundprincippet om deficiency payment. i af så fald anden option, fibrene hvorefter afsætningen styrke de nuværende bestemmelser, Den påhviler producentorganisationerne selv (som den allerede gennemføres i Grækenland af de producentopganisationer, der er oprettet af egreneringskooperativer) vil kunne støttes. Man bør hvorefter egreneringsvirksomheden overfører støtten til en privat eller sammensluttet producent, når den egrenerer for vedkommendes regning. I Rådets nye bestemmelser skal der derfor, for at skabe overensstemmelse med de i protokollen fastsatte betingelser for betaling af minimumsprisen, indføjes en forpligtelse for producentorganisationerne til at udbetale minimumsprisen til medlemmerne. Under disse omstændigheder vil producentorganisationerne kunne undgå alle begrænsninger i forbindelse med den forvaltning egreneringsvirksomhederne. De producentorganisationer, der selv foretager egrenering, vil desuden kunne fortsætte med at modtage og forvalte støtten. støtten, der foretages af af 17 2 8 § o < LU o vil produktionsområder, Indføres der en ordning med individuelle kvoter for at opretholde dyrkningen i de traditionelle og forvaltningsproblemer, som er uforenelige med principperne i den nuværende støtteordning. Regionaliseringen af den nationale garantimængde medfører mange støtteniveauer og dermed kontrolproblemer for de regionale overførsler af produktionen. Man kunne dog overveje at anvende det princip, der for tiden anvendes for hård hvede. De ikke-traditionelle produktionsområder, hvor der ikke skal ydes støtte, skal fastlægges i en rådsforordning. skabe mange kontrol- det Hvad angår bestemmelserne om udbetaling af forskud, forudsætter en forbedring af vurderingen af produktionen, at der foretages en revurdering på et tidspunkt, hvor den vigtigste periode for bomuldens anbringelse under kontrol sædvanligvis er langt fremskreden (mod slutningen af november). Hvis der sker en forhøjelse med under 15%, kan den revurderede produktion anvendes ved beregningen af forskuddet på støtten, uden at det medfører en risiko for budgettet. For at undgå udbetaling af flere forskud og de deraf følgende administrative komplikationer bør det fastsættes, at den egentlige udbetaling af forskuddene udsættes i to måneder. Disse ændringer gør det nødvendigt at ændre Rådets almindelige regler. Alt i alt indebærer de konklusioner, der er fremlagt i denne beretning, følgende: - støtten skal fortsat udbetales (privat eller sammensluttet), og mulighederne for at udbetale minimumsprisen i tilfælde af egrenering for producentorganisationers regning skal præciseres til egreneringsvirksomheden - det frarådes at indføre individuelle produktionskvoter, og der skal være mulighed for at foretage en geografisk koncentration af retten til støtte - der skal kunne udbetales et enkelt forskud på støtten, som beregnes ud fra en bedre, men senere vurdering af produktionen, hvilket vil berettige til at forhøje denne med under 15%. x I lyset af Rådets drøftelser af denne beretning vil der på grundlag af disse overvejelser kunne fremsættes forslag til bestemmelser, som skal anvendes fra produktionsåret 1998/99. De medfører ikke i sig selv yderligere udgifter for EF-budgettet. o LU O 00 O < < LU O 18 ISSN 0254-1459 KOM(98) 10 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 10 17 Katalognummer : CB-CO-98-006-DA-C ISBN 92-78-30056-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 13


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 312/98 dell'on. Karla PEIJS alla Commissione. Impegni di cassa nelle finanze pubbliche italiane

text: 17. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 223/165 (98/C 223/214) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0312/98 di Karla Peijs (PPE) alla Commissione (10 febbraio 1998) Oggetto: Impegni di cassa nelle finanze pubbliche italiane Presso la Seconda Camera olandese sono state poste le seguenti interpellanze al ministro olandese delle Finanze. Per favorire il massimo grado di obiettivita‘ nei confronti dell(cid:146)Italia, puo‘ rispondere a tali interpellanze anche la Commissione? 1. E(cid:146) a conoscenza delle notizie riguardanti l(cid:146)aumento di impegni di cassa futuri (i cosiddetti residui passivi) nelle finanze pubbliche italiane, che corrispondono a spese autorizzate dal Parlamento per le quali il ministro delle Finanze non ha accordato finanziamenti oppure ha accordato finanziamenti limitati (1)? 2. E(cid:146) vero che alla fine del 1997 l(cid:146)entita‘ di tali residui passivi avrebbe raggiunto circa il 10% del PIL? Non pensa che tale aumento di impegni di cassa accresca in futuro il rischio di un aumento delle spese 3. difficilmente controllabile? 4. E(cid:146) la presenza di residui passivi un fattore rilevante ai fini degli esami per l(cid:146)ammissione all(cid:146)UEM? E(cid:146) inoltre a conoscenza della vendita di 540 tonnellate di oro alla Banca d(cid:146)Italia da parte dell(cid:146)Ufficio 5. italiano cambi (UIC) (2) (1) Financial Times, 16 dicembre 1997. (2) Reuters, 11 dicembre 1997. Risposta data dal Sig. de Silguy in nome della Commissione (16 marzo 1998) Secondo le procedure di bilancio italiane, il Parlamento assegna fondi sia in termini di competenza che in termini di cassa. Poiche· gli stanziamenti di bilancio superano di norma le spese effettive, i residui passivi, ovvero i fondi non utilizzati nel corso dell(cid:146)anno, possono essere riportati agli esercizi successivi. Ogni anno, quindi, la somma dei nuovi stanziamenti e dei residui degli anni precedenti costituisce il potenziale di spesa di ogni ministero e di ogni ente locale o statale, sulla base del quale ciascuna istituzione puo‘ richiedere l(cid:146)accredito di fondi da parte del Tesoro, fino al tetto fissato dal Parlamento per le erogazioni di cassa. I fondi vengono quindi trasferiti sui conti correnti delle istituzioni e serbati come liquidita‘ di disponibilita‘ immediata. Poiche· nel 1997 il Parlamento ha imposto limiti rigorosi al bilancio di previsione di cassa e all(cid:146)utilizzo dei fondi del Tesoro, le riserve di liquidita‘ in possesso di numerosi enti pubblici sono state assorbite, ma l(cid:146)entita‘ dei residui passivi si e‘ accresciuta in misura significativa. Secondo stime provvisorie, alla fine del 1997 il loro importo, accumulatosi nel corso di numerosi anni in cui la spesa effettiva e‘ rimasta al di sotto degli stanziamenti di bilancio, potrebbe avere raggiunto circa il 10% del PIL. L(cid:146)esistenza dei residui passivi non comportera‘ rischi per quanto riguarda le spese future, purche· il Parlamento imponga al bilancio di previsione di cassa limiti coerenti con i propri obiettivi globali di bilancio. Con la finanziaria per il 1998, e‘ di fatto questa la strada che si e‘ deciso di seguire nel corso dei prossimi tre anni. Inoltre, il governo italiano sta attualmente mettendo a punto una nuova normativa che fissa dei limiti alla percentuale dei residui passivi che si potra‘ riportare all(cid:146)anno successivo e annulla parte di quelli pregressi. In conformita‘ all(cid:146)articolo 109 J, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione presentera‘ una valutazione della sostenibilita‘ della posizione di bilancio italiana, come pure di quella degli altri Stati membri, nella relazione sulla convergenza che dovra‘ essere resa pubblica entro il 25 marzo 1998. Nella risposta all(cid:146)interrogazione scritta P-0311/98 dell(cid:146)onorevole. J. R. H. Maij-Weggen (1) si affronta la questione delle imposte versate su una vendita di oro fra l(cid:146)UIC e la Banca d(cid:146)Italia. (1) Vedi pag. 164


title: RÈGLEMENT (CE) N° 333/98 DE LA COMMISSION du 10 février 1998 concernant la délivrance de certificats d'importation pour les aulx originaires de Chine

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction

formats: pdf print

text: L 37/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 2. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 333/98 DE LA COMMISSION du 10 f(cid:130)vrier 1998 concernant la d(cid:130)livrance de certificats d’importation pour les aulx originaires de Chine LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 2200/96 du Conseil, du 28 vu le r(cid:138)glement octobre organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2520/97 de la Commission (2), 1996, portant vu le r(cid:138)glement (CE) no 903/97 de la Commission, du 21 mai 1997, relatif (cid:133) une mesure de sauvegarde applicable aux importations d’aulx originaires de Chine (3) et notam- ment son article 1er paragraphe 3, consid(cid:130)rant que, en application du r(cid:138)glement (CEE) no 1859/93 de la Commission (4), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 1662/94 (5), la mise en libre pratique dans la Communaut(cid:130) d’aulx import(cid:130)s des pays tiers est soumise (cid:133) la pr(cid:130)sentation d’un certificat d’importation; consid(cid:130)rant que l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CE) no 903/97 a, pour les aulx originaires de Chine et juin 1997 pour les demandes d(cid:130)pos(cid:130)es (cid:133) partir du 1er jusqu’au 31 mai 1998, limit(cid:130) la d(cid:130)livrance de certificats d’importation (cid:133) une quantit(cid:130) mensuelle maximale; consid(cid:130)rant que, compte tenu des crit(cid:138)res fix(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 2 dudit r(cid:138)glement et des certificats d’im- portation d(cid:130)j(cid:133) d(cid:130)livr(cid:130)s, les quantit(cid:130)s demand(cid:130)es le 5 f(cid:130)vrier 1998 d(cid:130)passent la quantit(cid:130) mensuelle maximale mentionn(cid:130)e (cid:133) l’annexe dudit r(cid:138)glement pour le mois de f(cid:130)vrier 1998; qu’il convient, en cons(cid:130)quence, de d(cid:130)ter- miner dans quelle mesure des certificats d’importation peuvent (cid:136)tre d(cid:130)livr(cid:130)s pour ces demandes; qu’il y a lieu de rejeter, en cons(cid:130)quence, la d(cid:130)livrance de certificats pour les demandes d(cid:130)pos(cid:130)es apr(cid:138)s le 5 f(cid:130)vrier 1998 et avant le 5 mars 1998, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les certificats d’importation demand(cid:130)s le 5 f(cid:130)vrier 1998 au titre de l’article 1er du r(cid:138)glement (CEE) no 1859/93, pour les aulx relevant du code NC 0703 20 00 originaires de Chine, sont d(cid:130)livr(cid:130)s (cid:133) concurrence de 0,05249 % de la quantit(cid:130) demand(cid:130)e, en tenant compte des informations re(cid:135)ues par la Commission le 9 f(cid:130)vrier 1998. Pour les produits susnomm(cid:130)s, les demandes de certificats d’importation d(cid:130)pos(cid:130)es apr(cid:138)s le 5 f(cid:130)vrier 1998 et avant le 5 mars 1998 sont rejet(cid:130)es. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 11 f(cid:130)vrier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 10 f(cid:130)vrier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 297 du 21. 11. 1996, p. 1. (2) JO L 346 du 17. 12. 1997, p. 41. (3) JO L 130 du 22. 5. 1997, p. 6. (4) JO L 170 du 13. 7. 1993, p. 10. (5) JO L 176 du 9. 7. 1994, p. 1


title: 98/153/EG: Kommissionens beslut av den 10 februari 1998 om godkännande av Österrikes övervakningsplan för undersökning av restsubstanser och ämnen i levande djur och produkter framställda därav (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Austria
animal product
hormone
live animal
veterinary inspection
waste

text: 18. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/19 KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 februari 1998 om godk(cid:132)nnande av (cid:153)sterrikes (cid:148)vervakningsplan f(cid:148)r unders(cid:148)kning av restsub- stanser och (cid:132)mnen i levande djur och produkter framst(cid:132)llda d(cid:132)rav (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/153/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga veterin(cid:132)rkommitt(cid:130)n. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Den (cid:148)vervakningsplan som (cid:153)sterrike har l(cid:132)mnat in om unders(cid:148)kning av restsubstanser och (cid:132)mnen, som avses i bilaga I levande djur och produkter framst(cid:132)llda d(cid:132)rav godk(cid:132)nns. till direktiv 96/23/EG, i Artikel 2 (cid:153)sterrike skall vidta de r(cid:132)ttsliga, f(cid:148)rordningsenliga och administrativa (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra den plan som avses i artikel 1. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken (cid:153)sterrike. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 10 februari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om inf(cid:148)rande av kontroll(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r vissa (cid:132)mnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i framst(cid:132)llda d(cid:132)rav och om upph(cid:132)vande av produkter direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/ 187/EEG och 91/664/EEG (1), s(cid:132)rskilt f(cid:148)rsta och andra stycket i artikel 8. 1 i detta, och med beaktande av f(cid:148)ljande: (cid:153)sterrike skickade ett dokument av den 24 september 1997 till kommissionen med en plan med nationella (cid:134)tg(cid:132)rder, som skall genomf(cid:148)ras 1998 vid unders(cid:148)kning av vissa (cid:132)mnen och restsubstanser av dessa i levande djur och produkter framst(cid:132)llda d(cid:132)rav. F(cid:148)r att g(cid:148)ra denna plan f(cid:148)renlig med kraven i direktiv 96/23/EG (cid:132)ndrades den p(cid:134) kommissionens beg(cid:132)ran genom ett dokument av den 19 november 1997 och genom ett dokument av den 17 januari 1998. En granskning av denna plan visade att den (cid:132)r f(cid:148)renlig med best(cid:132)mmelserna i direktiv 96/23/EG, s(cid:132)rskilt artik- larna 5 och 7 i detta (1) EGT L 125, 23. 5. 1996, s. 10


title: REGULAMENTO (CE) Nº 325/98 DA COMISSÃO de 10 de Fevereiro de 1998 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 11. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 37/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) Nº 325/98 DA COMISS(cid:212)O de 10 de Fevereiro de 1998 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2375/96 (2), e, nomea- damente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers(cid:209)o a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser rios, os valores fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4º do Regulamento (CE) nº 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 11 de Feve- reiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 10 de Fevereiro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 37/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 2. 98 ANEXO do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 10 de Fevereiro de 1998, que estabelece os valores forfet(cid:145)- rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (ECU/100 kg) 204 212 624 999 052 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 662 999 052 400 600 999 060 400 404 720 728 999 388 400 512 528 999 50,7 106,4 185,9 114,3 126,4 85,9 106,2 167,4 167,4 137,3 159,2 148,3 50,1 34,1 38,1 57,3 50,5 46,0 73,3 73,3 53,8 72,6 82,7 74,4 82,6 47,6 68,9 79,6 61,7 77,5 72,9 52,1 95,4 97,1 69,2 81,1 79,0 99,4 87,9 129,1 102,8 104,8 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: REGLAMENTO (CE) N° 329/98 DE LA COMISIÓN de 10 de febrero de 1998 sobre la expedición de certificados de exportación del sistema A1 en el sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
export licence
nut
quantitative restriction

text: L 37/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 2. 98 REGLAMENTO (CE) No 329/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 10 de febrero de 1998 sobre la expedici(cid:155)n de certificados de exportaci(cid:155)n del sistema A1 en el sector de las frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2190/96 de la Comisi(cid:155)n, de 14 de noviembre de 1996, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1035/72 del Consejo en lo que respecta a las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de las frutas y hortalizas (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 213/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 2, Considerando que el Reglamento (CE) no 8/98 de la Comisi(cid:155)n (3) fija las cantidades por las que pueden expe- dirse certificados de exportaci(cid:155)n del sistema A1 que no sean los solicitados al amparo de la ayuda alimentaria; Considerando que el art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 2190/96 establece las condiciones en que la Comisi(cid:155)n puede adoptar medidas especiales para evitar que se sobrepasen las cantidades por las que pueden expedirse certificados del sistema A1; Considerando que, habida cuenta de la informaci(cid:155)n de que dispone actualmente la Comisi(cid:155)n, estas cantidades, tras restarles y sumarles las cantidades que figuran en el apartado 3 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 2190/96, se rebasar(cid:146)an si se expedieran sin restricci(cid:155)n los certifi- cados del sistema A1 solicitados desde el 5 de febrero de 1998 para las almendras sin c(cid:145)scara; que, por consi- guiente, conviene fijar un porcentaje de expedici(cid:155)n de las cantidades de este producto solicitadas el 5 de febrero de 1998 y denegar las solicitudes de certificado del sistema A1 que se presenten posteriormente durante el mismo per(cid:146)odo de solicitud, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los certificados de exportaci(cid:155)n del sistema A1 correspon- dientes a las almendras sin c(cid:145)scara cuya solicitud se haya presentado el 5 de febrero de 1998 al amparo del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 8/98 se expedir(cid:145)n por el 5,2 % de las cantidades solicitadas. Se denegar(cid:145)n las solicitudes de certificado del sistema A1 correspondientes a este producto que se hayan presentado despu(cid:130)s del 5 de febrero de 1998 y antes del 11 de marzo de 1998. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 11 de febrero de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 10 de febrero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) DO L 22 de 29. 1. 1998, p. 8. (3) DO L 3 de 7. 1. 1998, p. 5


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 330/98 dell'on. Ulf HOLM alla Commissione. Settore pubblico svedese

eurovoc_concepts:
Sweden
budget policy
economic consequence
economic disparity
fiscal policy
public economy
public sector
tax system

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/51 (98/C 310/63) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0330/98 di Ulf Holm (V) alla Commissione (10 febbraio 1998) Oggetto: Settore pubblico svedese In relazione ai tagli degli ultimi anni apportati nel settore pubblico in Svezia, da piu‘ parti si e‘ sostenuto che il settore pubblico svedese sarebbe sovradimensionato rispetto a quello di altri paesi comunitari. Un settore pubblico sovradimensionato comporta troppe tasse, il che a sua volta nuocerebbe all(cid:146)industria del paese. Il Ministro del tesoro svedese Thomas O¤ stros ha invece affermato che il problema semmai sono le troppo poche tasse pagate negli altri paesi comunitari, dal momento che cio‘ creerebbe una specie di «concorrenza sleale». La pressione fiscale espressa in percentuale del PIL ammonta in Svezia al 50,2% mentre, ad esempio, in Francia e‘ del 44,5%. Ritiene la Commissione che le dimensioni del settore pubblico in Svezia comportino in qualche modo una preoccupazione per il mercato interno della UE? Risposta data dal sig. de Silguy in nome della Commissione (7 aprile 1998) Negli ultimi tre decenni gli Stati membri si sono trovati confrontati ad un notevole incremento della spesa pubblica in percentuale del prodotto interno lordo (PIL) nonche· del prelievo fiscale complessivo (la somma di imposte dirette e indirette e contributi sociali in percentuale del PIL). Le dimensioni del prelievo fiscale variano da uno Stato membro all(cid:146)altro. Sotto questo profilo la Svezia appartiene al gruppo caratterizzato dalle percentuali piu‘ elevate, assieme alla Danimarca (53% › 54% del PIL nel 1996). Gli altri Stati membri possono essere divisi grosso modo in due gruppi: un gruppo intermedio (42% › 48% del PIL nel 1996) costituito da Belgio, Germania, Francia, Italia, Lussemburgo, Paesi Bassi, Austria e Finlandia, e un gruppo caratterizzato da percentuali piu‘ modeste (33% › 36% del PIL nel 1996), che comprende Grecia, Spagna, Irlanda, Portogallo e Regno Unito. La politica di bilancio all(cid:146)interno della Comunita‘ negli anni 90 ha perseguito in via prioritaria l(cid:146)obiettivo di migliorare la situazione delle finanze pubbliche negli Stati membri e renderle sostenibili a medio termine. La Commissione, appoggiata da tutti gli Stati membri, ha delineato › in particolare negli indirizzi di massima per la politica economica › una strategia per la realizzazione di quest(cid:146)obiettivo. In primo luogo va privilegiato il contenimento della spesa, rispetto all(cid:146)alternativa di ulteriori aumenti del prelievo fiscale. In secondo luogo gli interventi finalizzati alla riduzione della spesa andrebbero accompagnati, nella misura del possibile e senza mettere in forse il necessario ridimensionamento dei disavanzi di bilancio, da un riorientamento delle priorita‘ di spesa verso attivita‘ piu‘ produttive. In terzo luogo, l(cid:146)auspicata riduzione del prelievo fiscale nella maggior parte degli Stati membri, soprattutto per quanto riguarda il fattore lavoro, andrebbe effettuata in modo tale che un rigido controllo della spesa renda le riduzioni fiscali compatibili con il raggiungimento e la salvaguardia di solidi equilibri finanziari. La Commissione ritiene inoltre che, dato il rapporto esistente tra politica fiscale da una parte e mercato unico, unione economica e monetaria (UEM) e lotta contro la disoccupazione dall(cid:146)altra, gli Stati membri non possano che trarre vantaggio da una piu‘ stretta collaborazione in materia fiscale, cos(cid:14)‘ da evitare una dannosa concorrenza tra i rispettivi regimi fiscali. (98/C 310/64) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0350/98 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (17 febbraio 1998) Oggetto: Tasse ambientali In merito alla comunicazione della Commissione «Tasse e imposte ambientali nel mercato unico» (doc. COM(97) 9 def. ). Si chiede alla Commissione, non appena portate a termine le analisi sull(cid:146)impatto economico ed ambientale dei tributi, di elaborare una comunicazione complementare nella quale si specifichino con precisione e trasparenza i criteri che devono presiedere all(cid:146)istituzione dei tributi


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 331/98 av den 10 februari 1998 om tillfälligt upphörande med utfärdande av exportlicenser för vissa mjölkprodukter och om i vilken utsträckning sådana kan beviljas

eurovoc_concepts:
export licence
milk product

text: L 37/20 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 2. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 331/98 av den 10 februari 1998 om tillf(cid:132)lligt upph(cid:148)rande med utf(cid:132)rdande av exportlicenser f(cid:148)r vissa mj(cid:148)lk- produkter och om i vilken utstr(cid:132)ckning s(cid:134)dana kan beviljas EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r mj(cid:148)lk och mj(cid:148)lkprodukter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1587/96 (2), med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1466/95 av den 27 juni 1995 om s(cid:132)rskilda till(cid:132)mpningsf(cid:148)- reskrifter f(cid:148)r exportbidrag inom sektorn f(cid:148)r mj(cid:148)lk och mj(cid:148)lkprodukter (3), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2497/97 (4), s(cid:132)rskilt artikel 8. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Marknaden f(cid:148)r vissa mj(cid:148)lkprodukter karakt(cid:132)riseras av os(cid:132)kerhet. Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att undvika att ans(cid:148)kningar l(cid:132)mnas in i spekulativt syfte vilket kan leda b(cid:134)de till att snedvrida konkurrensen mellan akt(cid:148)rer och till att hota kontinuiteten i exporten av vissa av dessa produkter under fr(cid:134)ga. D(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r utf(cid:132)rdandet av resten av perioden i exportlicenser tillf(cid:132)lligt upph(cid:148)ra. f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Utf(cid:132)rdandet av exportlicenser f(cid:148)r de mj(cid:148)lkprodukter som avses i bilagan skall avbrytas f(cid:148)r perioden fr(cid:134)n och med den 11 till och med den 17 februari 1998. Licensans(cid:148)kningar f(cid:148)r de mj(cid:148)lkprodukter som avses 2. i bilagan som har inl(cid:132)mnats fr(cid:134)n och med den 4 februari 1998, som (cid:132)r under behandling och som skulle ha utf(cid:132)r- dats fr(cid:134)n och med den 11 februari 1998 skall inte beviljas. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 11 februari 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 februari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 144, 28. 6. 1995, s. 22. (4) EGT L 345, 16. 12. 1997, s. 12. 11. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 37/21 BILAGA Produktnummer Produktnummer Produktnummer Produktnummer 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800