title: Rapport från kommissionen till rådet om harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
consumer price
economic convergence
harmonisation of prices
price index

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 02. 1998 KOM(1998) 104 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OM HARMONISERADE KONSUMENTPRISINDEX (HIKP) I EUROPEISKA UNIONEN INNEHÅLLSFÖRTECKNING Innehållsfbreteckning Förkortningar Tabellförteckning Sammanfattning 1. Inledning 2. Kostnader ". 3. 4. Bakgrund Jämförbarhet och viktiga skillnader 5. Hur reglerna i kommissionens förordningar utarbetas 6. Genomförande av rådets förordning 6. 1. Harmoniseringsprocessens etapp I: januari 1996 6. 2. Harmoniseringsprocessens etapp II: januari 1997 6. 2. 1. Initial täckning 6. 2. 2. Nya varor och tjänster av betydelse 6. 2. 3. Minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsjusteringar 6. 2. 4. Minimistandarder för priser 6. 2. 5. Prisindex för elementära aggregat 6. 2. 6. Minimistandarder för urval 6. 2. 7. Överföring och spridning av HIKP:s delindex 6. 2. 8. Gemensamma referensperioder 6. 3. EIKPochMUIKP •. 6. 4. Uppgifter om HIKP som sprids av kommissionen (Eurostat). -. 7. Undantag från bestämmelserna i rådet förordning om HIKP 8. Fler steg mot harmonisering 8. 1. Utökad täckning , 8. 2. Minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP 8. 3. Geografisk och befolkningsmässig täckning 8. 4. Uttömmande definition på HIKP 9. EU:s utvidning 10. HIKP - e tt jämförbart mått på konsumtionsprisinflation ". : 10. 1. Förbättrad jämförbarhet 10. 2. Jämförbarhet och täckning 10. 3. Skillnader mellan KPI och HIKP 11. Reaktioner från användare, media och medlemsstaterna 11. 1. Yttrande från Europeiska monetära institutet (EMI) Sid 2/60 2 4 6 7 9 9 10 10 11 12 12 13 14 14 15 15 16 17 18 18 19 19 21 21 21 23 24 24 25 26 26 27 28 29 29 11. 2. Yttrande från Europeiska kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans (GDII) 11. 3. Sammanfattning av medlemsstaternas yttrande 12. Överensstämmelse och kvalitetskontroll 12. 1. Särskilda ändringar somm medlemsstaterna genomfört 12. 2. Täckning 12. 2. 1. Preliminära index offentliggjordes den 29 februari 1996 12. 2. 2. HIKP offentliggjordes den 7 mars 1997 12. 2. 3. Täckningen för HIKP jämfört med täckningen for KPI 12. 3. Bestämning avvägningstal 12. 3. 1. Vägningstalens kvalitet 12. 3. 2. Vägningstalens referensperiod 12. 4. Vägningstal fördelindex 12. 5. Nya varor och tjänster av betydelse 12. 6. Formel för elementära aggregat 12. 7. Kvalitetsjustering. 12. 8. Bestämning och bibehållande av urval :'. 12. 8. 1. Urvalsmetoder och jämförbarhet 29 30 31. 32 33 33 35 36 38 38 39 40 41 42 44 47 47 12. 8. 2. Redogörelse för det riktade urvalet och bibehållande av detsamma. 50 13. Hur kommittologin (förfarandet enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 har fungerat Bilaga 53 54 Sid 3/60 FÖRKORTNINGAR A. B. BUL Österrike Belgien Bulgarien COICOP Ändamålsklassificering av individuell konsumtion {Classification Of Individual Consumption by Purpose) COICOP/HIKP COICOP anpassad till HIKP CYP CZE D DK E ECU EG EGT EEKP EL EMI EMU ENS 1995 EST. ! EU F FIN Cypern Tjeckien Tyskland Danmark Spanien Den europeiska valutaenheten (European Currency Unit) Europeiska gemenskapen Europeiska gemenskapernas officiella tidning Europeiskt konsumentprisindex Grekland Europeiska monetära institutet Ekonomiska och monetära unionen Europeiska national-och regionalräkenskapssystemet 1995 Estland Europeiska unionen Frankrike Finland FN-ECE Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa GDII HIKP Europeiska kommissionens generaldirektoratet för ekonomi och finans Harmoniserade konsumentprisindex HSMKU Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter HUN I IRL IS L KPI LTU LVA Ungern Italien Irland Island Luxemburg Konsumentprisindex Litauen Lettland Sid 4/60 Medlemsstaterna För denna rapport ingår EU: s medlemsstater (B, DK, D, EL, E, F, IRL, I, L, NL, A, P, FIN, S, UK) plus N och IS MUIKP Monetära unionens konsumentprisindex N NL OECD P POL ROM S SVK SVN. UK. Norge Nederländerna Organisation for Economie Co-operation and Development Portugal Polen Rumänien Sverige Slovakien Slovenien Förenade kungariket Sid 5/60 TABELLFÖRTECKNING Tabell 1: Översikt över uppgifter om HIKP Tabell 2: Bedömning av kandidatländernas förmåga att uppfylla kraven på HIKP: Initial täckning Tabell 3: Utgifter som inte ingick i nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen - ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (januari 1996) Tabell 4: Kategorier som har lagts till nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen Tabell 5: Kategorier som inte har räknats in i nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen Tabell 6: Delindex som infördes för sammanställningen av HIKP - ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 1996) Tabell 7: Jämförelse mellan täckningen för HIKP och nationella KPI vad avser HSMKU - ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 1996) Tabell 8: Vägningstalens referensperioder och uppdateringsfrekvenser vad avser HIKP för 1997 Tabell 9: Nya varor och tjänster av betydelse sedan januari 1997 Tabell 10: Beräkning av elementära aggregat i HIKP Tabell 11: Månatligt urval av geografiska lokalt avgränsade områden och försäljningsställen i medlemsstaterna Tabell 12: Månatligt urval av produkter och produktvarianter i medlemsstaterna Tabell 13: Månatliga respektive med längre intervall utförda prisobservationer för HIKP enligt medlemsstaternas riktade urval Tabell 14: Totalt antal poster och prisobservationer per månad för sammanställning av HIKP enligt medlemsstaternas riktade urval Tabell 15: Vägningstal för delindex för HIKP uttryckta i promille (avser år 1996) Sid 6/60 SAMMANFATTNING I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2494/95 och i samarbete med medlemsstaterna framställs nu "harmoniserade konsumentprisindex" (HIKP) för varje medlemsstat. De publiceras en gång i månaden tillsammans med ett aggregerat index, det "europeiska konsumentprisindexet" (EIKP). Både kommissionen och Europeiska monetära institutet (EMI) anser att indexen utgör tillfredsställande mått vid konvergensbedömning. Trots att det finns vissa skillnader i deras konstruktion som fortfarande behöver harmoniseras, har det gjorts stora framsteg när det gäller att rensa bort skillnader i de begrepp, metoder och förfaranden som medlemsstaterna följer när de sammanställer de nationella konsumentprisindexen (KPI). I de flesta fall fortsätter man att offentliggöra och använda KPI i nationella sammanhang. Deras konstruktion kommer att återspegla de förbättrade förfaranden som utvecklats under harmoniseringsprocessen, men deras användning för internationella jämförelser är marginell. förbättringar av HIKP:s kvalitet och Kommissionen och EMI efterlyser ytterligare jämförbarhet med anledning av att de skall användas inom den monetära politiken och vid övervakningen av inflationen i den ekonomiska och monetära unionen (EMU). HIKP har 1996 som gemensam referensperiod, de har gemensam täckning av varor och tjänster och en gemensam klassificering, vilket har resulterat i att inflationen nu kan jämföras för runt 100 utgiftskategorier. Vid framställningen av indexen måste man ta hänsyn till inflationen i nya varor och tjänster beaktas, särskilt de som är resultatet av tekniska framsteg. Viktiga källor till skillnader i de grundläggande beräkningsförfarandena har rensats bort: de månatliga prisinsamlingarnas representativitet, hantering av saknade observationer, beaktande av förändringar i kvaliteten hos produkter som finns tillgängliga för prissättning samt de formler som används för att kombinera de observerade priserna för att fa ett övergripande mått. Kvalitetsjusteringar anses ofta av experter som ett av de problem vid konstruktionen av KPI som är svårast att lösa, kanske till och med det svåraste problemet. I allmänhet har man inte insett problemets vidd och många observatörer tror felaktigt att ingen hänsyn tas till förbättringar i produktkvaliteten, vilket därmed leder till en överskattning av. inflationen. I praktiken har många olika justeringar gjorts, då de personer som sammanställer indexen har försökt i en överkompensering av sådana förbättringar. Resultatet har blivit att detta fortfarande är den största källan till icke-jämförbarhet för HIKP. Kortsiktigt har deras jämförbarhet förbättrats genom att behandla kvalitetsförändringar hos produkterna. Ytterligare förbättringar är att vänta som ett led i ett samordnat arbetsprogram bland medlemsstaterna. Programmet har redan bringat klarhet i specifika operativa frågor som måste lösas innan jämförbara förfaranden kan fastslås. lösa problemet på olika sätt och detta kan lika gärna ha resulterat använt men olämpligt förbud mot ett vanligt förfarande Vilka prisurval som används i HIKP-konstruktionen varierar stort vad gäller bestämningen och de metoder och förfaranden som följs. Detta ger upphov till farhågor om att indexen kanske är inte är jämförbara på denna punkt. Det är emellertid inte möjligt att säga att ett visst HIKP är otillfredsställande eftersom det inte finns någon måttstock enligt vilken man kan göra sådana bedömningar. Kommissionen (Eurostat) arbetar tillsammans med medlemsstaterna på ett forskningsprogram för att göra en empirisk bedömning av olika urvalsmetoder och utarbeta mått på HIKP:s reliabilitet. Forskningen har gjort framsteg, men den står inför många svåra frågor som hitintills inte har tagits upp. Under tiden är medlemsstaterna tvungna att säkerställa att deras urval är representativa för alla utgiftskategorier som täcks av HIKP och att urvalen bibehålls på samma nivå som i januari 1997. Det finns inget KPI eller serie med KPI som bör tjäna som modell för vad HIKP bör täcka. HIKP:s täckning är tämligen uttömmande, men en viss utvidgning är önskvärd. Förekomsten Sid 7/60 av mycket olika institutionella arrangemang beträffande hälso- och sjukvård och utbildning har inneburit att det varit omöjligt att i dagsläget säga hur viktigt det är att vissa områden inte ingår när det gäller att framställa jämförbara mått på inflationen såsom den påverkar konsumenterna. Om den enskilde konsumenten far sina utlägg ersatta påverkas han naturligtvis inte när de totala kostnaderna ökar. Andra önskvärda utvidgningar av täckningen gäller det sociala systemets tjänster och flera försäkringstjänster som ännu inte täcks. Man försöker även snabbt harmonisera den geografiska och befolkningsmässiga täckningen. Vissa medlemsstater har utökat täckningen från den som gällde deras KPI för att jämställa den med majoritetens täckning, men det återstår frågor kring täckningen avseende turistutgifter och institutionella hushåll. HDCP täcker kostnader för reparationer och underhåll av ägarbebodda bostäder, försäkringar i samband med bostäder, sophämtning, avloppssystem, vattenförsörjning och andra tjänster i samband med bostaden. Det kommer att utföras arbete för att utarbeta en lämplig genomförandeåtgärd, men i dagsläget har bara ett fatal länder de nödvändiga uppgifterna. Det har framförts kritik mot att tillräknade hyror (den hyra som betalas för en motsvarande bostad) inte täcks av HIKP, då de ingår i vissa nationella KPI, och att räntebetalningar på bostadslån som också ingår i vissa KPI, inte ingår, men detta motiveras med att ingen av posterna har inflationseffekter på ägarna: Den förra posten är en alternativkostnad och inte en faktisk kostnad och den senare är kostnaden för att låna och inte för att konsumera. Sid 8/60 INLEDNING 1. Ministerrådet antog den 23 oktober 1995 en förordning1 som utgör den rättsliga grunden för en harmoniserad metodologi för att sammanställa konsumentprisindex (KPI) i EU:s medlems stater. I rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) fastställs ett tillvägagångssätt i två etapper. Inom varje etapp krävs särskilda genomförandeåtgärder som är, eller där det är nödvändigt, kommer att bli föremål för förordningar från kommissionen. Vad gäller processen för att genomföra HIKP bör det understrykas att det i rådets förordning föreskrivs ett förfarande där kommittén för det statistiska programmet agerar som tillsynskommitté. Mot denna bakgrund har såväl regler som riktlinjer och icke bindande anvisningar om bästa tillvägagångssätt utarbetats i samarbete med medlemsstaterna för att sammanställa HIKP. Till dags dato har kommissionen antagit två förordningar: förordning2 (EG) nr 1749/96 och förordning (EG) nr 2214/96. Ytterligare förordningar är för närvarande under utarbetande. Dessutom har det fastställts ett konsumentprisindex för hela gemenskapen3 som bygger på HIKP och ett index som mäter den genomsnittliga inflationen i monetära unionens medlemsländer4. Vid fastställandet tog man hänsyn till, och kommer man att ta hänsyn till, HIKP:s huvudsyfte, nämligen att jämföra inflationen ur ett makroekonomiskt perspektiv. långdragna Att framställa konsumentprisindex är en omständlig och känslig process. Många nödvändiga förhandlingar och det krävdes avsevärda förändringar beslutades efter förberedelser. Beräkningen av HIKP har i vissa fall krävt ett extra behandlingssystem för att undvika sammanblandning med befintliga konsumentprisindex. Både rådets förordning om HIKP och det antal särskilda genomförandeåtgärder som antagits eller lagts fram för kommittén för det statistiska programmet under endast tre år, vittnar om svårigheterna att sammanställa HIKP. 2. KOSTNADER Kommissionen har erkänt de extra kostnader som medlemsstaterna har fatt i samband med att de uppfyller kraven i rådets förordning om HIKP, vilka anges i detalj i kommissionens från september 1996 har förordningar. Enligt ett kommissionsbeslut medlemsstaterna tilldelats 3 miljoner ecu under en tvåårsperiod för detta ändamål. Detta följde på tidigare utbetalningar till medlemsstaterna på 670 000 ecu. (C(96) 2452) Kommissionen (Eurostat) har tagit stor hänsyn till kostnadseffektivitet och använt sig fullt ut av alla tillgängliga budgetmedel för att finansiera HIKP-projektet. Trots detta täckte finansieringen i vissa medlemsstater sannolikt inte två tredjedelar av de faktiska extra kostnaderna för att införa HIKP enligt artikel 13 i rådets förordning om HIKP. Rådcls förordning (EG) nr 2494/95, EGT nr L 257, 27. 10. 1995, s. 1. EGT nr L 229, 10. 9. 1996, s. 3 respektive EGT nr L 296, 21. 11. 1996, s. 8. Europeiskt konsumentprisindex (E1KP). Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP). Sid 9/60 3. BAKGRUND I protokoll nr 6, som vidareutvecklar artikel 109j 1 i Fördraget om Europeiska unionen, fastställs att "inflationen skall mätas med hjälp av konsumentprisindex på en jämförbar grund, med beaktande av skillnader i nationella definitioner". Detta krav uppfylls genom införandet av KDTK, som så långt det är möjligt bygger på nationella KPI. Att sammanställa ett konsumentprisindex innebär att man samlar in och behandlar pris- och utgiftsdata enligt vissa specificerade begrepp, definitioner, metoder och förfaranden. Begreppen hänför sig till konsumentprisindexets huvudsakliga syfte. Den underliggande begreppsmässiga grunden för ett konsumentprisindex uttrycks vanligen i allmänna termer (om det överhuvudtaget anges). Konsumentprisindex kallas ibland i vissa medlemsstater för "levnadskostnadsindex" eller "renodlat prisindex". Det sistnämnda kan ses som ett allmänt mått på inflationstakten i konsumentpriserna, medan syftet med det förstnämnda indexet kan vara att fastställa inkomsternas köpkraft. I praktiken överlappar de två begreppen varandra. Som ett erkännande av att HIKP inte kan mäta alla aspekter av inflationen utan bara en av dess beståndsdelar, står det följande i ingressen till rådets förordning om HIKP: "det är känt att inflation är ett fenomen som tar sig uttryck i alla sorters handelstransaktioner, inklusive köp av producentkapitalvaror, offentlig upphandling, betalning till arbetskraften och konsumenternas inköp". I artikel 3 i rådets förordning om HIKP definieras att "HIKP skall basera sig på priserna på varor och tjänster som bjuds ut till försäljning på medlemsstaternas ekonomiska territorium för att direkt tillfredsställa konsumenternas behov". HIKP är alltså ett "renodlat prisindex" vars syfte är att mäta inflationstakten i konsumentpriserna. HIKP är utformat så att det täcker de faktiska priser på varor och tjänster som konsumenterna betalar. HIKP:s underliggande slutliga monetära konsumtionsutgifter". "hushållens definieras begrepp därför som HIKP är inte avsett att ersätta nationella KPI. Troligen kommer många av medlemsstaterna att fortsätta att sammanställa befintliga KPI för inhemska ändamål, t. ex. för indexreglering eller löneförhandlingar, trots att HIKP kan användas även för dessa syften. Detta ligger i linje med index för vad som sägs i inledningen till rådets förordning om HIKP: "Jämförbara konsumentpriser kan upprättas istället för eller som komplement till liknande index för konsumentpriser som redan upprättats eller som kommer att upprättas av medlemsstaterna". I vissa av medlemsstaterna finns det rättsliga eller institutionella hinder för att använda andra index än de nationella konsumentprisindexen för dessa ändamål. I dessa länder kan det bli fråga om långvariga förändringsprocesser, men många av de tekniska förbättringar som infördes i samband med HIKP kommer även att införlivas med nationella KPI. 4. JÄMFÖRBARHET OCH VIKTIGA SKILLNADER Varje enskild medlemsstat sammanställer sitt KPI för inhemskt bruk och även om indexen har mycket gemensamt finns det även viktiga skillnader vad gäller de begrepp och metoder som det i ringa omfattning råder allmän överensstämmelse om. Ett KPI kan varken vara "rätt" eller "fel"; de uppfyller de många syften för vilka de i högre ellre lägre grad är utformade. Nationella KPI är de verktyg som deras användare är vana vid. Eftersom HIKP skiljer sig från nationella KPI vad gäller begreppsdefinitioner, metoder och förfaranden är det missvisande att direkt jämföra nationella KPI med HIKP. Inom harmoniseringsprojektet jämförbarhet mellan de olika medlemsstaternas HIKP samt på deras relativa rörelser. Kriterierna för att avgöra när indexen bör godtas som jämförbara eller när de inte skall godtas, skrevs in i rådets förordning om HIKP såsom "krav på jämförbarhet" (artikel 4). Denna artikel lyder: tyngdpunkten på ligger Sid 10/60 "HIKP skall bara anses jämförbara när de återspeglar de skillnader som finns mellan de nationella prisförändringarna eller konsumtionsmönstren! HIKP som skiljer sig åt på grund av skillnader i de begrepp, metoder eller förfaranden som bestämmer definitionen och upprättandet av indexen skall inte anses jämförbara. Kommissionen (Eurostat) skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14, fastställa de bestämmelser som skall följas för att jämförbara index skall uppnås. " I de (förlag) till kommissionens förordningar3 i vilka de detaljerade genomförandeåtgärderna fastställs, definieras kravet på jämförbarhet på ett mer operationellt sätt som en "förändring av HIKP med mer är 0,1 procentenheter på årsbasis jämfört med föregående år". Detta värde godtogs av medlemsstaterna som ett kriterium för att harmonisera icke jämförbara förfaranden. Alla HIKP kan även sägas uppfylla syftet att "mäta den inflation som konsumenterna möter", men till en grad som är okänd (och som kanske är omöjlig att ta reda på), eftersom det inte finns någon referens enligt vilken man kan mäta omfattningen av eventuella avvikelser. Det är emellertid möjligt att avgöra om skillnaden mellan två HIKP beror på skillnader i insamlingsmetoder, och det är ibland möjligt att skatta hur stora skillnaderna kan vara. 5. HUR REGLERNA I KOMMISSIONENS FÖRORDNINGAR UTARBETAS Vid genomförandet måste man ta hänsyn till kostnadseffektiviteten (artikel 13 i rådets förordning om HIKP), till att åtgärder inte far gå utöver vad som är nödvändigt för målet (artikel 3b i EG-fördraget, sista meningen) och till att subsidiariteten skall respekteras (artikel 3b i EG-fördraget). Kommissionens förordningar, genom vilka de detaljerade reglerna genomförs, bygger i möjligaste mån på de bästa tillvägagångssätt som är i bruk och som ger utrymme för befintliga rättsliga och institutionella förhållanden i medlemsstaterna. Det finns inget enskilt nationellt KPI som kan sägas ha tjänat som modell för de andra medlemsstaterna. Det finns inget rått svar i den bemärkelsen att det finns en allmän överenskommelse om vad som bör beräknas. De KPI som är i bruk har utformats för att uppfylla många syften och de har utformats i olika sammanhang. Den allmänna uppläggningen i genomförandeförordningarna kan sägas karakteriseras a\ begreppet "minimistandarder". "Minimistandarder", i den bemärkelse att erkänt dåliga metoder förbjuds, vilket inte bara leder till enhetlighet beträffande bra förfaranden, utan också till en höjning av den allmänna standarden, och å andra sidan i den bemärkelse att förordningarna vanligtvis specificerar output i högre grad än input. De uttrycker vad som krävs snarare än hur kraven skall uppnås, vilket lämnas till medlemsstaterna att utarbeta i detalj, i vissa fall i överenskommelse med kommissionen (Eurostat). De kriterier som följs när reglerna beslutas är följande: (a) Nödvändighet - Det bör endast införas regler när det är bevisat att icke jämförbarhet kan uppstå om sådana regler inte finns. I andra fall gäller subsidiaritetsprincipen. (b) Praktisk genomförbarhet - Det bör endast införas regler då de nationella, statistik organen allmänt sett kan godta dem och har möjlighet att utföra det som krävs. Det bör också vara möjligt att övervaka tillämpningen av reglerna för att säkerställa att de följs. Se artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 och artikel 3 (4) i utkastet till kommissionens förordning om minimistandarder för kvaliteten på vägningslalcn för harmoniserade konsumentprisindex (HIKP). Sid 11/60 (c) Detaljeringsgrad - Reglerna bör vara tydliga, otvetydiga och tillräckligt restriktiva för att säkerställa jämförbarhet, men samtidigt bör de vara så allmänna att variationer i förfaranden är möjliga så länge som jämförbarheten inte går förlorad. (d) Konsekvens - Regler bör inte stå i konflikt med eller vara oförenliga med andra regler och riktlinjer. (e) Fullständighet - Sammantaget bör regler och riktlinjer täcka allt som skall göras för att framställa HIKP. Där man anser det vara onödigt att harmonisera existerande förfaranden, bör gränserna för dessa förfaranden trots allt definieras. (f) Bästa lösningar - Om det är möjligt bör reglerna följa de bästa existerande tillvägagångssätten i den utsträckning dessa kan tillämpas inom EU. (g) Effektivitet - Kostnaderna för att följa reglerna bör inte överstiga vad som är nödvändigt för att framställa jämförbara HIKP. Kostnader som överstiger dagens kostnader bör identifieras och närmare föreskrifter för hur dessa kostnader skall täckas bör avtalas mellan kommissionen och de nationella statistikorganen innan reglerna antas. 6. GENOMFÖRANDE AV RÅDETS FÖRORDNING Enligt artikel 5 i rådets förordning om HIKP är medlemsstaterna bundna genomförandeprocess i två etapper enligt följande: till en "a) Etapp I: Senast i mars 1996 skall kommissionen (Eurostat) i samarbete med medlemsstaterna och för den rapport som avses i artikel 109j i fördraget ("konvergenskriterier") sammanställa en preliminär serie index för konsumentpriser för varje medlemsstat. Dessa index skall helt bygga på de data som ligger till grund för befintliga nationella konsumentprisindex, justerade i synnerhet enligt följande: i) med exkludering av egnahem, ii) med exkludering av hälsovård och utbildning, iii) med exkludering av vissa andra poster som inte täcks eller som behandlas på olika sätt av flera medlemsstater. ' (b) Etapp II: HIKP skall tillämpas från och med indexet för januari 1997. Indexets gemensamma referensperiod skall vara år 1996. Uppskattningar av prisändringar under tolv månader fram till januari 1997 och under efterföljande månader skall upprättas på grundval av indexen för 1996. " 6. 1. Harmoniseringsprocessens etapp I: januari 1996 Den 29 februari 1996 offentliggjorde kommissionen (Eurostat)6 den preliminära serie KPI som avses i artikel 5. 1 a i rådets förordning om HIKP. Dessa preliminära index byggde helt på befintliga nationella KPI, som endast justerats så att täckningen av varor och tjänster blev så enhetlig som möjligt7. Nationella KPI sammanföll alltså med motsvarande preliminära index beträffande metoder, begrepp och definitioner, förutom vad gäller täckningen av varor och tjänster. De utgjorde därför en bättre grund för jämförelser av konsumentprisinflationen än de ojusterade nationella konsumentprisindexen och de användes av kommissionen och Europeiska monetära institutet (EMI) för deras första konvergensrapport till rådet 1996. 6 7 Pressmeddelande nr 15/96, Eurostat, 29 februari 1996. Närmare uppgifter finns i avsnitt 12. 2. J. Sid 12/60 Vissa utgiftskategorier exkluderades, då det med den tid som fanns tillgänglig var omöjligt att nå en uppgörelse om hur man bäst konstruerade jämförbara mått. Det gällde t. ex. utgifter vid köp av bostad. De uteslöts helt, eftersom dessa utgifter inte ingår i vissa länders KPI, beräknas till tillräknade hyror i andra och till räntebetalningar på bostadslån i de återstående länderna. Utgifter för hälso- och sjukvård och utbildning exkluderades också på grund av stora institutionella skillnader mellan länderna när det gäller hur konsumenterna betalar för dessa tjänster, dvs. antingen direkt eller via skatter. Förutom att låta vissa poster utgå, fick andra utgiftskategorier som inte ingår i vissa nationella KPI - i synnerhet alkoholhaltiga drycker och tobak - utgå för alla medlemsstaterna. De preliminära indexen sammanställdes för endast ett år av alla EU-staterna samt Island, Norge och Schweiz8. Enligt kraven i rådets förordning om HIKP, började HIKP med indexen för januari 1997. 6. 2. Harmoniseringsprocessens etapp TT: januari 1997 Kommissionen (Eurostat) offentliggjorde den 7 mars 1997 den första serien harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) enligt artikel 5. 1 b i rådets förordning om HIKP9. I motsats till de preliminära indexen är HIKP harmoniserade på flera metodområden samt även vad gäller täckningen. HIKP är inte bara en utvidgning av de preliminära indexen: HIKP är ett helt nytt index. HIKP kommer i allmänhet att bli föremål för retrospektiva revideringar. Under den avgörande period då det skall fattas beslut om monetära unionens tredje etapp, kommer emellertid inga revideringar att krävas vid beräkningen av HIKP och eventuella förslag från medlemsstaternas sida till revideringar av redan offentliggjorda siffror kommer inte att tillämpas av kommissionen (Eurostat). Från det att indexet för december 1997 offentliggörs (i januari 1998) fram till det att indexet för december 1998 offentliggörs, kommer redan offentliggjorda indexvärden inte att ändras. I och med offentliggörandet av indexet för januari ' 1999 är retrospektiva revideringar tillåtna igen. I anslutning till rådets förordning om HIKP har kommissionen hitintills antagit två detaljerade förordningar, i vilka det fastställs de särskilda genomförandeåtgärder som reglerar fram ställningen av HIKP. Ytterligare förslag till förordningar är under utarbetande. • Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 om initiala åtgärder för implementering omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat samt minimistandarder för kvalitetsutvärdering, urval och priser. • Kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 om HIKP och de delindex som skall överföras och spridas av Eurostat. • Ett förslag till kommissionens förordning där man fastställer minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP. • Ett andra förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) 1749/96 beträffande täckningen av varor och tjänster. I förslaget föreskrivs ett förfarande i etapper om hur HIKP. s täckning skall utökas. • Ett tredje förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) 1749/96 beträffande HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning. 8 9 I Liechtenstein beräknas inget KPI och därför tillhandahöll landet inget preliminärt index. Närmare uppgifter om tillgängliga data anges avsnitt 6. 4. Sid 13/60 6. 2. 1. Initial täckning I artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 definieras HIKP:s initiala täckning i termer av en relativt ny internationell klassificering av individuell konsumtion för hushåll som kallas COICOP (Classification Of Individual Consumption by Purpose). En version av denna klassificering har antagits speciellt för HIKP under namnet COICOP/HIKP10. Den bygger på det förslag till COICOP som antogs vid ett gemensamt möte mellan FN/ECE, OECD och Eurostat om nationalräkenskaper som hölls i Genève den 30 april till den 3 maj 1996. Vilken vikt kategorierna tilldelas i COICOP/HIKP varierar från land till land beroende på den relativa betydelsen av konsumenternas utgifter för varje vara eller tjänst i det givna landet. Detta innebär att det inte finns någon "enhetlig korg" som tillämpas i alla medlemsstater, vilket är i enlighet med kraven på jämförbarhet i artikel 4 i rådets förordning om HIKP. Exempel på tillägg till täckningen i förhållande till de preliminära indexen11 i etapp I är försäkringar i samband med bilar och bostäder, paketresor, banktjänster, läromedel och undervisning som t. ex. kvällsundervisning samt receptfria hälso- och sjukvårdsprodukter12. Vissa svåra kategorier, däribland flertalet tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildning, ingår dock fortfarande inte i HIKP. Ett förslag till kommissionens förordning ändrar kommissionens förordning (EG) 1749/96 beträffande täckningen och det förslås att HIKP:s täckning utvidgas i etapper, vilket skulle börja i december 1998. Utvidgningen omfattar svåra kategorier såsom tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildning, där det finns stora institutionella skillnader mellan medlemsstaterna13. Boendekostnader för ägaren till egen bostad, uttryckt i tillräknade hyror eller räntebetalningar på bostadslån, anses inte ingå i inflationsprocessen och ingår därför inte i HEKP. Möjligheten att inkludera nettoinköpspriset för nya bostäder diskuteras emellertid. 6. 2. 2. Nya varor och tjänster av betydelse KPI kritiseras ofta för att nya produkter, t. ex. mobiltelefoner och persondatorer, inte tas med. Kravet i rådets förordning om HIKP (artikel 5. 3) att bevara HIKP:s relevans innebär att man måste vidta åtgärder så att HIKP inte blir utsatt för sådan kritik. Om viss,a' medlemsstater lägger till nya produkter då de har blivit en viktig del av konsumtionen, men andra inte gör det, kan detta leda till betydande skillnader i de uppmätta inflationsnivåerna. Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1749/96 skall medlemsstaterna säkerställa att nationella HIKP i stort överensstämmer med varandra och att de uppdateras avseende förändringar på marknaden. I allmänhet införlivas nya produkter med HIKP så snart som de uppnår en försäljningsvolym som överstiger en promille av de totala konsumtionsutgifterna i en medlemsstat. Medlemsstaterna skall bygga upp övervakningssystem för att identifiera nya varor och tjänster av betydelse från och med januari 1997. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att identifiera nya produkter och anmäla dem till kommissionen (Eurostat), som fungerar som en central för informationsutbyte och som informerar varje land om de nya produkter som har integrerats i andra länders HIKP14. Det är dock inte lätt att definiera nya betydande produkter eller att utarbeta praktiska förfaranden att identifiera dem med. Det återstår att klargöra vad som krävs under systemets gång. 10 11 12 13 14 Se även avsnitt 6. 2. 7. Se avsnitt 6. 1. Närmare uppgifter finns i avsnitt 12. 2. 2. Se även avsnitt 8. 1. Närmare uppgifter i avsnitt 12. 5. Sid 14/60 6. 2. 3. Minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsjusteringar ETJKP bör mäta "renodlade prisändringar" som är opåverkade av kvalitetsförändringar hos de produkter som människor köper. De priser som ingår i ett HIKP bör därför justeras för ändringar i kvaliteten hos de varor och tjänster som de gäller. Det finns emellertid ingen allmän uppfattning om hur just detta bör utföras och skillnaderna är stora mellan hur länderna går till väga i praktiken. Detta är troligtvis den största enskilda källan till icke jämförbarhet15. Skillnader i konsumentprisindex kan uppstå eftersom samma ändring i en produkts fysiska egenskaper behandlas olika från land till land. Detta innebär inte att samma kvalitativa egenskap måste värderas på samma sätt i olika medlemsstater, utan bara att principerna och förfarandena för värdering bör vara desamma. Skillnader i förfaranden "jämnar inte ut sig" för alla varor och tjänster som täcks av indexen. Tvärtom, sannolikt ackumuleras de istället till skillnader motsvarande mer än 0,1 procentenheter. Pågående undersökningar av hur kvalitetsförändringar i motorfordon hanteras olika, tyder på att bara denna faktor kan leda till effekter på KPI som är större än 0,1 procentenheter på årsnivå. två på varandra följande "modeller" helt kan Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 skall medlemsstaterna undersöka förfaranden för kvalitetsjusteringar och undvika "automatisk länkning", dvs. att anta att prisskillnaden mellan tillskrivas en kvalitetsskillnad. Om en medlemsstat alltid utgår från att prisökningen från en "modell" till nästa beror på en kvalitetsfbrändring och därmed inte registrerar någon prisändring i KPI, kan denna automatiska länkning leda till en underskattning av inflationen och vice versa. Medlemsstaterna skall ändra förfarandena för att säkerställa att automatisk länkning inte används från och med januari 1997. Icke-automatisk länkning far även fortsättningsvis användas, dvs. där det kan bevisas att prisskillnaden mellan en vara och ersättningsvaran motsvarar kvalitetsskillnaden. Dessutom far "överlappande prissättning" användas, dvs. om en ersättningsvara förväntas komma och priser observeras för varan och ersättningsvaran samtidigt, används prisskillnaden under överlappningsperioden som en skattning av värdet på kvalitetsskillnaden. Medlemsstaterna måste kunna visa att automatisk länkning inte används. Selektiv övervakning av implicita och explicita kvalitetsjusteringar krävs för att skapa jämförbara brå förfaranden16. Kommissionen (Eurostat) kommer att bistå denna process genom att bygga upp en databas med skattningar av kvalitetsförändringar från medlemsstaterna själva och från andra källor. Problemen med att bedöma kvalitetsjusteringar kräver mycket mer forskning. I kommissionens förordning riktas uppmärksamheten på dessa problem, eftersom specifika justeringar måste göras i ett stort antal situationer där automatisk länkning tidigare har använts. Kommissionen (Eurostat) stöder ett arbetsprogram för att utforma lämpliga justeringar av ändringar i kvaliteten hos varor eller tjänster vars priser används i framställningen av HIKP:s särskilda delindex. För närvarande inriktas forskningen på utvecklingen av kvalitetsjusteringar av vissa utvalda högteknologiska varor och på insamlingen av information till en central databas om kvalitetsjusteringar hos Eurostat. 6. 2. 4. Minimistandarder för priser En utbredd metod som används vid skattningar av priser för KPI är den s. k. cany-forward- metoden (framskrivningsmetoden). Insamling av priser på fältet omfattar observationer av priset, vanligtvis en gång i månaden, på en serie specificerade produkter hos specificerade 15 16 Se t. ex. "Boskin-rapporten ": Towards a more accurate measure of the cost of living, slutrapport från Förenta staternas finansutskott inom senaten från den rådgivande kommissionen till en studie av konsumentprisindex, Michael J. Boskin, Chairman et. al. , 4 december 1996. Närmare uppgifter i avsnitt 12. 7. Sid 15/60 försäljningsställen. Om ett visst pris av någon anledning inte kan samlas in, eller inte blir insamlat, är ett vanligt förfarande att helt enkelt använda det pris som observerades vid det föregående tillfället - vilket kan ha varit flera månader tidigare. Förbudet mot "carry-forward-mctoden" - som kan leda till allvarliga snedvridningar - är huvudämnet för artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96. Enligt denna artikel skall medlemsstaterna bibehålla sina riktade urval månad efter månad. Att använda samma urval är viktigt eftersom syftet är att mata prisförändringar och inte prisnivåer i sig. När priser inte har observerats, skall de beräknas enligt en lämplig metod och det senast observerade priset inte automatiskt överföras. Medlemsstaterna bör tillhandahålla en redogörelse för det "riktade urvalet" som i stort motsvarar den aktuella planen för det antal priser som bör erhållas samt en sammanfattning av antalet saknade priser för vilka ersättningspriser beräknats samt beräkningsförfarandet17. I dagsläget ger kommissionens förordning upphov till följande frågor: • Vad är "olämpliga beräkningar" av priser som saknas (eller inte har observerats)? • Var bör gränsen gå för hur många beräkningar som far användas (saknade priser) för att jämförbarheten skall gå att säkerställa? Kommissionen (Eurostat) kommer att genomföra undersökningar av beräkningarnas effekter samt definiera en lämplig nivå för antalet beräknade priser och tillåtna förfaranden. I undersökningarna bör man ange och utvärdera vilka förfaranden som används och som skulle kunna användas när priser saknas. I utvärderingen bör man ta upp frågan om ersättning av varor och kvalitetsjusteringar. Idealiskt skulle den utvärdera hur stora felen är i de faktiska beräkningarna av saknade priser, men detta skulle kräva att man hade en uppfattning om vad det "rätta svaret" skulle vara. Ett alternativt tillvägagångssätt är att göra en kvalitativ bedömning av antagandena bakom olika imputeringsförfaranden. Det vore t. ex. otillbörligt att anta att priser saknas av en ren slump, även om detta inte leder till oacceptabla fel under den närmsta månaden. 6. 2. 5. Prisindex för elementära aggregat • I artikel 9 i rådets förordning om HIKP anges att HIKP skall vara ett index av Laspeyres-typ. Även om de HIKP och KPI som framställs i medlemsstaterna kan skilja sig åt i detalj, t. ex. hur ofta vägningstalen uppdateras18, kan de i stort beskrivas som index av Laspeyres-typ. Med detta menas index i vilka prisförändringarna från månad till månad beräknas som ett genomsnitt av prisindex med hjälp av utgiftsvägningstal lämpligt sätt återspeglar indexpopulationens konsumtionsmönster och strukturen hos de priser som de betalar under vägningstalens basperiod. som på ett I rådets förordning om HIKP definieras emellertid inte den formel som skall användas för beräkning av "elementära aggregat", som är den lägsta detaljnivån för vilka utgiftsvägningstal är kända. Elementära aggregat beräknas genom att aggregera priser där det inte finns några utgiftsvägningstal. I artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 anges den formel som skall användas för att beräkna sådana elementära aggregat. Tidigare varierade metoderna mycket medlemsstaterna emellan och det var svårt att uppnå samförstånd. Diskussionerna rörde sig om två frågor. Den första gällde om de detaljerade indexen borde beräknas genom att ta förhållandet mellan de genomsnittliga priserna för posterna i ett visst stratum eller om man skulle ta genomsnittet av förhållandet mellan dessa poster. Den andra frågan gällde hur 17 18 Närmare uppgifter finns om de riktade urvalen finns i avsnitt 12. 8. 2. Se även avsnitt 8. 2. Sid 16/60 "genomsnitt" skulle definieras i beräkningen ovan: som det aritmetiska medelvärdet eller som det geometriska medelvärdet19. Kommissionens förordning medger att man använder förhållandet mellan antingen de aritmetiska eller de geometriska genomsnittspriserna, men inte det aritmetiska medelvärdet av prisjämförelsetal20. Medlemsstater som använder andra formler än förhållandet mellan aritmetiska genomsnittspriser eller förhållandet mellan geometriska genomsnittspriser bör kunna visa att alternativen uppfyller kraven på jämförbarhet. Medlemsstaterna var inte tvungna att ändra formeln för beräkningar av elementära aggregat för index före januari 1997, men de uppmuntrades ändå att göra det. Beslutet att genomsnittet av prisjämförelsetal inte far användas var inte motiverat av att det rent allmänt skulle vara fel att använda detta, utan snarare på grund av att det inte ger resultat som är "jämförbara" med dem som man far genom att använda andra formler. Beslutet innebär dock att forskningen i framtiden kan inriktas på de andra formlernas förtjänster. 6. 2. 6. Minimistandarder for urval Statistisk teori säger att slumpmässiga urval är önskvärda för att undvika snedvridningar i en stickprovsegenskap. Detta är dock inte lätt att uppnå när det gäller insamling av priser för ett KPI och flertalet medlemsstater använder sig av urvalsförfaranden som kallas "subjektivt" eller "representativt". Vilka priser som samlas in kan alltså bero på graden av samarbete från detaljisternas sida eller på prisinsamlarens godtycke. Trots att detta inte verkar vara ett bra tillvägagångssätt, är det svårt att visa att de resulterande indexen är icke jämförbara av det skälet. Undersökningar av denna fråga som utförts på kommissionens (Eurostat) uppdrag tydde på att icke jämförbarhet. De visade att olika utvalsmetoder kan ge upphov till betydande representativt urval respektive sannolikhetsurval kunde leda till stora skillnader beträffande grupper av poster, men att dessa i genomsnitt inte hade någon större betydelse. Dessutom pekade undersökningarna på att antalet elementära aggregat kunde ha kortsiktiga effekter på jämförbarheten. Däremot verkade inte skillnader i KPI:s regionala täckning leda till icke jämförbarhet, eftersom skillnader mellan regionala index och det övergripande indexet uppenbarligen är slumpmässiga. Enligt undersökningarna var det uppenbart att det krävs en regel som ändrar nuvarande förfaranden mot förbättrad jämförbarhet. Målet med artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 är att där det är nödvändigt förbättra HIKP:s reliabilitet och jämförbarhet genom att minska fel som uppstår genom olika bestämningar av urval och urvalsmetoder. Det krävs att medlemsstaterna kontrollerar om deras prisurval är lämpliga för HIKP och att de justerar urvalsförfarandena om de bedömer att det är nödvändigt. Medlemsstaterna bör inte bara anta att deras riktade urval är lämpliga utan de är även tvungna att tillhandahålla något slags bevis21. Den utbredda användningen av subjektivt urval innebär att det inte finns någon adekvat teoretisk ram enligt vilken man kan bedöma HIKP:s reliabilitet (representativitet och tydlighet). Endast ett fatal medlemsstater försöker beräkna urvalsfel i sina KPI och det finns inte något land som har någon uppfattning om storleken på avvikelsen. Att känna till felen skulle också bidra till att skapa effektivare bestämningar av urval. Det pågår undersökningar för att bedöma både urvalsfel och avvikelser i HIKP och de kommer att användas längre fram för att ställa upp lämpliga gränser för sådana fel. Det är nödvändigt att fastställa hur antalet elementära aggregat 19 20 21 USA:s Bureau of Labor Statistics (BLS) undersöker också denna fråga till följd av Boskin-rapporten. Närmare uppgifter finns i avsnitt 12. 6. Uppgifter om riktade urval finns i avsnitt 12. 8. 2. Sid 17/60 och specifikationer samt antalet priser som krävs inom varje elementärt aggregat, skall kombineras för att fa ett HIKP med tillräckligt hög reliabilitet. 6. 2. 7. Överföring och spridning av HIKP:s delindex Enligt rådets förordning om HIKP krävs en specificering av de delindex som skall framställas och offentliggöras tillsammans med HIKP. Bedömningen av prisstabiliteten enligt konvergens kriterierna gäller främst HIKP för "alla poster", men ändå kräver analysen av upphovet till inflationstrycket en uppdelning av HIKP i delar som avser olika produktgrupper. I kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 definieras ett serie delindex för HIKP med gemensam täckning som medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen (Eurostat). Delindexen bygger på COICOP/HIKP-klassificeringen22. Detta var ett viktigt steg i rätt riktning för många användare, eftersom delkategorierna i nationella KPI inte följer en gemensam klassifikation. Varje månad överlämnar medlemsstaterna de primära indexserierna, dvs. HIKP och dess delindex, till kommissionen (Eurostat) med en decimals noggrannhet, t. ex. 99,5 eller 102,4 med 1996 =100. För att undvika stora eller motstridande avrundningsfel, beräknas all härledd statistik utifrån dessa primära serier. All härledd statistik offentliggörs med en decimals noggrannhet. Årliga genomsnittliga indextal är summan av de tolv månadsvärdena (angivet med en decimal) dividerat med tolv och avrundat till en decimal. Förändringen över tolv månader i detta årsgenomsnitt bygger dock på oavrundade genomsnitt, dvs. de kommer direkt från de primära serierna. Medlemsstaterna överlämnar också de initiala delindexens vägningstal och de kommer att rapportera eventuella påföljande ändringar till kommissionen (Eurostat). Delindexens vägningstal skickas till Eurostat med en detaljeringsgrad av minst en tusendel. Vägningstalen till EIKP. s och MUIKP:s delindex sprids till en detaljeringsgrad av minst en tusendel. Sedan mars 1997 sprider kommissionen (Eurostat) alla delindex och deras vägningstal varje månad23. 6. 2. 8. Gemensamma referensperioder Tre typer av basperioder används i framställningen av KPI: den period då man tar utgifterna för referensperiod"24); den period då baspriserna värderas vägningstalen ("prisreferensperioden") och den period då indexbasen sätts till 100 ("indexreferensperioden"). De nationella konsumentprisindexen skiljer sig åt när det gäller alla dessa referensperioder. ("vägningstalens För HIKP fastställs i rådets förordning indexreferensperioden till 1996 = 100. Eftersom HIKP är härlett ur nationella KPI är det nödvändigt att "omräkna" eller "prisuppdatera" HIKP och dess delindex till 1996: dvs. att uttrycka rörelserna i HIKP och dess delindex genom att referera till den genomsnittliga prisnivån för 1996 och därefter till december. 1996, december 1997, december 1998 osv. Att räkna om innebär helt enkelt en framskrivning till prisläget vid en viss tidpunkt, vilket i sig inte har någon effekt på den uppmätta inflationstakten. Det leder dock till att HIKP kan behandlas och presenteras på samma sätt, gör det möjligt att framställa index för grupper av medlemsstater eller hela EU samt gör det möjligt att ändra ländernas vägningstal varje år. Problemet med att aggregera konsumentprisindex med olika referenser och olika frekvens beträffande omräkningen av vägningstalen framhävde de beräkningsmässiga fördelarna med Laspeyres formel25. 22 23 24 25 Se även avsnitt 6. 2. 1. Närmare uppgifter finns i avsnitt 6. 4. Närmare uppgifter i avsnitt 12. 3. 2. Se även avsnitt 6. 2. 5. Sid 18/60 6. 3. ETKP och MUTKP Det europeiska konsumentprisindexet (EIKP) beräknas som ett vägt genomsnitt av HIKP för de 15 medlemsstaterna. Indexet beräknas som ett årligt kedjeindex och länders vägningstal kan ändras varje år. En medlemsstats vägningstal motsvarar dess andel av hushållens slutliga totala konsumtionsutgifter i EU. Värdet av de slutliga konsumtionsutgifterna i nationell valuta omräknas till köpkraftsstandarder (PPS) med hjälp av den slutliga konsumtionens köpkrafts pariteter. För ländernas vägningstal för 1997 har man använt sig av nationalräkenskaps uppgifter för 1995 till 1996 års priser. Konsumentprisindex för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (KPIEES) beräknas på samma sätt, men i detta ingår även Island och Norge26. Att aggregera medlemsstaternas HIKP till ett europeiskt HIKP innebär att man mäter och aggregerar utvecklingen av de inre värderna på alla EU-valutorna för att fa ett motsvarande mått på EU:s inflation. Den slutliga konsumtionsutgiften i monetära transaktioner är det riktiga vägningstalet, eftersom det motsvarar HIKP:s täckning. Det är rätt att medlemsstaterna är representerade av respektive konsumtionsvolym värderad till standardpriser i förhållande till andra medlemsstater och inte av värden som beror på finansiella och andra faktorer. Enligt gällande praxis inom Eurostat konverteras nationella vägningstal för KPI och HIKP med hjälp av köpkraftspariteter (PPP). Deras användning minskar valutakursernas störande flyktighet och varje medlemsstats relativa betydelse i termer av att de slutliga konsumtionsutgifterna uttrycks på ett meningsfullt sätt, t. ex. tilldelas två länder med samma konsumtionsvolym samma vägningstal. För de länder som kommer att delta i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) kommer de nationella valutorna att ersättas av euron. Det återstår att se hur EMU:s konsumentpris index (MUIKP) skall beräknas, och i synnerhet hur varje medlemsstats relativa vikt i MUTKP skall härledas, när hushållens slutliga konsumtionsutgifter för de deltagande länderna skall uttryckas i euro. 6. 4. Uppgifter om HIKP som sprids av kommissionen (Eurostat) HIKP är resultatet av ett tre år långt samarbete mellan kommissionen (Eurostat) och de nationella statistikorganen om harmonisering av de olika metoder och förfaranden som används för att ställa samman prisindex. Den första serien med harmoniserade konsumentprisindex offentliggjordes den 7 mars 1997. Sedan dess offentliggör kommissionen (Eurostat) varje månad följande: • HIKP över alla poster för samtliga EU-medlemsstater plus Island och Norge27. • Europeiska konsumentprisindexet (EIKP). • Indexet för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). • Cirka 100 delindex, deras motsvarande vägningstal och vägda genomsnitt (EIKP och EES). • Ländernas vägningstal. För HIKP och deras delindex finns följande information tillgänglig: • Den månatliga indexnivån. • Den månatliga nivån på förändringen. • Den årliga nivån på förändringen. 26 27 Liechtenstein ingår inte i KPIEES eftersom landet inte beräknar ett nationellt KPI eller ett HIKP. I Liechtenstein och Schweiz beräknas inga HIKP. Sid 19/60 • • Det årliga genomsnittliga indexet. • Den årliga genomsnittliga nivån på förändringen. Informationen uppdateras varje månad och den finns tillgänglig för användarna i Eurostats databas "Newcronos". Det går även att få informationen genom Eurostats Data Shop-nät. Den första serien med HIKP, som offentliggjordes den 7 mars 1997, fick ett bra mottagande i medierna och deras månatliga offentliggörande fungerar tillfredsställande för användarna. Som en effekt av hur svårt det är att sammanställa HIKP, upptäckte Finland ett fel i sina beräkningar av HIKP precis efter offentliggörandet av den första indexserien. Felet rättades till och den finska serien med HIKP reviderades samtidigt som indexen för februari offentliggjordes den 7 april 1997. De tyska och österrikiska HIKP-serierna korrigerades också: de reviderade värdena för de båda länderna spreds på samma gång som HIKP för augusti offentliggjordes den 7 oktober 1997. I linje med artikel 5. 1 b i rådets förordning om HIKP börjar HIKP med indexet för januari 1997. Indexets gemensamma referensperiod är år 1996. Prisförändringarna för 1997 fastställs på basis av indexen för 1996: HIKP:s begrepp började alltså tillämpas från och med indexet för januari 1996. Även om indexen för 1995 inte kan anses vara ett lagstadgat krav gick alla medlemsstater med på att tillhandahålla dem28. Förenade kungarikets index för 1995 är de preliminära indexen för 1995 justerade för effekten av det geometriska medelvärdet29. Indexen för 1995 och prisändringarna för 1996 baserade på 1995 uppfyller inte HIKP-standarden, men de anses vara bättre än de nationella konsumentprisindexen och de preliminära indexen30 vad gäller jämförbarhet. De anses därför vara det harmoniserade inflationsmåttet för månaderna under 1996 och de har offentliggjorts av kommissionen (Eurostat). Irland beräknade månatliga HIKP och månatliga delindex för 1995 och 1996 som byggde på deras kvartalsuppgifter. Månadsvärdena är justerade, linjeära interpoleringar av kvartalsindex, i vilka man tagit hänsyn till flera olika försäljningseffekter. Beräkningen av dessa försäljnings effekter är baserade på säsongsbetonade mönster på grundval av uppgifter från Förenade kungariket. För att beräkna inflationstakten för 1995 var kommissionen (Eurostat) tvungen att imputera indexen för 1994 års månader baserade på prisändringarna för de preliminära indexen under 1995. Dessa skattningar är endast tillgängliga för indexet över alla poster. Tabell 1: Översikt över uppgifter om HIKP tillgängliga den 7 oktober 1997 Manadsindex HIKP Delindex 1995 alla EU-länder ej F och UK 1996 alla EU-länder alla EU-länder 1997 | alia EU-lander 1 alia EU-lander ] Manatliga prisfbrandringar HIKP [1995/1994]31 alla EU-länder 1996/1995 alla EU-länder 1997/1996 alia EU-lander Delindex Inga ej F och UK alia EU-lander 28 29 30 31 Frankrike och Förenade kungariket tillhandahåller inga delindex för 1995. Detta förklaras närmare i avsnitt 6. 2. 5. och 12. 6. De preliminära indexen är tillgängliga från januari 1994 till december 1996 för alla EU:s medlemsstater samt Island, Norge och Schweiz. Preliminära index, se även avsnitt 6. 1. Sid 20/60 7. UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA I RÅDETS FÖRORDNING OM HIKP Enligt artikel 5 i rådets förordning om HIKP far kommissionen (Eurostat), efter samråd med EMI, vid behov under högst ett år bevilja undantag från den fastställda tidtabellen i rådets förordning. "Vid behov" innebär att en medlemsstat måste göra omfattande ändringar av sitt statistiska system för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Det vara bara ett fatal medlemsstater som begärde undantag32. I de flesta fall rörde det sig om ett mindre problem kring ändringar där man fann tillfredsställande lösningar i enlighet med den överenskomna tidtabellen för genomförandet. Kommissionen (Eurostat) beviljade slutligen bara ett undantag och det var till Danmark, så att landet kunde tillämpa formlerna för de elementära aggregaten först från september 1997. Retrospektiva serier kommer att lämnas. 8. FLER STEG MOT HARMONISERING Trots att HIKP i dagsläget utgör den bästa statistiska basen för internationella jämförelser av konsumentprisinflation och trots att man har uppnått stora framsteg när det gäller att harmonisera metoderna, återstår mycket arbete för att uppnå ännu bättre jämförbarhet. HIKP är inte, och kommer aldrig att bli, "helt" harmoniserade konsumentprisindex, eftersom målet är jämförbarhet och inte total harmonisering. Enligt Fördraget om Europeiska unionen är nationella skillnader uttryckligen tillåtna och de kommer att bestå, men på en nivå där kravet på HIKP:s jämförbarhet inte överträds. Förslag till tekniska förordningar och överens kommelser kommer inom kort att läggas fram inom följande områden: 8. 1. Utökad täckning I artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 definieras HIKP:s initiala täckning33 från januari 1997. Vissa svårhanterliga kategorier såsom tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildning, där det finns stora institutionella skillnader mellan medlemsstaterna, täcks idag inte helt av HIKP. Eftersom många varor och tjänster inom området hälso- och sjukvård, boende och utbildning i hög grad subventioneras av staten, är det inte alltid uppenbart vilka priser som bör ingå i ett konsumentprisindex och hur detta problem behandlas varierar mellan medlemsstaterna. ' Ett förslag till kommissionens förordning ändrar kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 vad gäller täckningen och i förslaget fastslås en flerstegsprocess för hur HIKP:s täckning skall utökas. För begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" i förslaget till förordning definieras både de varor och tjänster som skall täckas och vilka priser som skall användas. Priserna skall anges med avdrag för ersättningar, bidrag och rabatter. Förslaget till förordning följer de definitioner som fastställs inom det nya Europeiska nationalräkenskaps systemet (ENS 1995), där de är lämpliga för internationella jämförelser av inflationen, och i förslaget definieras detaljuppgifterna genom hänvisningar till COICOP/HIKP34. I förslaget till förordning fastslås att utvidgningen av täckningen av varor och tjänster skall genomföras i två etapper, den första i december 1998 och därefter i december 1999 enligt följande: (a) Hyror: I december 1998 kommer behandlingen av subventionerade hyror att vara harmoniserad. (b) Tjänster förknippade med bostaden: I december 1998 kommer täckningen att ha förutom då de till sophämtning, avloppssystem och vattenförsörjning, utvidgats finansieras med allmänna skattemedel. 32 33 34 Danmark, Tyskland, Frankrike och Italien. Se även avsnitt 6. 2. 1. Se avsnitt 6. 2. 1 och 6. 2. 7. Sid 21/60 (c) Finansiella tjänster: I december 1999 kommer HIKP att täcka återstående finansiella tjänster, t. ex. avgifter för skatte- och investeringsrådgivning. (d) Utbildning: I december 1998 kommer HIKP att täcka alla varor och tjänster inom utbildningsområdet på ett harmoniserat sätt. Utbildning kommer att täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna kommer att gälla de belopp som faktiskt betalas av konsumenten med avdrag för ersättningar från staten. Detta gäller skolböcker och annat material, skolmåltider samt utbildningstjänster som tillhandahålls av alla typer av skolor och universitet. För att lösa vissa metodiska problem, däribland hur man skall behandla inkomstrelaterade priser, har Eurostat tillsatt en särskild arbetsgrupp. (e) Hälso- och sjukvård: I december 1998 kommer HIKP att täcka samtliga varor och tjänster inom hälso- och sjukvårdsområdet (utom sjukhusvård) på ett harmoniserat sätt. Hälso- och sjukvård kommer att täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna kommer att gälla de belopp som faktiskt betalts av konsumenterna med avdrag för ersättningar från socialförsäkringar. Arbetsgruppen kommer att studera metodologiska frågor när det gäller genomförandet. Metoderna som gäller sjukhusvård kommer att beslutas senast i december 1998. Denna kategori kommer att införas så snart som möjligt efter detta. (f) Försäkring: I december 1998 kommer FIIKP att täcka alla försäkringar i samband med bostaden, inte bara sakförsäkringar. Senast i december 1999 kommer HIKP också att täcka privata sjukförsäkringar, skadeståndsansvar samt reseförsäkringar. Metoderna kommer att utarbetas av en särskild arbetsgrupp tillsatt av Eurostat. Om arbetsgruppen finner en lösning snabb kan införandet av dessa kategorier komma att ske tidigare. (g) Tjänster inom social trygghet: I december 1998 kommer HIKP att på ett harmoniserat sätt täcka de tjänster som tillhandahålls av daghem, lekskolor och barnstugor. De kommer att täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna kommer att gälla de belopp som konsumenten faktiskt betalat med avdrag för ersättningar från staten. Andra tjänster inom området social trygghet, särskilt ålderdomshem, ger upphov till liknande problem som sjukhusvård. Men eftersom dessa tjänster växer i betydelse bör de täckas av HIKP. Metoderna för införande av t. ex. ålderdomshem skall vara lösta senast i december 1998. Kategorin kommer att införas snarast möjligt därefter. • (h) Uteslutna: Följande kategorier kommer inte att omfattas av HIKP:s täckning: narkotika, tillräknade hyror för boende i egen bostad, andra tillräknade hyror, hasardspel, vissa tjänster i samband med personlig vård, livförsäkringar samt indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM). Där det är tekniskt möjligt kommer retrospektiva serier att sammanställas. Det uppskattas att den sammanlagda vikten av de ovannämnda varorna och tjänsterna motsvarar cirka 6 % av "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter"35. Ett annat kvarvarande problem gäller hur man skall mäta inflationseffekter på boendekostnader för dem som bor i egen bostad36. De faktiska priser som boende i egen bostad far betala för mindre reparationer i bostaden och regelbundna underhållstjänster ingår redan i HIKP. Tillräknade hyror och räntebetalningar på bostadslån, som ingår i vissa KPI, är inte faktiska pristransaktioner, och de anses internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. Denna fråga har diskuterats ingående av medlemsstaterna. Eurostat lämnade den 13 mars 1997 till kommittén för det statistiska programmet ett ställningstagande i vilket man bad om kommitténs ståndpunkt om dessa icke jämförbara poster bör uteslutas från HIKP eller om de skall ingå på basis av nettoinköpspriser för nya ägarbebodda bostäder. lämpliga för inte vara 35 36 Se även avsnitt 12. 2. 3. Se även avsnilt 10. 2. Sid 22/60 Många medlemsstater var positivt inställda till idén att de priser som bostadsägare far betala när de köper bostaden bör täckas av HIKP, men ansåg att det var för tidigt att gå vidare med ett index över nettoinköpspriser på nya bostäder. Man kom överens om att diskussionerna om detta ämne bör fortsätta och att ytterligare forskning bör genomföras innan ett slutligt beslut kan fattas. Eurostat kommer 1998 att tillsätta en särskild arbetsgrupp. som fastställdes Det krävdes en överenskommelse om definitionen på inflation för att kunna utvidga täckningen till varor och tjänster som ligger utanför den uppenbara täckningen. Ramen eller täckningen i princip, slutliga monetära konsumtionsutgifter". Vissa kommentatorer har påpekat att indexen har allvarliga brister på grund av den ofullständiga täckningen (i praktiken) och de antar, med hänvisning till vissa KPI, att bristerna är stora och därmed betydelsefulla. Kommissionen (Eurostat) har poängterat att det inte är lämpligt att göra jämförelser med KPI och att de utelämnade posternas betydelse beror på deras relativa prisrörelser och inte deras storlek som, med avdrag för ersättningar, kommer att vara liten37. "hushållens 8. 2. Minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP Enligt artikel 8. 3 i rådets förordning nr 2494/95 om HIKP skall HIKP. s vägningstal uppdateras så ofta det behövs för att säkerställa jämförbarhet, men samtidigt skall man på grund av kostnaderna undvika att genomföra hushållsbudgetundersökningar oftare än vart femte år. Enligt artikel 5. 3 skall dessutom genomförandeåtgärder för att bevara HIKP:s "tillförlitlighet och relevans" antas. Konsumentprisindex är tämligen okänsliga för ändringar av vägningstalen. Det är kostsamt att upprätthålla en hög noggrannhet för samtliga vägningstal genom ofta återkommande och genomgående uppdateringar och är därför inte önskvärt. Det är emellertid nödvändigt att det finns vissa garantier att stora skillnader i uppdateringarnas frekvens inte påverkar jämförbarheten. I ett förlag till kommissionens förordning fastställs minimistandarder för kvaliteten på HIKP:s vägningstal. De använda vägningstalen kan generellt sett hänföra sig till en referensperiod för vägningstalen på upp till sju år före gällande år. Det behöver dock göras justeringar för betydande ändringar i utgiftsmönster i den mellanliggande perioden. I förslaget till förordning fastställs alltså en minimigaranti för kvaliteten på de vägningstal som används iför att utarbeta HIKP och eventuella skillnader mellan HIKP som uppstår på grund av olika frekvens vad gäller uppdateringar minimeras38. Medlemsstaterna far själva ta ställning till vilken vägningsmetod de vill använda. Kommissionen (Eurostat) har påpekat att det är möjligt att utveckla kvalitetskontrollförfaranden som är inriktade på de relativt sett fa vägningstal som är avgörande för HIKP:s jämförbarhet, relevans och reliabilitet. En rapport om översynen av vägningstalen skall överlämnas till kommissionen (Eurostat). Om förändringar i priser på specifika varor och tjänster skiljer sig från rörelserna i HIKP över alla poster, skall det i rapporten åtminstone framgå att förfaranden har införts för att övervaka vägningstalen för sådana poster i syfte att säkerställa att de är riktiga. Kommissionen (Eurostat) har under ett flertal år arbetet tillsammans med medlemsstaterna för att harmonisera familjebudgetundersökningarnas utformning, innehåll och frekvens. Detta arbete är av stor betydelse för harmoniseringen av konsumentprisindex, eftersom vägnings- talens kvalitet och aktualitet beror på sådana informationskällor samt även på uppgifter ur nationalräkenskaperna. 37 38 Närmare uppgifter finns i avsnitt 12. 2. 3. Se avsnitt 12. 3. och 12. 4. for mer uppgifter. Sid 23/60 8. 3. Geografisk och befolkningsmässig täckning Nationella konsumentprisindex skiljer sig åt beträffande befolkningsmässig täckning: vissa KPI omfattar t. ex. inte personer som bor på institutioner medan andra inte gör. Ett särskilt problem gäller bosatta personers utgifter när de vistas utomlands och utländska besökares utgifter i hemlandet och dessutom skall man göra åtskillnad mellan företags och privatpersoners utgifter. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 begränsas HIKP till att täcka "varor och tjänster som bjuds ut till försäljning på medlemsstatens ekonomiska territorium", men det sägs inget om var konsumenten skall vara bosatt. Denna fråga är kopplad till vad medlemsstaten använder som eller hushållsbudgetundersökningar. Personer som bor i institutionella hushåll och utländska besökare omfattas vanligtvis inte av hushållsbudgetundersökningar. De ingår i princip i nationalräkenskaperna, men det kan vara svårt att exakt härleda de motsvarande vägningstalen för HIKP. nationalräkenskaperna vägningstal: primärkälla HIKP: s till De HIKP som offentliggjordes i mars 1997 täcker alla hushåll oberoende av inkomst som har sin hemvist på det ekonomiska territoriet (på landsbygden eller i tätorter). Av denna anledning var vissa medlemsstater tvungna att justera sina vägningstal för HIKP för att spegla de hushåll som inte ingick i deras nationella KPI, t. ex. Grekland, Portugal och Förenade kungariket. För HIKP behandlas emellertid utgifter från personer som inte är bosatta i landet, affärsresenärer och institutionella hushåll på samma sätt som för nationella KPI39. I ett förslag till kommissionens förordning fastslås en harmoniserad definition på HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning. Det anges att täckningen, för beräkning av HIKP:s vägningstal, bör omfatta alla "hushålls slutliga monetära konsumtionsutgifter"40 på den medlemsstatens ekonomiska territorium41. Täckningen bör särskilt inbegripa utgifter från utländska besökare, men exkludera bosatta personers utgifter när de är utomlands; HIKP bör alltså följa det "inhemska konceptet". Alla privata hushålls utgifter oberoende av i vilket område de finns och även personer som bor på institutioner bör täckas. Täckningen bör motsvara hushåll oberoende av hushållens inkomstnivå. Utgifter i samband med affärs verksamhet bör inte ingå. 8. 4. Uttömmande definition på HIKP För att fa en helhetsbild av HIKP:s konstruktion kommer kommissionen (Eurostat) att granska och utvidga den överenskommelse om genomförande som godkändes av kommittén för det statistiska programmet i januari 1997. I granskningen kommer man att ta upp ett antal frågor som rör HIKP. s konstruktion, särskilt de områden där man har gjort bedömningen att de inte var redo för lagstiftning eller områden där lagstiftning bedömdes vara olämpligt. Exempel på sådana och säsongsjusteringar. I syfte att påskynda att HIKP. s metodologiska ramverk slutförs, kommer "riktlinjer" att utarbetas så att de täcker alla de existerande begrepp, metoder eller förfaranden som anses ge jämförbara resultat. Målet är att under 1998 ge en fullständigt beskrivning av HIKP:s viktigaste delar. dataredigering, datainsamling tidpunkter områden rabatter, för är Hitintills har ett regelverk utarbetats för de aspekter av HIKP:s konstruktion där risken är störst för att de leder till icke jämförbara resultat. Alltså har viktiga delar av indexen definierats, men flera andra aspekter av HIKP:s konstruktion har lämnats utan åtgärd, vilket kan påverka de resulterande indexen. Skillnader i indexen förväntas inte, enligt de fakta som är tillgängliga i dagsläget, leda till betydande icke jämförbarhet. Bristen på en fullständig 39 40 41 Utom i Österrike där det nationella konsumentprisindexet gäller utgifter från bosatta personer på del inhemska territoriet, medan HIKP även omfattar utländska besökares utgifter ("inhemskt koncept"). Se även avsnitt 8. 1. Det sammanlagda vågningslalcl för dessa utökningar anges i avsnitt 12. 2. 3. Sid 24/60 definition har fördelen att det är möjligt för medlemsstaterna att följa de många förfaranden som antagits för deras respektive KPI, men nackdelen är att dessa förfaranden inte finns dokumenterade och därmed inte är kända för andra medlemsstater, Eurostat eller användarna. Dessutom kan de ändras utan åberopande av någon auktoritet utanför det nationella statistikorganet. Det är nödvändigt att ha en beskrivning av vad som för närvarande görs i medlemsstaterna för att slutföra det ramverk enligt vilket HIKP definieras och far sin legitimitet. Syftet är inte att utvärdera utan att detaljerat beskriva de nuvarande förfarandena. 9. EU:S UTVIDGNING Det har ännu inte fattats något beslut beträffande ansökningarna om medlemskap42 i Europeiska unionen, då man skall utvärdera kandidatländernas förmåga att ta på sig de krav som följer av medlemskapet, t. ex. anslutning till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Eurostat tillhandahåller den statistiska information som är vikt vid bedömningen av ansökan om medlemskap. Under perioden före anslutningen måste kandidatländerna införa gemenskapens regelverk "acquis communautaire"43, vilket inbegriper genomförandet av harmoniserade konsument prisindex (HIKP). 1996 hölls det första mötet med kandidatländerna för att i så hög grad som möjligt involvera dem i harmoniseringsprojektet. I slutet av 1996 skickade Eurostat ut ett frågeformulär till alla kandidatländerna om det rättsliga ramverk enligt vilket HIKP har införts i medlemsstaterna. Målet var att identifiera luckor och brister när det gäller att uppfylla kraven för HIKP, behov av teknisk hjälp, tillgängliga resurser, potentiella kostnader samt en tidtabell för att införa HIKP. Informationen kommer att tjäna som underlag för en diskussion om framtida möten och för att utarbeta ett detaljerat arbetsprogram. En första utvärdering av frågeformuläret inriktades på kandidatländernas förmåga att framställa ett index som täcker alla varor och tjänster enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 som definierar HIKP:s initiala täckning44. 1 följande tabell sammanfattas resultaten: 42 43 44 Kandidatländerna är Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern. Det rättsliga ramverk som tillämpas på Europeiska unionens medlemsstater. Se även avsnitt 6. 2. 1. Sid 25/60 Tabell 2: Bedömning av kandidatländernas förmåga att uppfylla kraven på HIKP: Initial täckning Kandidatlandcrnas tidtabcll for att uppfylla kravcn avsccndc HIKP:s initiala tackning: BUL CYP fr^jan-1998:sammanstallningavHIKP; (uppgiftcr tillgangliga varen 1998) CZE 1998: omklassificcring cnligt COICOP/HIKP; 1999: oversyn av KPI-korgen; fran borjan av ar 2000: sammanstallning av HIKP EST fran 1998: tilldelning av representativa poster for de HIKP delindex som annu inte tacks av det nationella KPI HUN 1997: inforande av begreppen en fast korg; 1997 - 1998: inforande av COICOP/HIKP LTU 2 ar kravs for att infora kraven pa HIKP LVA POL 1997: inforande av COICOP i hushallsbudgetundersokningar; Jan-1998: inforande av COICOP/HIKP och utveckling av mjukvara for berakning av HIKP; Mars-1998: inforande av det COICOP-baserade vagnings- systemet; Mn 1999: sammanstallning av HIKP ROM inte fore 1998 SVK SVN Dec-1998: tackning av alia varor och tjanster enligt Eurostats bcdomning om mojlighct att uppfylla kravcn mcd tanke pa den initiala tackningen; omojligt i dagslaget troligtvis ar 1998 troligtvis ar 2000 mqjligt ar 2000 mqjligt ar 2000 omojligt i dagslaget mojligt ar 2000 troligtvis ar 1999 inga planer pa att revidera nationellt KPI fore ar 2000 omojligt i dagslaget troligtvis ar 1999 definitionen i forordningen om initital tackning och inforande av COICOP/HIKP; fran 1999: sammanstallning av HIKP och alia delindex | 10. H I KP - ETT JÄMFÖRBART MÅTT PÂ KONSUMENTPRISINFLATION 10. 1. Förbättrad iämförbarhet De harmoniserade konsumentprisindexen bygger på harmoniserade begrepp, metoder och förfaranden som gör dem mer lämpade för jämförelser av inflationen i medlemsstaterna än de nationella konsumentprisindexen. Som ett resultat av harmoniseringsprojektet förbättrades även en del kvalitativa aspekter av vissa nationella KPI när det gäller att mäta inflationen. Inom ramen för rådets förordning om HIKP har kommissionen (Eurostat) infört en rad särskilda åtgärder i form av förordningar från kommissionen genom vilka man inför en gemensam klassificering (COICOP/HIKP), en gemensam täckning för HIKP och serie av minimistandarder som gäller följande45: • Nya varor och tjänster av betydelse (t. ex. mobiltelefoner). • Avpassade hänsynstaganden avseende kvalitetsändringar i de produkter som konsumenterna köper (kvalitetsjusteringar). • Säkerställande av att prisurvalen är tillräckligt representativa. • Jämförbara formler för att mäta prisändringar. 45 Mer information finns i avsnitt 6. 2. och 12. Sid 26/60 Boskin-rapporten och BLS svar46 på rapporten kan ses som ett stöd för det som harmoniseringsprocessen har uppnått. Boskin tar upp de frågor som harmoniseringen redan var inriktad på, nämligen främst kvalitetsjusteringar och grundläggande formler samt att följa med i utvecklingen på marknaden (nya varor och vägningstal). Det var ett stort steg mot mer jämförbara index när man tog bort de olika sätten att behandla ägarbebodda bostäder, hälso- och sjukvård och utbildning inför HIKP:s första etapp. Minimistandarderna fick snabbt stor effekt på jämförbarheten genom att man förbjöd olämpliga förfaranden och därmed i stor utsträckning eliminerade de snedvridningar som blev resultatet av dem, t. ex. snedvridningar p. g. a. nya varor, kvalitet, saknade priser och aggregering samt snedvridningar p. g. a. formler, substitution och försäljningsställen. Att ytterligare minska de återstående snedvridningarna och felen anses som en uppgift på medellång sikt som tog sin början med de första serierna med sammanställda HIKP-data. HIKP kommer emellertid alltid att vara föremål för vissa statistiska felmarginaler och okända snedvridningar. Om det vore möjligt att ange storleken på snedvridningen i ett KPI skulle det inte finnas några snedvridningar, eftersom indexet skulle korrigeras därefter. Fram till dess att alternativa mått utan snedvridningar kan definieras och konstrueras kommer storleken på alla snedvridningar att vara en fråga om gissningar. Det är allmänt erkänt att den huvudsakliga källan till snedvridningar i konsumentprisindex uppstår vid behandlingen av kvalitetsändringar, men det är okänt hur stora snedvridningarna är. Nationella konsumentprisindex kan dock användas till att undersöka alternativa sätt att lösa problemet med att konstruera prisindex. De regler och minimistandarder som fastställs i förordningarna och i riktlinjerna säkerställer inte bara HIKP. s jämförbarhet, noggrannhet och till kvalitetsförbättringar vid inflationsmätningar. Detta är också en fördel för de nationella konsumentprisindexen då länderna kan anta dessa minimistandarder. Irland har exempelvis sedan januari 1997 framställt ett månatligt KPI istället för det kvartalsvisa KPI som framställdes första medlemsstat där det nationella konsumentprisindexet har ersatts med HIKP, och Grekland har lanserat ett nytt nationellt KPI som huvudsakligen bygger på HIKP-standarder. tillförlitlighet, utan de tidigare. Luxemburg är den leder , Med den föreslagna kopplingen till det nya europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) via begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter"47, utgör HIKP ett klart och otvetydigt begrepp för att definiera täckning och konstruera vägningstal samt även förbättra överensstämmelsen med nationalräkenskaperna. 10. 2. Jamforbarhct och täckning HIKP:s jämförbarhet är resultatet av att de åtgärder som beskrivs i avsnitt 6. 2 har införts, varför detta avsnitt inriktas på HIKP:s täckning. Efter presentationen av HIKP har kommissionen (Eurostat) och statistiker i medlemsstaterna blivit kritiserade för att de inte har kunnat utvidga HIKP:s täckning beträffande ägarbebodda bostäder, utbildning och hälso- och sjukvård48. De faktiska priser som boende i egen bostad betalar för mindre reparationer och regelbundet underhåll av bostaden täcks redan av HIKP. Tillräknade hyror eller räntebetalningar på bostadslån, som ingår i vissa KPI för att mäta den "inflation" som boende i egen bostad känner av när det gäller boendekostnader, anses dock vara olämpliga för internationella jämförelser av konsumentprisinflation, eftersom dessa inte är faktiska monetära transaktioner. Tillräknade 46 47 48 Bureau of Labor Statistics ansvarar för alt beräkna USA. s KPI. Se även avsnitt 8. 1. Se även avsnitt 8. 1. Sid 27/60 hyror är alternativkostnaden för att en person bor i egen bostad och inte en spegling av de faktiska priser som denne som konsument måste betala. Dessa och andra alternativkostnader anses inte ingå som en del i inflationen. Räntor på bostadslån är helt enkelt lånekostnader och betalningar i samband med lån ingår vanligtvis inte i KPI. Kommittén för det statistiska programmet diskuterade den 13 mars 1997 hur ägarbebodda bostäder skulle behandlas i HIKP. Många medlemsstater var positivt inställda till idén att de priser som boende i egna bostäder betalar vid ett bostadsköp bör täckas av HIKP, men de tyckte samtidigt att det var för tidigt att framställa ett index över nettoinköpspriser på nya bostäder. Man beslutade att diskussionerna om denna fråga skulle fortsätta och att mer forskning skulle genomföras innan ett avgörande beslut kunde fattas. En särskild arbetsgrupp kommer att tillsättas av Eurostat 1998. Effekten av att utesluta de flesta tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildning från HIKP beror på hur dessa tjänster slutligen kommer att mätas och särskilt på hur man kommer att behandla ersättningar. Alla tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildningar ingår inte i alla KPI. Där de ingår gör man inte alltid avdrag för de återbetalningar som konsumenterna ofta får. Man har kommit fram till vissa lösningar så att man kan uppnå nästan full täckning för hälso- och sjukvård och utbildning i två etapper, i december 1998 och december 1999. Att vissa poster införs efter 1998 speglar antingen det faktum att ingen medlemsstat har tekniska lösningar på hur de skall behandlas (t. ex. sjukhusvård: vilka priser betalar konsumenterna?) eller att metoderna och förfarandena måste förfinas innan jämförbarhet kan säkerställas. Om man antar att 6 % av den fulla täckningen, definierad som "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter, saknas, far detta betydelse endast om inflationen i de undantagna posterna skiljer sig mycket från den allmänna inflationen. Om till exempel inflationstakten enligt HIKP är 2,0 %, måste inflationen i de undantagna posterna vara två gånger högre för att den uppmätta inflationstakten skall öka till 2,1 %. Om delindexen för de undantagna posterna utvecklas i samma takt som indexen över alla poster, påverkas inte inflationstakten enligt HIKP. Även om det är en nackdel att HIKP inte täcker allt, måste detta bedömas mot bakgrund av harmoniseringsprocssens stora framsteg. 10-3- Skillnader mellan KPT och HTKP HIKP skiljer sig numeriskt från nationella KPI som en följd av skillnaderna i begrepp, metoder och förfaranden. Eftersom nationella KPI och HIKP har olika syften, kan det vara missvisande att direkt jämföra de båda indexen49. Den numeriska skillnaden kan vara positiv eller negativ, men avsikten med denna rapport är inte att förklara eller kommentera numeriska skillnader, i sin konvergensrapport 199650. Denna rapport är inriktad på HIKP:s vilket gjorde jämförbarhet och på om medlemsstaterna följer den rättsliga ramverket. HIKP utgör den enda jämförbara grunden för att bedöma konvergensen avseende inflationen i medlemsstaterna och den skall utvärderas under den avgörande period som föregår starten av den ekonomiska och monetära unionens tredje etapp, såsom fastställs i fördraget, på grundval av dessa jämförbara harmoniserade index över konsumentpriser. Eftersom det enligt artikel 109j i Fördraget om Europeiska unionen är tillåtet att beakta "andra prisindex", far nationella KPI, bland andra, tas i beaktande. 49 50 Se även avsnill 4. " Rapport om konvergensen i Europeiska unionen under år 1996" - KOM(96) 560 slutlig, publicerad i European Economy, supplement A, No 1 - January 1997 Sid 28/60 11. REAKTIONER FRÅN ANVÄNDARE, MEDIA OCH MEDLEMSSTATERNA 11. 1. Yttrande från Europeiska monetära institutet (EMT) EMI har uttryckt följande: "I sin egenskap av viktig användare och som förelöpare till den europeiska centralbanken (ECB), har EMI varit mycket engagerat i förarbetet kring HIKP, dels genom samråds- förfarandet i artikel 5. 3 i rådets förordning om HIKP, dels genom att EMI:s tekniska experter deltagit i Eurostats arbetsgrupp. avseende av konvergensen för bedömningen Mot bakgrund av de olika mål, begrepp och metoder som de nationella konsumentprisindexen bygger på, betraktar EMI harmoniseringsinsatserna som avgörande för bedömningen av konvergensen i enlighet med Fördraget om Europeiska unionen. HIKP kommer att utgöra i EMI: s grunden konvergensrapport i början av 1998. På kort och medellång sikt ligger tonvikten därför på jämförelser av de enskilda medlemsstaternas HIKP. HIKP kommer att behålla sin roll för de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma valutan, men från och med inledningen av den monetära unionens tredje etapp, kommer HIKP att vara en central indikator inom den gemensamma monetära politiken och detta medför att den monetära unionens konsument prisindex (MUIKP) kommer att användas i sin helhet. De åtgärder som har införts för att bedöma konvergensen kommer att utgöra en bra statistisk bas för MUIKP. Parallellt kommer kanske användningen av MUIKP för den monetära politikens syften att öka betydelsen av faktorer som t. ex. att uppgifter finns tillgängliga vid rätt tidpunkt, eftersom uppgifterna med stor sannolikhet kommer att utgöra en viktig beståndsdel i den politiska analysen varje månad. prisstabiliteten Den harmonisering som hitintills uppnåtts verkar i stort sett vara tillfredsställande. Den gemensamma täckningen och klassificeringen samt även det detaljerade offentliggörandet av delindex är en viktig förbättring för analytiska ändamål. En jämförbar basformel har fastställts och de första åtgärderna för att förbättra jämförbarheten avseende metodfrågor har införts (förfaranden avseende kvalitetsjustering och urval). EMI har gett sitt stöd till uppläggningen att i dagsläget utarbeta minimistandarder och att införa mer jämförbara pch tillförlitliga metoder på medellång sikt. Många av de frågorna som diskuterats rör mätning av inflationen och hur tillförlitlig konsumentprisstatistik generellt sett är och arbete på området är därför särskilt välkommet ur den monetära politikens synvinkel. Den positiva bedömningen av uppnådda framsteg innebär emellertid inte att skillnaderna i metoder helt har försvunnit. Dessutom är EMI särskilt angeläget om att till de delar av konsumentutgifterna som inte täcks av det initiala harmoniserade indexet över konsument priser. täckningen utökas Sammanfattningsvis anser EMI att planerna på att utveckla HIKP ytterligare är en nödvändig förutsättning för att de skall kunna användas inom den monetära politiken, vilket inte gör dem mindre värdefulla vid bedömningen av konvergensen. " 11. 2. Yttrande från Europeiska kommissionens generaldirektorat for ekonomi och finans (GD TT) GD II har lämnat följande yttrande: "Som en av huvudanvändarna har GD II, generaldirektoratet för ekonomi och finans, enträget insisterat på en snabb tillgänglighet på jämförbar och pålitlig data för bedömning av konvergensen med avseende på inflationen. GD II välkomnar därför att tidtabellen för introduktionen av HIKP, såsom den fastställdes i rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex, har följts. Detta har gjort det möjligt för kommissionen att utnyttja HIKP i sina senaste officiella dokument, och då särskilt i lägesrapporten om Sid 29/60 genomförandet av 1996 års allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken samt i kommissionens för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik 1997. Det är av stor betydelse att HIKP kan användas "operativt" ett år före utarbetandet av 1998 års konvergensrapport, eftersom beslutsfattare och ekonomiska aktörer då har tid att bekanta sig med detta nya index. rekommendation om allmänna riktlinjer Introduktionen av HIKP måste också anses vara en storartad insats, eftersom man inte gjort avkall på kvaliteten till förmån för snabbheten. De harmoniserade konsumentprisindexen, i sin nuvarande form, visar på en hög grad av jämförbarhet mellan medlemsstaterna, inte bara vad gäller täckning utan också kvalitet. De nationella statistikorganen har kommit överens om minimistandarder och om bra förfaranden beträffande vissa viktiga metodfrågor, exempelvis grundläggande formler och uppdatering av vägningstalen. Användarna har uppskattat att förbättringarna av jämförbarheten och kvaliteten har gått hand i hand. DG II hindrades emellertid i sitt arbete genom att det inte fanns historiska serier för medlemsstaternas HIKP, vilket stred antingen mot skyldigheterna i de berörda förordningarna eller mot överenskommelsen med Eurostat. Trots att dessa problem sedan dess har fått sin lösning, vill GD II uttrycka sin förhoppning att liknande brister inte uppstår igen då de utvidgade HIKP-serierna skall offentliggöras (till exempel då täckningen utökas). Vissa HIKP- serier var även föremål för betydande revideringar under månaderna som följde på HIKP:s introduktion. GD II är väl medvetet om att vissa revideringar är oundvikliga, men de nationella statistikorganen bör likväl säkerstäila att de gör vad som krävs för att minimera omfattningen av potentiella revideringar. Beträffande den framtida utvecklingen uppmuntrar GD II det arbete arbetsgruppen har påbörjat i syfte att utöka HIKP. s täckning och förbättra den statistiska noggrannheten för både KPI och HIKP. Avslutningsvis vill GD II återigen betona vikten av att HIKP även i fortsättningen inte försenas, då detta är av avgörande betydelse för att användarna effektivt skall kunna övervaka inflation inom den kommande ekonomiska och monetära unionen, och inom Europeiska unionen i sin helhet. " 11. 3. Sammanfattning av medlemsstaternas yttrande • finans- och ekonomiministerierna, de finansiella Introduktionen av HIKP var framgångsrik i alla medlemsstater. De viktigaste målgrupperna, instituten och dvs. centralbankerna, forskningsinstituten, har visat ett stort intresse för HIKP. Det har inte varit svårt att förklara skillnaderna i metoder och begrepp mellan nationella KPI och HIKP för dessa användare, eftersom de i de flesta av medlemsstaterna hela tiden har underrättats om harmoniserings- projektets utveckling och framsteg. Vissa medlemsstater höll dessutom seminarier för målgrupperna. Däremot var allmänhetens intresse för detta nya sätt att mäta inflationen måttligt. Medlems staterna anser dock att situation kan ändras 1998 då beslutet om vilka länder som skall delta i Ekonomiska och monetära unionen skall fattas. Vissa medlemsstaterna har valt att göra HIKP och landets KPI så lika som möjligt genom att införa HIKP:s metodförbättringar även i KPI och genom att de varor och tjänster som lades till vid insamlingen av HIKP även lades till KPI. Andra medlemsstater försöker separera HIKP från landets KPI i så stor utsträckning som möjligt för att betona att de två indexen har olika syften. Luxemburg var först med att ersätta det nationella konsumentprisindexet med HIKP. HIKP:s lämplighet som ett mått på inflationen har aldrig ifrågasatts. Det fördes dock långa diskussioner Sid 30/60 om huruvida HIKP skulle tjäna som nationellt KPI, och därmed utnyttjas för indexregleringar av löner. I de övriga medlemsstaterna har det ännu inte uppstått några problem med att införa ytterligare ett prisindex, eftersom det betonades att HIKP först och främst var avsett för internationella jämförelser av inflationen och att de nationella konsumentprisindexen även fortsättningsvis var den bästa indikatorn för nationella syften. I Grekland, Irland, Italien och Österrike sammanföll presentationen av HIKP med lanseringen av ett uppdaterat nationellt KPI. Irland bytte med framgång från en kvartals- till en månadscykel för sammanställning av det nationella konsumentprisindexet. Grekland har rapporterat att offentliggörandet av HIKP stärkte förtroendet för det reviderade nationella konsumentprisindexet. I Grekland diskuterades om HIKP skulle användas istället för KPI som deflatorer avseende många ekonomiska och monetära variabler, vilket kunde leda till reviderade värden beträffande olika nationella jämförelser. 12. ÖVERENSSTÄMMELSE OCH KVALITETSKONTROLL Enligt artikel 12 i rådets förordning om HIKP införs indirekt en skyldighet att övervaka överensstämmelsen, genom att ge kommissionen (Eurostat) befogenhet att begära sådan information från medlemsstaterna som är nödvändig för att utvärdera a) b) överensstämmelse med kraven om jämförbarhet och kvaliteten på HIKP. Dessutom krävs det enligt alla särskilda bestämmelser som har fastställts i kommissionens förordning att medlemsstaterna tillhandahåller tillräckligt med information för att kvaliteten skall kunna övervakas och kontrolleras. Generellt sett är kommissionens förordningar inriktade på att ange det resultat som skall uppnås, och låta medlemsstaterna själva bestämma hur de skall uppnå dem51. Denna inställning medför att det behövs ett effektivt system för att övervaka överensstämmelsen, för att säkerställa att medlemsstaterna faktiskt uppfyller både bokstaven och andan i de olika förordningarna och riktlinjerna. Kommissionen kan dock begära mer information än vad medlemsstaterna själva skulle kräva för att säkerställa att indexen är tillförlitliga. I de följande avsnitten i denna rapport (12. 1 till 12. 8) sammanfattas resultaten av den första ansatsen att övervaka överensstämmelsen, under det att det fortfarande pågår diskussioner om hur man bäst kan tillhandahålla ett system med oberoende statistiska kontroller för att säkerställa en hög kvalitet på HIKP, och att införa ett övervakningssystem som överensstämmer med befintlig praxis i många av medlemsstaterna. Kommissionen (Eurostat) överväger också om det behövs ytterligare mekanismer för att säkerställa kvaliteten och integriteten hos denna viktiga nya ekonomiska indikator och en möjlighet vore att inrätta ett oberoende rådgivande organ. Sammansättningen av olika HIKP baseras i stor utsträckning på nationella KPI. I de avseenden som indexkonstruktionen lättast leder till icke-jämförbarhet, baseras de olika HIKP på harmoniserade begrepp, metoder och förfaranden, vilka gör HIKP till de bästa måtten för att jämföra inflationen mellan medlemsstaterna. Syftet med detta avsnitt är att bedöma hur jämförbarheten har förbättrats i och med införandet av HIKP. I avsnitt 12. 2 till 12. 8 beskrivs de förbättringar som har gjorts i enlighet med befintlig lagstiftning om HIKP, medan avsnitt 12. 1 innehåller riktlinjer för förbättringar bortom vad som minst krävs enligt förordningarna. 51 Se även avsnitt 5. Sid 31/60 12. 1. Särskilda ändringar som medlemsstaterna genomfört Harmoniseringsprojektet och sammanställningen av HIKP krävde avsevärda resurser i fråga om personal och datorutrustning52. Många medlemsstater ökade både sin utbildade och sin övriga personal och/eller utökade sina datorsystem för att sammanställa HIKP från januari 1995, t. ex. Förenade kungariket, Irland, Luxemburg och Sverige. Österrike införde i början av 1997 särskild programvara för insamling och överföring av data på sina kontor för insamling av priser. För att tillhandahålla så jämförbara tidsserier av HIKP som möjligt, tog medlemsstaterna fram retrospektiva data för HIKP. Samtliga medlemsstater tillhandahöll HIKP månadsvis från och med indexet för januari 1995, och alla utom Frankrike och Förenade kungariket sammanställde HIKP:s delindex från januari 199553, med användning av klassificeringen COICOP/HIKP54. Förenade kungariket och Irland tillhandahöll dock retrospektiva data endast från och med publiceringen av siffrorna för augusti den 7 oktober 1997. I en del medlemsstater krävde tillhandahållandet av retrospektiva data att historiska priser och vägningstal beräknades för ett antal produkter som inte täcktes av det nationella KPL Dessutom införde Finland, Förenade kungariket, Grekland, Luxemburg och Österrike ansatsen med geometriska medelvärden vid beräkning av elementära aggregat för index före januari 199755. Flera medlemsstater införde eller avsåg att införa COICOP-klassificeringen för sina nationella KPI vilket skulle uppskattas av många användare, eftersom komponenterna i nationella KPI inte överensstämmer med en gemensam klassificering. Förenade kungariket, Grekland, Portugal och Österrike justerade sin geografiska och befolkningsmässiga täckning i tid före offentliggörandet av HIKP, och föregick därigenom delvis ett förslag till kommissionens förordning om en harmoniserad definition av den geografiska och befolkningsmässiga täckningen för HIKP56. Eftersom Grekland omfattar landsbygdsregionerna, Portugal omfattar Azorena och Madeira och Förenade kungariket omfattar de översta fyra procenten av inkomsttagare och även pensionärer som i huvudsak är beroende av förmåner från den offentliga sektorn, avser de HIKP som offentliggjordes i mars 1997 alla hushåll, oavsett inkomst, som är bofasta i någon del av det ekonomiska territoriet (landsbygd och städer). Österrike övergick till det "inhemska konceptet" för HIKP genom att inkludera utländska turisters utgifter i Österrike. Flera medlemsstater tog hänsyn till nya varor och tjänster som mobiltelefoner när de sammanställde sina HIKP. Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg och Österrike införde nya vägningstal, tidigare än planerat, i tid före offentliggörandet av HIKP. Nederländerna beslutade att övergå till en årlig uppdatering av de vägningstal som används för att sammanställa deras HIKP och det nationella KPI från december 1997. Att nya varor och tjänster räknas in och att mer aktuell information används för att bestämma vägningstalen bör ge tillförlitligare och mer relevanta index57. I Tyskland där datainsamlingen och kvalitetskontrollen i stor utsträckning sköts av regionala kontor (Statistische Landesämter), har ett system införts som gör det möjligt för den federala statistikbyrån (Statistisches Bundesamt) att erhålla primärdata från de regionala kontoren för att sammanställa den statistiska information som Eurostat behöver för att påvisa HIKP. s kvalitet enligt övervakningen av överensstämmelsen. 52 53 54 55 56 37 Se även avsnitt 2. Se även tabell till avsnitt 6. 4. Se även avsnitt 6. 2. 1. och avsnitt 6. 2. 7. Se även avsnitt 12. 6. Se även avsnitt 8. 3. Närmare uppgifter återfinns i avsnitt 12. 3. och avsnitt 12. 5. Sid 32/60 12. 2. Täckning 12. 2. 1. Preliminära index offentliggjordes den 29 februari 1996 Under 1996 publicerade kommissionen (Eurostat) preliminära index varje månad. De användes av kommissionen första konvergensrapporter till rådet 1996. Preliminära index finns för tidsperioden januari 1994 till december 1996 för alla EES-länder och Schweiz. I enlighet med rådets förordning ersattes58 de avHIKP, inledningsvis med indexet för januari 1997. II) och Europeiska monetära institutet i deras (GD I och med de preliminära indexen59 blev det lättare att jämföra konsumentprisinflationen än med de nationella KPI, eftersom de justerades för att täckningen för varor och tjänster skulle överensstämma i möjligaste mån. Vissa kategorier av utgifter uteslöts, medan andra som inte täcks av en del nationella KPI ingick för alla medlemsstater. Den sammanlagda vikten för vad som räknades in och för vad som uteslöts var cirka 16 % av de totala konsumtionsutgifterna. De exakta beloppen varierade från land till land och uppgifter för EU-medlemsstaterna ges i tabellerna 4 och 5 nedan. Bortsett från dessa skillnader avseende täckningen för varor och tjänster, konstruerades de preliminära indexen enligt exakt samma metoder som de nationella KPI från vilka de härleddes. I tabell 3 belyses skillnaden i täckning för varor och tjänster mellan de preliminära indexen och de nationella KPI. Tabellen ingick i Eurostats pressmeddelande nr 15/96 den 29 februari 1996 vid offentliggörandet av de preliminära indexen, och har korrigerats med avseende på beräkningar för Förenade kungariket. Av tabellen framgår att de preliminära indexen täckte cirka 84 % av de varor och tjänster som ingår i de nationella KPI, med högst 92 % identisk täckning i Grekland och minst 75 % i Nederländerna. De viktigaste skillnaderna vad avser produkttäckning beror på hur egnahemsägare och deras bostäder behandlas60. Skillnaderna mellan vägningstalen för hälso- och sjukvård och utbildning, som utgör 11 % av det franska KPI och mindre än 1 % av Förenade kungarikets, återspeglar inte bara stora institutionella skillnader mellan länderna vad avser det sätt på vilket konsumenterna betalar för sådana tjänster utan också skillnader i hur dessa behandlas i KPI. 58 Med undantag för Schweiz som beräknade ett intcrimsindcx men inte ställer samman ett HIKP. 59 60 Se avsnitt 6. 1. Se även avsnitt 8. 1. och avsnitt 10. 2. Sid 33/60 Tabell 3: Utgifter som inte ingick i nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen - ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (januari 1996 61) - preliminara index + agarbebodda bostader +' halso- och sjukvard och utbildning +/- ovriga = nationella KPI B 822 40 56 DK 821 126 36 D 826 92 45 EL 916 - 76 E 913 17 44 F 875 - 112 IRL 846 40 43 I 900 - 78 L 883 - 85 ' 82 1000 17 1000 37 1000 8 1000 26 1000 13 1000 71 1000 22 1000 32 1000 preliminara index + agarbebodda bostader + halso- och sjukvard och utbildning +/- ovriga = nationella KPI NL 749 118 12 A 871 9 46 p 876 61 39 FIN 774 100 41 S 793 160 25 UK 796 120 9 IS 750 108 43 N 803 115 31 121 1000 74 1000 24 1000 85 1000 22 1000 75 1000 99 1000 51 1000 Tabell 4 och 5 ingick också i Eurostats pressmeddelande nr 15/96 den 29 februari 1996, och innehåller uppgifter om de kategorier som inte har räknats in i nationella KPI och de kategorier för vilka tillägg har gjorts. De innehåller endast uppgifter avseende EU:s medlemsstater. Tabell 4: Kategorier som har lagts till nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen Alkoholhaltiga drycker Tobak Tjanster for regelbundet underhall och regelbunden reparation av bostaden B DK D EL E F IRL I in in NL A P FIN S UK L in in 61 De utgifter som jämförelsen relateras till är de sammanlagda utgifter som täcks av varje medlemsstats nationella KPI och som har åsatts viklen 1000. Vikterna för de preliminära indexen och de kategorier som har räknats in eller uteslutits är de som användes vid sammanställningen av indexet i januari 1996. Sid 34/60 Kategorier som inte har raknats i ni Tabell 5: nationella KPI vid 1 )erakning av de preliminara indexen Tillraknade hyror Mn egnahemsagare Rantebetalningar pa hypotekslan Avfallshantering och sanitetstjanster (betalning i form av skatt oberoende av konsumtion) Forsakringar i samband med bostaden Vattenfbrsbrjning (betalning i form av skatt oberoende av konsumtion) Halsovard Paketresor och utgifter i utlandet Reseforsakringar Skatter i samband med anvandning av bil, vagskatter och -avgifter Bilfbrsakringar Avgifter for korkort Utbildning Social trygghet Finansiella tjanster, ej tidigare namnda Ovriga tjanster, ej tidigare namnda DK ut D ut B ut EL E F IRL I L A NL ut P ut FIN S ut UK ut ut ut ut ul ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut ut 12. 2. 2. HIKP offentliggjordes den 7 mars 1997 Enligt rådets förordning offentliggjorde kommissionen (Eurostat) den 7 mars »1997 den första uppsättningen HIKP för alla EU-medlemsstater, Island och Norge62. De ersatte de preliminära indexen som det bästa måttet för att jämföra konsumentprisinflation mellan medlemsstaterna och används i de konvergensrapporter som EMI och kommissionen utarbetar åt rådet. HIKP är ett nytt och annorlunda index för mätning av inflation och inte bara ett "utvidgat preliminärt index". Till skillnad från de preliminära indexen, som helt och hållet baserades på nationella KPI och endast justerades för att göra täckningen för varor och tjänster så jämförbar som möjligt, har HIKP också (och i synnerhet) harmoniserats vad avser vissa metodologiska aspekter av indexkonstruktionen. och undervisning Tilläggen till täckningen omfattar, jämfört med de preliminära indexen, särskilt försäkringar i samband med bilar och bostäder, paketresor, banktjänster, flera administrativa avgifter, läromedel receptfria t. ex. hälsovårdsprodukter63. Det sammantagna vägningstalet för dessa tillägg utgör cirka 5 % av de totala konsumtionsutgifterna i genomsnitt för medlemsstaterna, med lägst cirka 2% för Portugal och högst cirka 7 % för Island. Närmare uppgifter finns i tabell 6. Av tabellen framgår konsumtionsutgifterna för de viktigaste kategorierna av varor och tjänster som infördes ("som lades till de preliminära indexen") för konstruktionen av HIKP, och ger sålunda en uppfattning om den vikt som dessa delindex har i varje medlemsstats HIKP. kvällsundervisning samt som 62 63 Se avsnitt 6. 2. Närmare uppgifter om tillgängliga data återfinns i avsnitt 6. 4. Se även avsnitt 6. 2. 1. Sid 35/60 Tabell 6: Delindex som infördes för sammanställningen av HIKP ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 199664) - Halso- och sjukvardsprodukter - som betalas av konsumenten och som inte ersatts Paketresor Utbildning - som vanligtvis betalas av konsumenterna i medlemsstaterna Forsakringar Banktjanster, ej tidigare namnda Ovriga tjanster, ej tidigare namnda Summa tilliigg: B 8,7 DK 7,4 D 8,5 EL 11,9 E 8,4 F 4,8 IRL 6,0 I 16,0 L 2,8 31,4 • 12,6 3,3 16,7 4,6 2,6 13,7 7,8 1,2 1,4 3,7 30,6 6,0 0,0 8,6 50,0 3,4 8,7 3,5 11,0 3,5 20,4 13,7 5,7 2,0 5,3 11,6 i 18,1 4,0 0,1 8,1 11,7 7,0 10,5 2,5 1,1 3,4 1,8 3,2 9,5 5,5 0,3 7,0 63,3 60,9 42,8 57,9 29,6 39,1 49,6 39,1 69,0 Halso- och sjukvardsprodukter - som betalas av konsumenten och som inte ersatts Paketresor Utbildning - som vanligtvis betalas av konsumenterna i medlemsstaterna Forsakringar Banktjanster, ej tidigare namnda Ovriga tjanster, ej tidigare namnda Summa tillagg: NL 7,6 A 4,1 P 5,6 FIN 11,2 S 12,1 UK 7,0 IS 9,2 N 7,1 16,4 3,0 16,8 3,9 3,2 0,8 22,0 1,3 9,5 1,7 30,0 11,0 24,5 0,0 20,2 1,8 9,8 0,3 9,0 7,0 2,1 1,0 5,3 0,2 0,3 3,7 0,9 2,2 7,3 1,5 3,1 6,0 2,0 5,0 6,6 13,8 16,4 i 5,3 i • 46,1 34,9 15,4 41,3 35,2 61,0 70,5 34,4 12. 2. 3. Täckningen för HIKP jämfört med täckningen för KPI Syftet med HIKP är att mäta den inflation som konsumenterna möter. Genom begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" definieras både de varor och tjänster som skall täckas av HIKP och det pris-begrepp som skall användas: priser, netto efter återbetalningar, bidrag och rabatter. Begreppet ingår i ett förlag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) 1749/96 vad avser täckning65. "Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" avser endast monetära transaktioner och omfattar därför varken inkomster in natura, som t. ex. jordbruksprodukter som odlas för egen konsumtion eller tjänster avseende ägarbebodda bostäder. Särskilt sådana utgifter som egnahemsägare har vid köp av bostad, vilka uttrycks som tillräknade hyror eller räntebetalningar på bostadslån, betraktas inte som en del av inflationen och ingår därmed inte i 64 65 De utgifter som jämförelsen relateras till är de sammanlagda utgifter som täcks av HIKP och som har åsatts viklen 1000. HIKP för medlemsstaterna är härledda från nationella KPI med användning av olika referensperioder för vägningstal, pris och index samt olika uppdateringsfrekvenser för vägningstalen. För att göra vägningstalen jämförbara mellan medlemsstaterna och för aggregeringen till EKPI har de räknats om till 1996 års förhållanden (genomsnittlig prisnivå för året). Se avsnitt 8. 1. Sid 36/60 HIKP. Man överväger även att räkna med köpeskilling, netto, för nya bostäder. Fram till dess att man finner en tillfredsställande lösning för tjänster vad avser ägarbebodda bostäder, ingår dock per definition inte sådana utgifter i "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter". I tabell 7 ges en grov uppskattning av vad som redan täcks av HIKP från januari 1997, vad som återstår att lägga till under 1998 och 1999, och vad som inte ingår i HIKP och därmed inte anses som relevant för internationellt jämförbara inflationsmått, även om detta täcks av en del nationella KPI. Medlemsstaternas HIKP täcker för närvarande mer än 90 % av "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter". Återstående 10 % kommer att läggas till senast i december 1999. Cirka 6 % avser varor och tjänster som ännu inte täcks av HIKP antingen därför att ingen medlemsstat har en teknisk lösning för hur de skall behandlas eller därför att metoder och säkerställas. Komplett förfaranden måste produkttäckning (i möjligaste mån) kommer att uppnås i två etapper, i december 1998 och december 1999. Täckningen utvidgas främst vad avser hälso- och sjukvård, utbildning och social trygghet såsom pensionärshem och försäkringar66. jämförbarheten förbättras innan kan i förlaget täckningen, som definieras inom en medlemsstats ekonomiska Upp till cirka 4 % kan komma att läggas till täckningen för en del HIKP p. g. a. anpassningar till den geografiska och befolkningsmässiga till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) 1749/96 avseende täckningen67. HIKP avser "hushållens slutliga den geografiska och befolkningsmässiga monetära konsumtionsutgifter" territorium. Alla medlemsstater, med undantag för Danmark och Italien som redan räknar in sådana utgifter, behöver räkna in utgifter för personer som bor på institutioner. Belgien, Finland, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Island, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal och Spanien måste låta utländska turisters utgifter ingå men inte utgifter som invånarna har utomlands. Övriga medlemsstater använder redan detta "inhemska koncept". Det extra vägningstalet på cirka 20 % för Luxemburg återspeglar den gränsöverskridande detaljhandelns betydelse. Det negativa vägningstalet för Norge anger att invånarna gör av med mer pengar i utlandet än vad utländska turister gör i Norge. Belgien och Spanien kan för närvarande inte tillhandahålla beräkningar av tilläggen till den befolkningsmässiga täckningen. och nationella KPI. Vägningstalen De två sista raderna i tabell 7 belyser skillnaden mellan "hushållens slutliga monetära varierar mycket mellan konsumtionsutgifter" medlemsstaterna och en del förklaringar ges i fotnoterna. Siffrorna är grova skattningar som kan komma att ändras om medlemsstaterna beslutar att ta hänsyn till tilläggen till HIKP även i sina nationella KPI. Inget enda KPI eller uppsättning av KPI bör utgöra förlaga för vad HIKP bör täcka. Märk! HSMKU = hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter För Luxemburg är HIKP och KPI identiska. 66 67 Närmare uppgifter återfinns i avsnitt 8. 1. Se avsnitt 8. 3. Sid 37/60 Tabell 7: Jämförelse mellan täckningen för HIKP och nationella KPI vad avser HSMKU - ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 1996 a) B 952 48 beräkn. saknas DK 903 D 953 EL 875 E 954 F 847 IRL I 973 L 725 31 66 45 2 56 69 46 153 27 80 berakn. saknas 0 0 195 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 0 l ld 82 b 114* 2 114 r 69 0 0 5 NL 886 70 A 960 40 P 943 49 FIN 930 40 S 896 96 — — 87 c 0 UK 917 83 0 4 8e N 937 68 IS 908 42 44 0 8 30 8 50 -5 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 84 173 k 132 h 83 » 0 77 m 0 0 0 165" 124 J 96° 0 92 P 25 i 100 i Initial tackning for HIKP fr. o. m. jan- 97 Tillagg till produkttackning under dec-98 och dec-99 Tillagg till befolkningsmassig tackning senast dec-98 Slutlig tackning for HIKP fr. o. m. dec-99 = HSMKU Utgifterna tacks av: a) HSMKU men raknas inte med i KPI b) KPI men raknas inte med i HSMKU Initial tackning for HIKP jan-97 Tillagg till produkttackning under dec-98 och dec-99 Tillagg till befolkningsmassig tackning senast dec-98 Slutlig tackning for HIKP dcc-99 = HSMKU Utgifterna tacks av: a) HSMKU men raknas inte med i KPI b) KPI men raknas inte med i HSMKU 12. 3. Bestämning av vägningstal 12. 3. 1. Vägningstalens kvalitet Det krävdes inga särskilda åtgärder av medlemsstaterna vad avser vägningstal vid introduktionen av HIKP. Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg och Österrike har dock uppdaterat sina vägningstal tidigare än planerat och i tid för offentliggörandet av HIKP och har De utgifter som jämförelsen relateras till är hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter som fr. o. m. december 1999 skall täckas av HIKP. Dessa har åsatts vikten 1000. Vikterna är grova skattningar som avser den genomsnittliga prisnivån för 1996. Paketresor, avgifter i samband med körkort, vapenlicenser, jaktlicenser och pass. Hushållstjänster, juridiska tjänster, försäkringar, begagnade bilar, administrativa avgifter. Bilskatt och sådan skatt som betalas när ett fordon tas i trafik för första gången ("BIWTMC"). Tillräknade hyror. Tillräknade hyror, bilskatt. Hälsovård som tillhandahålls genom socialförsäkringssystemet, hasardspel. Utländska turisters utgifter i Österrike. HIKP täcker hela populationen medan man i KPI inte räknar med de översta fyra procenten av inkomsttagare och pensionärer som i huvudsak är beroende av offentliga förmåner. Finansiella tjänster. Tillräknade hyror, kommunalskatt. Hasardspel, bilskatt. Tillräknade hyror. Ränta på hypotekslån och andra poster avseende ägarbebodda bostäder, hasardspel. Ränta på hypotekslån, värdeminskning, kommunalskatt, hasardspel. Tillräknade hyror och hasardspel. Tillräknade hyror, hälsovård, utbildning och försäkringar på bruttobasis. Sid 38/60 på så sätt föregått kraven på minimistandarder vad avser reliabilitet och relevans enligt förlaget till kommissionens förordning om minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HEKP68. Danmark införde nya vägningstal i oktober 1996. Dessa används för beräkning av HIKP och det nationella KPI och användes för beräkning av det preliminära indexet. De nya vägnings talen baseras på sifferuppgifter i nationalräkenskaperna och hushållsbudgetundersökningen 1994. för 1995-1996, I januari 1997 införde Belgien nya uppsättningar av vägningstal som baserades på hushållsbudgetundersökningen Irlands uppsättningar baserades på hushållsbudgetundersökningen för 1994-1995, Italiens på uppgifter i nationalräkenskaperna för 1993. Österrikes 1995 och Luxemburgs på hushållsbudgetundersökningen konsumtionsmönster är baserat på hushållsbudgetundersökningen och uppgifter i nationalräkenskaperna för 1993/1994 samt justerade med hjälp av preliminära räkenskaper för 1995. för 12. 3. 2. Vägningstalens referensperiod Under förutsättning att HIKP härleds från nationella KPI har de olika referensperioder och uppdateringsfrekvens för vägningstalen. Vägningstalens referensperiod är den tidsperiod för utgifter eller konsumtion som de vägningstal som används för att sammanställa HDCP avser för månaderna under år 1997. Perioden sträcker sig från 1989/1990 till 1995/1996 beroende på medlemsstat. De flesta medlemsstater uppdaterar sina vägningstal vart femte år. Från och med 1998 kommer de att vara tvungna att justera sina vägningstal varje år, om utgiftsmönstret förändras väsentligt69. Nederländerna beslutade att gå över till årlig basårsomräkning för HIKP och det nationella KPI fr. o. m. december 1997. Härefter kommer Nederländerna, tillsammans med Frankrike, Förenade kungariket och Sverige, att beräkna ett kedjeindex med årliga uppdateringar av vägningstalen. Danmark och Luxemburg överväger också att uppdatera sina vägningstal varje år, dock inte före december 1998. I tabell 8 ges en översikt över de referensperioder och uppdateringsfrekvenser vägningstalen som har använts vid sammanställningen av HIKP för 1997. for 68 69 Se även avsnitt 8. 2. För ytterligare uppgifter se avsnitt 12. 4. Sid 39/60 Tabell 8: Vägningstalens referensperioder och uppdateringsfrekvenser vad avser HIKP för 1997 Vagningstalens referensperiod vad avser HIKP for 1997 1995 - 1996 1994 1991 1994 1990-1991 1995 1994 1995 1993 1990 1993/1994-1995 1989- 1990 1990 1996 jul-1995-jun-1996 1995 1993 - 1995 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N Nasta planerade referensperiod for vagningstalen Infors under / inledningsvis med indexet for Arlig uppdatering ("kedjeindex") 1995 1998 - 1999 dec-1998/jan-1999 dec-2000/jan-2001 1996 1999 1995 1995 dec-1997/jan-1998 X dec-1998/jan-1999 dec-1997/jan-1998 [xfrandec-19971 1994 - 1995 1995 1997 jul-1996-jun-1997 2000 1994 - 1996 dec-1997/jan-1998 dec-1997/jan-1998 dec-1997/jan-1998 jan-1998/feb-1998 dec-2001/jan-2002 dec-1997/jan-1998 X X X När Eurostat presenterar HIKP "räknar" man "om" eller "prisuppdaterar" alla medlemsstaters vägningstal till 1996 (årligt genomsnitt) och därefter till december 1996, december 1997, december 1998 osv. 70. Därför uttrycks rörelserna i HIKP och dess delindex i förhållande till den genomsnittliga prisnivån 1996, och därefter till december 1996, december 1997, december 1998 osv. Denna prisuppdatering är en framskrivning av prisläget vid en viss tidpunkt som inte förändrar referensåret för vägningstalet och inte påverkar den uppmätta inflationstakten. 12. 4. Vägningstal för delindex Varje månad sänder medlemsstaterna HIKP och dess delindex till kommissionen (Eurostat). Delindexen är baserade på klassificeringen COICOP/HIKP71. De behövs för att analysera orsakerna till inflationstrycket och publiceras därför varje månad av Eurostat, tillsammans med HIKP. Medlemsstaterna sänder också de vägningstal för delindex som används vid beräkningen av HIKP till kommissionen (Eurostat), specificerade till åtminstone en promille. De vägningstal som åsatts varje kategori av COICOP/HIKP varierar från land till land beroende på konsumentutgifternas relativa betydelse för varje vara eller tjänst i respektive medlemsstat. Det finns ingen "enhetlig korg" som gäller för alla medlemsstater. Tabell 15 i bilagan till detta dokument är ett utdrag ut Eurostats databas "NEWCRONOS"72 med vägningstal för alla medlemsstaters delindex. Vägningstalen avser år 1996, dvs. 70 71 72 Se även avsnitt 6. 2. 8. Se avsnitt 6. 2. 1. och avsnitt 6. 2. 7. Se även avsnitt 6. 4. Sid 40/60 vägningstalen från varje medlemsstats referensperiod för vägningstal "prisuppdaterades"73 uttrycktes i förhållande till den genomsnittliga prisnivån 1996. och De vägningstal som anges för delindexen i tabell 15 skiljer sig väsentligt åt mellan medlemsstaterna, vilket återspeglar skillnader i konsumentutgifternas relativa betydelse för varje grupp av varor och tjänster. Vägningstalen återspeglar dock även skillnader mellan medlemsstaterna vad avser vägningstalens referensperiod och uppdateringsfrekvens. Ett vägningstal för en viss produkt återspeglar konsumtionen av den produkten under vägningstalens referensperiod som kan variera med upp till fem år. För de flesta produkter, såsom livsmedel eller bostäder, kan fem år gamla vägningstal vara bra uppskattningar som ger en bild av de nuvarande konsumtionsutgifterna. Men för vissa produkter, som i betydande grad ökar eller minskar i betydelse, såsom databehandlingsutrustning,, kanske fem år gamla vägningstal t. ex. databehandlingsutrustning (COICOP/HIKP 09. 1. 3. ) skulle troligen inte skilja så mycket mellan medlemsstaterna (från 0,2 %o till 6,4 %o) om den ökade efterfrågan på persondatorer hade beaktats. Dessutom är, eftersom priserna sjunker, utgiftsandelarna, uttryckta i förhållande till den genomsnittliga prisnivån för 1996, lägre än under vägningstalens referensperiod. inte korrekt återger deras relativa betydelse. Vägningstalen för för databehandlingsutrustning Från 1998 kommer medlemsstaterna bli tvungna att varje år göra en genomgång av sina vägningstal och att justera dem vid betydande förändringar i utgiftsmönstret, om förlaget till kommissionens förordning om minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP antas74. Detta kommer att undanröja det mesta av icke-jämförbarheten mellan olika HIKP som endast beror på metodologiska skillnader vad avser bestämningen av vägningstal, dvs. skillnaden mellan årlig och mindre regelbunden basårsomräkning75. Som ett led i övervakningen av överensstämmelsen har kommissionen (Eurostat) bett flera medlemsstater att verifiera och om nödvändigt korrigera sina vägningstal för en del delindex som verkade vara antingen mycket små eller mycket stora jämfört med andra medlemsstaters data. Analysen av skillnaderna i medlemsstaternas vägningstalsmönster indikerade också att behandlingen av vissa varor och tjänster i HIKP, som t. ex. paketresor (COICQP/HIKP 09. 4. ), kan bli föremål för framtida harmonisering. 12. 5. Nya varor och tjänster av betydelse Från januari 1997 skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att identifiera varor och tjänster som utgör en betydande del av konsumtionen och som ännu inte täcks av HIKP. Gränsen har fastställts till en försäljningsvolym på mer än en promille av de totala konsumtionsutgifterna i medlemsstaten. Kommissionen (Eurostat) kommer att underlätta processen genom ett informationsutbyte om "nya varor och tjänster av betydelse" som införs i andra medlemsstaters HIKP. Syftet är för det första att bibehålla HIKP:s relevans genom att beakta utvecklingen på marknaden och för det andra att se till att HIKP i stort sett hålls aktuella för att säkerställa jämförbarheten76. Det är dock inte lätt att fastställa vilken ny vara eller tjänst som är av betydelse, vad som är en ny variant av en redan befintlig produkt eller vilken produkt som räknades in i HIKP för att göra detsamma mer representativt. Tabell 9 innehåller nya produkter av betydelse som räknades in i HIKP för minst en medlemsstat för första gången 1997 och som har rapporterats till kommissionen (Eurostat). 73 74 75 76 •A För förklaring se avsnitt 6. 2. 8. och avsnitt 12. 3. 2. Se avsnitt 8. 2. Närmare uppgifter återfinns i avsnitt 12. 3. 2. Se även avsnitt 6. 2. 2. Sid 41/60 Tabell 9: Nya varor och tjänster av betydelse sedan januari 1997 Engangskamera Bromsljus for bakfonstret Cykelsadel eller annan Syntetiskt sotningsmedel (telefonsvarartjanst Betal-TV Internet-abonnemang Mobiltelefoner och laddare Fax/telefon tjanst i anslutning till en telefonlinje) Modem Skrivare Hemdator Utbildningsspel pa cd-rom / cd-romspel Dataspel Oformatterad diskett for PC Koncentrerat tvattmedel Satellitantenn Ekologiska produkter (mjolk, smor, mjbl) Glasstartor och glassbitar (styckeglass) Specialmjol, t. ex. vitaminberikad "Gradde" med lag fetthalt (15%) Margarin med lagre kolesterolhalt Lattvin (4,6% alkohol) Alkoholhaltig laskedryck (< 5% alkohol) Kiwifrukt 12. 6. Formel för elementära aggregat För beräkningen av de elementära aggregaten i FIIKP far medlemsstaterna använda kvoten mellan antingen aritmetiska eller geometriska medelvärden av priser, men inte aritmetiska medelvärden av priskvoter77. Åtta länder var tvungna att ändra sin formel: Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Italien, Luxemburg, och Österrike. Alla, med undantag av Italien, införde det geometriska medelvärdet: Italien bytte till kvoten mellan aritmetiska medelvärden av priser. Danmark har beviljats undantag till september 1997 eftersom man måste göra en "betydande justering av sitt statistiska system"78, men kommer sedan att införa det geometriska medelvärdet retroaktivt fr. o. m. indexet för januari 1997. Alla länder, med undantag för Förenade kungariket och Österrike, ändrade sin formel även för sina nationella KPI. För att förbättra jämförbarheten tillämpade Luxemburg, Grekland och Österrike ansatsen med geometriska medelvärden retroaktivt fr. o. m. indexet för januari 1995. Finland, Förenade kungariket och Italien använde den nya formeln från januari 1996. Frankrike har valt att stegvis gå över till det geometriska medelvärdet för heterogena produkter, som utgör ungefär en tredjedel av alla elementära aggregat som ingår i deras HIKP. Hälften av ändringarna gjordes till januari 1997, och följaktligen beräknas för närvarande ungefär 18% av HIKP med det geometriska medelvärdet. Återstående förändringar av det geometriska medelvärdet kommer att göras under januari 1998 och januari 1999. Sverige använder kvoten mellan standardiserade medelpriser som är en variant av det geometriska medelvärdet. Båda dessa medlemsstater skall till slutet av 1997 påvisa att deras formel ger jämförbara resultat i det avseendet att effekten på HIKP i genomsnitt är mindre än en tiondels procent under 1997 jämfört med 1996. Vid beräkningen av de elementära aggregaten i HIKP använder för närvarande åtta medlemsstater det geometriska medelvärdet eller en närliggande variant, åtta stater använder kvoten mellan aritmetiska medelvärden av priser och Frankrike en kombination. Portugal kommer dock att gå över till det geometriska medelvärdet med början för indexet för januari 1998. ' 77 78 Se även avsnitt 6. 2. 5. Artikel 5. 2 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. Sid 42/60 Fem medlemsstater beräknade effekten av formelbytet på HIKP till cirka 0,1 procentenheter över en period på 12 månader. I Förenade kungariket medförde införandet av det geometriska medelvärdet att inflationen blev i genomsnitt 0,5 procentenheter lägre. I tabell 10 ges en översikt över den formel för elementära aggregat som används och de ändringar som har gjorts i medlemsstaterna. Sid 43/60 Berakning av Den formel som används för HIKP är kvoten mellanaritmetiska medelvärden av priser (RAM) eller det geometriska medelvärdet (GM) RAM GM - undantag RAM GM RAM RAM för homogena produkter (1/3), GM för heterogena produkter (1/3), en annan formel för färska varor, komplexa priser och tariffer (1/3) RAM RAM GM RAM GM, RAM för vissa poster som frukt, grönsaker och hyror RAM GM en variant av GM (kvoten mellan standardiserade medelpriser) GM GM Vid beräkningen avHIKP ändrades formeln förEA B DK nej ja, men undantag till sep-1997 D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N nej ja nej ja, progressivt för heterogena produkter nej ja Ja nej ja nej ja nej ja ja nej Tabell 10: elementara aggregat Ny formel infördes för HIKP, med början för index för iHIKP Bcraknad effekt pa HTKP under en period av 12 manader (%) Ny formel infbrdes/kommer attinfbrasfbrKPI — jan-1997 - undantag — jan-1995 — jan-1997: hälften av ändringarna till GM hade gjorts, 18 % av indexet beräknas med GM, jan-1998,jan-1999: ytterligare ändringar till GM — jan-1996 jan-1995 — jan-1995 GM kommer att användas från jan-1998 jan-1996 jan-1996 79 mar-1997 — — berakning annu inte tillganglig - undantag — -0,1 — -0,1 ja, planerar att borja med index fbr fbrsta delen av 1998 — ja, borjar med index fbrjan-1994. ja — — ingen berakning tillganglig ingen berakning tillganglig — -0,1 — -0,1 ja, med btirjan fbr index fbrjan-1996 HIKPoch nationella KPI ar identiska — ' ncj (genomsnitt av kvoter) ja, med bSrjan fbr index fbrjan-1998 ja, med borjan for index for jan-1996 -0,5 ingen berakning tillganglig — nej ja, med borjan for index for mar-1997 — RAM — 12. 7. Kvnlitetsiustering Kvalitetsjustering anses ofta av experter som ett av de problem vid konstruktionen av KPI som är svårast att lösa, kanske t. o. m. det svåraste problemet. I likhet med vad som beskrivs i Boskin-rapporten, har man i allmänhet inte förstått problemet och många iakttagare tror 79 Beräkningarna för 1995 har justerats för att beakta påverkan av formelbytet, se även avsnitt 6. 4. Sid 44/60 felaktigt att ingen hänsyn tas till förbättringar i produktkvalitet vilket skulle leda till en överdrivet hög uppskattning av inflationen. I praktiken har många olika justeringar gjorts när de som ställer samman indexen har försökt att lösa problemen på olika sätt och dessa kan ha resulterat i en överkompensering för sådana förbättringar. Som ett första steg i övervakningen av överensstämmelsen och för att initiera ytterligare undersökningar i syfte att definiera lämpliga standarder för hur ändringar i varors och tjänsters kvalitet skall behandlas i HIKP, begär kommissionen (Eurostat) in information om faktiska kvalitetsjusteringar. Medlemsstaterna ombads att för fem varor tillhandahålla det antal observationer som byttes ut under fyramånadersperioden januari 1997 till april 1997, samt även vilken typ av kvalitetsjusteringar som gjordes för att införa dessa ersättningsprodukter i HIKP. Herrskjortor, soffor, CD-spelare, kylskåp och tvättmedel valdes ut eftersom dessa fem varor täcks av alla HIKP, är ganska lätta att definiera och ger en serie produktändringstakter: långsam, medel och snabb. Kvalitetsjusteringarna klassificerades som en av tre typer: a) b) c) Länkning, vilket är detsamma som antagandet att prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten helt och hållet kan tillskrivas en skillnad i kvalitet. Därför ger HIKP ingen indikation om någon prisförändring mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten. Medlemsstaterna bör kunna påvisa att länkning inte används automatiskt, dvs. utan att det är berättigat80. Ett argument som brukar användas är att prisskillnaden utgör "marknadens" värdering av kvalitetsskillnaden som i "överlappning" (se c) nedan). Ett annat argument är att produkterna faktiskt är så olika att de inte kan jämföras och att ersättningsprodukten införs för att bibehålla urvalets representativitet. Justering under antagande av lika kvalitet, enligt vilken ersättningsprodukten anses vara av samma kvalitet som den gamla produkten. Därmed återspeglas hela prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten i HIKP. I brist på en uttrycklig nationell beräkning eller en beräkning från Eurostat av värdet på kvalitetsförändringen, och i brist på ett annat förfarande används en justering under antagande av lika kvalitet enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 2494/95. Justering under antagande av olika kvalitet, för vilken värdet av skillnaden i kvalitet mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten uppskattas till en siffra mellan noll och hela prisskillnaden, eller någon gång utanför det intervallet. Dessa uppskattningar kan göras av produktexperter eller med hjälp av sådana metoder som hedonisk regression81, överlappning82, eller imputeringsansatsen85. produktionskostnadsansatsen84 tillvalspriser83, Resultaten visade på stora skillnader mellan medlemsstaterna i andelen observationer som låg andel av byttes ut under de första fyra månaderna 1997. En del hade en 80 81 82 83 84 85 Se även avsnitt 6. 2. 3. Koefficienterna i en regressionsmodell, som sätter priset i förhållande till ett antal egenskaper hos produkten, används som uppskattningar av värdet på kvalitetsskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten. Prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten under överlappningsperioden, som anses vara "marknadens" värdering, används som en uppskattning av värdet på kvalitetsskillnaden mellan de två på varandra följande produkterna. Priset för egenskaper som ingår i ersättningsprodukten men som inte är obligatoriska för den gamla produkten används som uppskattningar av värdet på kvalitetsskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten. Ytterligare tillverkningskostnader för att tillverka ersättningsprodukten jämfört med den gamla produkten används som del uppskattade värdet på kvalitetsskillnaden mellan de två på varandra följande produkterna. Prisförändringen mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten imputeras med hjälp av prisförändringen för övriga produkter inom samma grupp. Följaktligen uppskattas värdet av kvalitclsjusleringcn mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten till skillnaden mellan priset för den gamla produkten, och det imputerade priset. Sid 45/60 ersättningsprodukter på mellan 6 % och 12 % för var och en av de fem produkterna, medan andra hade en andel av ersättningsprodukter på upp till 41 % för soffor och 5 4% för CD- spelare. En del medlemsstater rapporterade att de, för en del produkter, inte bytte ut någon observation från januari till april 1997. När det gäller typ av kvalitetsjusteringar var det endast möjligt att undersöka deras fördelning för ungefär tio medlemsstater, eftersom antalet ersättningsprodukter i de återstående medlemsstaterna var litet, dvs. tio eller färre utbytta observationer per produkt under fyramånadersperioden. För de tio medlemsstaterna visade resultaten att de typer av kvalitetsjusteringar som används skiljer sig åt mellan de fem produkterna och mellan medlemsstaterna. De flesta medlemsstaterna använder de extrema justeringarna "länkning" och "lika kvalitet". En del använder båda typerna av justering i ungefär samma utsträckning, medan andra nästan uteslutande använder flesta ersättningsprodukter. Endast ett fåtal medlemsstater använder "justering under antagande av olika kvalitet" som huvudtyp. "länkning" eller "lika kvalitet" för de Skillnaderna i typ av justering mellan medlemsstaterna leder inte nödvändigtvis till icke- jämförbarhet men bekräftar den oro som har framförts i många sammanhang att "kvalitetsjustering" lätt leder till systematiska fel och därmed icke-jämförbarhet. Det är inte bara stora skillnader i de produktändringstakter som påvisats utan det finns också lite gemensamt i det förfarande som följer på en särskild förändring. De förfaranden som har använts bygger på olika antaganden om vad som skall mätas och på olika mycket tillgänglig information för beräkning av en justering. I flertalet fall omfattade de förfaranden som användes ingen bedömning av skillnaderna vad avser specifikation mellan en produkt och ersättningsprodukten. Nästa steg är att ytterligare analysera förfarandena för justering och att uppskatta effekten på HIKP. Därför är det nödvändigt att utarbeta en gemensam terminologi för kvalitetsjustering som omfattar skillnaden mellan en ersättningsprodukt och en ny produkt. Till exempel medför utelämnandet av en observation under en eller två månader och införandet av en ny produkt därefter ett helt annat antagande om en kvalitetsfbrändring jämfört med andra förfaranden och kan implicit ge icke-jämförbara resultat. • Av den information som har samlats in är det inte möjligt att bedöma vilken effekt som de olika förfarandena för kvalitetsjustering har på HIKP. Vissa förfaranden, t. ex. länkning, kan höja eller sänka indexet jämfört med en justering under antagande av "lika kvalitet" beroende på om ersättningsprodukten är billigare eller dyrare än den gamla produkten. Kommissionen (Eurostat) föreslår att man undersöker vilken effekt ett särskilt förfarande för kvalitetsjustering har på indexet genom att jämföra HIKP i varje medlemsstat med det index som en "standard reference practice" skulle ha gett. Denna "standard reference practice" skulle inte med nödvändighet vara det korrekta eller bästa förfarandet, eftersom det inte föreligger någon enighet om vilket förfarande som är det korrekta eller det bästa. Den skulle dock kunna användas för att jämföra och bedöma medlemsstaternas förfaranden. Kommissionen avser att använda en sekventiell undersökningsansats och genomföra förbättringar. Medlemsstaternas börda minimeras sålunda eftersom information endast begärs när den behövs för att lösa ett aktuellt problem. Dessutom behöver samspelet mellan urvalsförfarande och kvalitetsjustering undersökas. Hur identifieras ersättningsprodukterna? Varför har en del medlemsstater en hög andel av ersättningsprodukter medan andra inte rapporterar några ersättningsprodukter alls? Skillnader beträffande urval och kvalitetsjustering kan ha motverkande effekter på HIKP. Sid 46/60 (Eurostat) kommissionen Slutligen kommer av överensstämmelsen vid användning av länkning. Medlemsstaterna skall kunna påvisa att de inte av värdet på använder automatisk kvalitetsskillnaden, är den nuvarande ståndpunkten att medlemsstaterna, om andra möjligheter saknas, bör återge hela prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten i HTKP. Eurostats databas för kvalitetsjusteringar bör kunna tas i drift under 1998. I brist på nationella beräkningar ytterligare kontroller länkning. göra att Sammanfattningsvis, jämförbarheten mellan HTKP har förbättrats genom att en ofta använd men olämplig procedur för att behandla förändringar i produktkvalitet har bannlysts och ytterligare förbättringar är att vänta till följd av ett samordnat arbetsprogram mellan medlemsstaterna. Förfaranden för att jämföra arbetet och de antaganden som ligger bakom dessa samt en inriktning mot de viktigaste områdena för produktutveckling belyser i hög grad särskilda praktiska frågor som måste lösas innan jämförbara förfaranden kan införas. Det är nödvändigt att komma överens om vilka produktändringar som skall betraktas som förändringar av kvalitet och om lämpliga procedurer för att möjliggöra särskilda förändringar för att lägga en grund för en utvidgning av de inledande kraven. Som anges i BLS svar på Boskinrapporten är det knappast troligt att alla problem avseende kvalitetsförändring i KPI någonsin kommer att lösas. Jämförbarheten mellan HIKP kan dock förbättras om gemensamma tillvägagångssätt används i liknande situationer. Detta kommer att kräva överenskommelser i fråga om begrepp och procedurer, utbyte av information om produktspecifikation och utvärdering av särskilda förändringar. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna arbetar aktivt för att uppnå detta. 12. 8. Bestämning och bibehållande av urval 12. 8. 1. Urvalsmetoder och jämforbarhet En bra bestämning och ett bra bibehållande av urval har från början av harmoniseringen ansetts vara mycket viktiga för tillförlitligheten, relevansen och jämförbarheten när det gäller HIKP86. Av kostnadsskäl och på grund av praktiska begränsningar överensstämmer dock inte det urval av priser som används för nationella KPI, och därmed för HIKP, med de, metoder som utvecklats inom statistisk teori. Som en följd av detta är det få medlemsstater s'om kan bedöma exaktheten hos sina index (urvalsfel) och ingen medlemsstat har något mått på systematiska fel. De flesta medlemsstater använder någon form av subjektiva urvalsmetoder snarare än slumpmässigt urval eller sannolikhetsurval och urvalsstorlekarna beror mer på kostnader och godtyckliga tidigare beslut än på vad som krävs för att uppnå den exakthet som behövs. Det är dock inte så att ett urval som inte uppfyller de teoretiska kraven med nödvändighet ger dåliga resultat. Därför åligger det inte alla medlemsstater att anpassa sig till ett särskilt förfarande eftersom kostnaderna för en sådan ändring kanske inte är motiverade. Om ett HIKP-urval ger godtagbara resultat är en empirisk fråga som endast kan besvaras genom lämplig forskning. Harmoniseringen och det därmed sammanhängande samarbetet mellan medlemsstaterna ger möjlighet att undersöka problemet på ett sätt som inget enskilt nationellt statistikorgan. Den påverkan som ett särskilt urvalsförfarande har på ett HIKP kan utforskas genom att jämföras med andra HIKP antingen genom simulering eller genom andra experimentella metoder. Tillsammans med medlemsstaterna har kommissionen ett forskningsprogram, vilket syftar till att införa sådana metoder och förfaranden för urval som ger tillförlitliga resultat och till att utveckla metoder för att bedöma hur tillförlitliga HIKP är, oavsett vilken typ av urval som används. Som en del av programmet har den statistiska myndigheten i Nederländerna analyserat förfarandena för att bestämma urval av geografiska (Eurostat) har inrättat 86 Se även avsnitt 6. 2. 6. mUk Sid 47/60 lokalt avgränsade områden, försäljningsställen, produkter och produktvarianter87, som används för att ställa samman HIKP. Medlemsstaterna ombads att identifiera sina urvalsförfaranden som ett av följande: a) sannolikhetsurval: = enkelt slumpmässigt urval = urval med sannolikheten proportionell till storleken SI PPS stratifierat SI = stratifierat urval med SI-urval i varje stratum stratifierat PPS = stratifierat urval med PPS-urval i varje stratum (b) icke-sannolikhetsurval: bedömning "cut-ofT = urval där valet av objekt baseras på experters bedömning = urval där det ingår objekt som har en hjälpvariabel, t. ex. försäljnings värde, som överstiger "cut-ofT-värdet kvot = urval där antalet objekt är fastställt i förväg och valet av objekt delegeras till prisinsamlare Urvalsmetoderna varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. Endast Sverige och Förenade kungariket försöker genomgående använda sannolikhetsurval, medan alla andra medlemsstater huvudsakligen tillämpar icke-sannolikhetsurval, som bedömningsurval eller "cut-ofF*-urval. Den viktigaste fördelen med sannolikhetsurval är att det i viss mån är en garanti mot systematiska fel. Det gör det även möjligt att uppskatta urvalsfel och att optimera försäljningsställen, produkter och urvalsstorlekarna produktvarianter. Medlemsstaterna använder ofta i brist på de urvalsramar som behövs för att tillämpa tekniker för sannolikhetsurval. lokalt avgränsade områden, icke-sannolikhetsurval för De flesta medlemsstaterna använder en urvalsbestämning i två steg för att välja ut geografiska lokalt avgränsade områden och försäljningsställen: först görs ett urval av kommuner, och sedan väljer man ut ett urval av försäljningsställen i varje utvald kommun. Urvalet av kommuner görs i allmänhet med hjälp av sannolikheter som står till antalet, invånare Försäljningsställen väljs ut med hänsyn till omsättning, i allmänhet på grundval av bedömningar. Sex medlemsstater använder sannolikhetsurval för att välja försäljningsställen Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Norge, Portugal och Sverige. Sverige väljer inte först ut lokalt avgränsade områden och sedan försäljningsställen, utan använder stratifieradc slumpmässiga urval i ett steg för att välja ut försäljningsställen ur det svenska handelsregistret De flesta medlemsstater utesluter postorderföretag och marknadsstånd när de väljer ut försäljningsställen. i proportion I alla medlemsstaterna förutom Sverige, väljer det nationella statistikorganet ut produkterna med hjälp av kriterier som snarare utgår från representativitet än tekniker för sannolikhetsurval I allmänhet sker valet av produkt i två steg: Först väljs ett antal produktundergrupper ut med hjälp av "cut-off'-metoden, enligt vilken man bara kan välja ut de undergrupper som har störst marknadsandel. Därefter väljs särskilda produkter inom varje undergrupp ut på grundval av bedömningar. I de fall där det nationella statistikorganet endast ger en mindre noggrann specificering av produkterna, väljer prisinsamlarna vanligen den mest köpta produktvariant som överensstämmer med produktbeskrivningen. 87 En produktvariant är en mer detaljerad beskrivning av den särskilda posten, dvs. den vara eller tjänst som prisinsamlaren har valt på ett försäljningsställe inom ramen för den produktspecifikation som har tillhandahållits av det nationella statistiska institutet. Sid 48/60 Resultaten från den statistiska myndigheten i Nederländerna avseende urvalet av geografiska lokalt avgränsade områden och försäljningsställen sammanfattas i tabell 11, medan resultaten avseende urvalet av produkter och produktvarianter sammanfattas i tabell 12. Tabell 11: Månatligt urval av geografiska lokalt avgränsade områden och försäljningsställen i medlemsstaterna Forsaljningsstallcn Liten eller ingen tflckning Urvalsmetod postorderfbretag bedOmning Lokalt avgransade omraden Urvals-metod Antal bedömning 65 B DK bedömning 30 Ram ja ja D cut-off, kvot 190 nej EL bedömning 23 ja cut-off 130 nej postorderfbretag, gatufbrsaljning affarer fbr lyxartiklar och fbr varor av lag kvalitet, marknader som aterkommer varje vecka affarer fbr lyxartiklar, gatufbrsaljning av andra varor an livsmedel cj kant Uppdatering* varje basars- omrakning vart tredje ar varje basars- omrakning bedOmning bedOmning bedOmning varje basars- omrakning bedOmning som en reaktion pa marknadens signaler Antal 9 509 1900 22 100 3 200 29 000 E F IRL I L A P stratifierat PPS stratifierat SI ej kant bedömning 96 82 82 22 NL stratifierat PPS 100 ja cut-off 20 nej PPS 41 FIN stratifierat PPS 107 S inget urval av lokalt avgränsade områden UK stratifierat SI 146 IS N bedömning stratifierat PPS 4 100 nej ej kant bedOmning varje ar 27300 nej ja ja ja ja ja ja ja ja postorderfbretag, gatufbrsaljning postorderfbretag, teleshoppingforetag postorderfbretag, gatufbrsaljning, sma ej special iseradc livsmedelsaffarer postorderfbretag tillfalligt oppna fbrsaljningsstallen, gatufbrsaljning affarer fbr lyxartiklar, gatufbrsaljning, konsumentkooperativ gatufbrsaljning, dOrrfbrsaljning, natverksforsaljning spccialaffarer, postorderfbretag, reparationsverkstader marknadsstand fbr andra varor an livsmedel, affarer som kraver medlcmsavgifl ej kant affarer som kraver medlemsavgift bedOmning, kvot cut-off bedomning varje basars- omrakning varje basars- omrakning som en reaktion pa marknadens signaler stratifierat SI, bedOmning, cut-off bedOmning varje basars- omrakning varje basars- omrakning stratifierat PPS, bedOmning stratifierat PPS, bedOmning, cut-off stratifierat PPS omedelbart, som en reaktion pa marknadens signaler varje basars- omrakning 20% varje ar, roterande 3 898 25 000 634 11000 4 200 9 500*8 2 000 726 stratifierat PPS fern arligcn 18 000 stratifierat SI bedOmning stratifierat PPS varje basars- omrakning 1/6 varje ar, roterande 420 2 100 * Undantaget (påtvingad) ersättning av försäljningsställen som upphör eller vägrar fortsätta samarbetet. Källa: Nederländsk statistik 88. 10 700 fr. o. m. uppdateringen av indexet under slutet av 1997. Sid 49/60 Tabell 12: Månatligt urval av produkter och produktvarianter i medlemsstaterna Produktcr Produktvarianter Urvalsmetod Uppdatering* Antal Urvalsmetod B DK bedömning bedömning bedömning bedömning cut-off, bedömning bedömning, cut-off bedömning bedömning bedömning cut-off, bedömning bedömning, cut-off stratifierat PPS bedömning D EL E F IRL I L NL A P FIN S varje basårsomräkning som en reaktion på marknadens signaler varje basårsomräkning varje basårsomräkning som en reaktion på marknadens signaler varje år varje basårsomräkning varje basårsomräkning som en reaktion på marknadens signaler som en reaktion på marknadens signaler varje basårsomräkning omedelbart, som en reaktion på marknadens signaler varje basårsomräkning 461 1200 bedomning bedomning 750 600 471 cut-off bedfimning bedOmning 1033 kvot kvot cut-off 560 920 263 1200 cut-off 710 577 89 bedomning, cut-off, kvot stratifierat PPS 401 318 bedomning cut-off stratifierat PPS, SI, bedömning bedömning som en reaktion på marknadens signaler varje år bedömning UK IS N * Undantaget (påtvingad) ersättning av produkter som försvinner ur handeln. ** Undantaget prisnoteringar som används vid mätning av produkter för bostäder. cut-off bedomning varje basårsomräkning bedomning bedömning varje år 2 131 646 900 Antal pris- noteringar** 91980 25 000 400 000 20 000 150 000 171 000 45 000 300 000 5 700 100 000 80 000 40 000 43 600 22 800 120 000 13 738 45 000 Källa: Nederländsk statistik 12. 8. 2. Redogörelse för det riktade urvalet samt bibehållande av detsamma Som ett första steg i övervakningen av att förordningen efterlevs samt som inledning till ytterligare forskning, i syfte att utvidga minimistandarderna för priser och för urval, blev medlemsstaterna ombedda att beskriva sina "riktade urval" för HIKP90. Detta innebär i huvudsak den nuvarande planen för antalet priser som bör observeras för beräkningen av HIKP från januari 1997. Enligt minimistandarderna för priser krävs det av medlemsstaterna att de håller sina riktade urval konstanta från månad till månad91, och enligt minimistandarderna för urval krävs det av dem att de vid behov förbättrar de riktade urvalens representativitet, så att HIKP blir tillförlitliga och jämförbara92. Medlemsstaterna blev ombedda att ange det totala antalet poster och det totala antalet prisobservationer för varje HIKP-delindex på treställig nivå i COICOP/HIKP samt antalet prisobservationer som utförs varje månad eller med längre intervall. Enligt artikel 8 i rådets förordning om HIKP skall priser observeras minst en gång i månaden. Kommission (Eurostat) 89 90 91 92 650 fr. o. m. uppdateringen av indexet under slutet av 1997. I linje med artikel 9 f i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96. Se även avsnitt 6. 2. 4. Se även avsnitt 6. 2. 6. Sid 50/60 kan tillåta längre intervall för prisobservationer förutsatt att kraven på jämförbarhet mellan olika HIKP inte åsidosätts. För HIKP observeras ca 87 % av priserna varje månad. I Grekland, Italien och Portugal observeras vissa poster, t. ex. färsk frukt och färska grönsaker, två gånger i månaden eller t. o. m. varje vecka. Enligt det riktade urvalet observerar Belgien, Tyskland, Spanien och Island nära 100 % av priserna varje månad, Sverige och Förenade kungariket 97 %, Frankrike och Norge 95 % samt Grekland 94 %. Frankrike utökade den månatliga prisobservationen och ändrade under 1996 ca 15 700 kvartalsvisa observationer till månatliga och under 1997 ytterligare 8700. Detta innebär att ytterligare 16 300 priser nu observeras varje månad för HIKP. Även Sverige ändrade en mängd poster som tidigare bara observerades en, två eller fyra gånger per år till månatlig prisobservation fr. o. m. januari 1997. För HIKP är det ett undantag med längre intervall på prisobservationerna än en månad, vilket t. ex. är fallet med sådana säsongsbetonade poster som bara säljs under vissa månader. Nederländerna och Portugal använder sig emellertid ofta av rullande eller roterande urval där varje månad 1/x av totalpriserna för posten observeras. Vidare observerar Nederländerna priser på exempelvis hyror endast en gång per år. Båda dessa medlemsstater måste kunna visa ätt jämförbarheten bevaras med detta förfarande. Av tabell 13 framgår andelen (i procent) prisobservationer som utförs varje månad eller med längre intervall, enligt planeringen i medlemsstaternas riktade urval: Tabell 13: Månatliga respektive med längre intervall utförda prisobservationer för HIKP enligt medlemsstaternas riktade urval An del (%) av pris varannan manad observationern varje kvartal a: varje manad oftare an en gangi manaden 0 0 0 38 0 0 0 30 0 0 0 10 0 0 0 0 0 100 77 100 56 100 95 87 55 91 59 72 43 84 97 97 100 95 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N tva ganger per ar en gang per o ar 0 20 0 0 0 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0 0 1 0 3 0 1 0 0 2 0 2 11 0 1 1 0 0 0 1 0 0 0 3 0 0 0 0 0 23 0 0 11 0 0 0 0 0 1 0 2 0 5 11 15 0 6 28 46 3 3 3 0 3 De flesta medlemsstater har sett införandet av HIKP som ett bra tillfälle att förbättra urvalet. De har bl. a. lagt till poster och ökat antalet prisobservationer för att förbättra urvalet för vissa delindex. Detta har fordrat nya undersökningar samt skattning av tidigare erhållna priser och Sid 51/60 vägningstal. Grekland lade till över 200 och Österrike 130 poster till sina riktade urval, som därigenom ökade med 13 % respektive 24 %. De flesta av medlemsstaterna ökade även antalet prisobservationer. Danmark och Grekland observerar 6 % fler priser, Österrike 14 % och Luxemburg 22 % fler än vad de gjorde för sina nationella KPI. Av tabell 14 framgår antalet poster som priser observeras för, det totala antalet prisobservationer per månad samt antalet tillägg för HIKP. Tabell 14: Totalt antal poster och prisobservationer per månad för sammanställning av HIKP enligt medlemsstaternas riktade urval Total. antal Tillagg f orHIKP B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N poster 461 784 1766 1 033 601 263 16 239 678 593 399 309 686 2 131 781 observationer 91980 31 158 326 615 33 687 93 119 143 171 088 42 379 288 553 6 656 115 522 53 475 103 691 45 870 29 899 130 981 13 738 47 857 poster 0 4 208 0 1 21 0 130 11 4 3 2 0 0 observationer 0 1696 356 1 803 2 323 0 7 1 190 0 6 605 1093 170 27 73 0 0 I kontrollen av efterlevnaden av förordningen kommer kommissionen (Eurostat) som nästa steg att begära kontrolluppgifter angående i vilken omfattning som de riktade urvalen i själva verket hålls konstant i medlemsstaterna. Hur många av de priser som enligt det riktade urvalet bör observeras varje månad (eller med längre intervall i undantagsfall) observeras verkligen? Vilka rutiner används för att skatta sådana observationer som saknas? Det är synnerligen viktigt att hålla urvalet konstant, eftersom syftet är att mäta ändringar av priser och inte själva prisnivåerna. Urvalet måste konstrueras så att man från"och med referensperioden följer priset på samma vara eller tjänst från månad till månad för att få ett mått på förändringen inom en "fast korg". I de fall då priser inte kan observeras är det kortsiktigt viktigt att det görs lämpliga skattningar. På lång sikt är det viktigt att man finner lämpliga ersättare. Fram till nu har HIKP:s jämförbarhet förbättrats genom att man har sagt nej till det ofta förekommande men olämpliga systemet att automatiskt flytta fram det senast observerade priset. Ytterligare förbättringar förväntas som ett resultat av de undersökningar som kommissionen (Eurostat) har utfört i samarbete med medlemsstaterna. Dessa har behandlat lämpliga gränser för antalet skattade priser samt godtagbara skattningsprocedurer. 93 Avser en teoretisk månad under vilken samtliga poster observeras, dvs. alla säsongsbetonade poster och alla poster som observeras mer sällan än varje månad. Sid 52/60 13. HUR KOMMITTOLOGIN (FÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 141 RÅDETS FÖRORDNING ( E G) NR 2494/95) HAR FUNGERAT Enligt artikel 145 i EG-fördraget "skall rådet (. ) i de rättsakter som rådet antar ge kommissionen befogenhet att genomföra de regler som rådet beslutar. Rådet far uppställa närmare villkor för utövandet av denna befogenhet. (. )". Dessa villkor har blivit generellt , definierade av rådet i dess beslut 87/373/EEG om närmare villkor för utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. De går ut på att kommissionen är skyldig att samråda med en kommitté sammansatt av företrädare för medlemsstaterna enligt ett antal olika möjliga förfaranden, som beskrivs i detta beslut. I varje rättsakt som rådet antar måste det i alla olika sammanhang anges vilket av dessa förfaranden som skall tillämpas. Eftersom kommittéer medverkar går denna process allmänt under beteckningen "kommittologi". Vad gäller harmoniserade konsumentprisindex anges det i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 vilket förfarande som skall gälla för kommissionens befogenheter att genomföra bestämmelserna i förordningen. Enligt denna artikel skall kommissionen för detta ändamål biträdas av Kommittén för det statistiska programmet (inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom) enligt förfarande III a (tillsynskommitté) av de i rådets beslut 87/373/EEG fastställda förfarandena. I praktiken fungerar kommittologin vid utarbetandet av kommissionsrättsakter (kommissions förordningar än så länge) för att genomföra rådets förordning (EG) nr 2494/95 på följande sätt: a) Om Eurostat kan påvisa icke-jämförbarhet eller ser ett behov av harmonisering läggs ett första förslag till en kommissionsförordning fram. Detta diskuteras av en projektgrupp, som är en undergrupp till arbetsgruppen och består av statistiker från de nationella statistikorganen, huvudanvändare, experter på prisindex samt företrädare för CEIES<;4 Eurostat beaktar projektgruppens synpunkter och lämnar ett förlag till förordning till den fullständiga arbetsgruppen. b) c) d) e) I arbetsgruppen fortsätter beredningen och man föreslår ändringar i förlaget och nar slutligen en allmän överenskommelse om de tekniska detaljerna. • Eurostat sänder ut förlaget till förordning för internt samråd inom kommissionen Det måste fa godkännande från samtliga de enheter inom kommissionen som är berörda'" samt från rättstjänsten. Eurostat överlämnar förlaget för det statistiska programmet, som skall yttra sig över det. Denna kommitté fungerar som en tillsvm- kommitté av typen Illa och fattar beslut med kvalificerad majoritet enligt ovan. till Kommittén till förordning I enlighet med artikel 5. 3 i rådets förordning om HIKP översänder kommissionens generalsekreterare förlaget till förordning till EMI för samråd. 94 95 Europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området. Gcneralsckrctarialet, GD II, GD V, GD IX, GD X, GD XV, GD XIX. GD XX, GD XXIII samt GDXXIV. Sid 53/60 f) När samråd har skett med samtliga parter och en slutlig version är färdig att besluta om, lämnar Eurostat förlaget till förordning till den berörda kommissionsledamoten för godkännande. g) Sedan kommissionsledamoten har godkänt förlaget till förordning lämnar kommissionens generalsekreterare det till kommissionen ("kollegiet"), som fattar det slutliga beslutet om antagande. h) När kommissionsförordningen har antagits offentliggörs den i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Tack vare samarbetet med medlemsstaterna och huvudanvändarnas medverkan (i synnerhet GDII och EMI) visade sig detta förfarande enligt artikel 14 i rådets förordning vara effektivt och det fungerade till alla inblandade parters belåtenhet. Som ett nästa steg har kommissionen (Eurostat) för avsikt att slå samman alla de åtgärder för genomförande rörande HIKP som för närvarande finns fastställda i flera olika kommissions- förordningar och förlag till kommissionsförordningar och därmed bilda en enda, konsoliderad kommissionsförordning. Eftersom de första åtgärderna för genomförande och minimi standarder fastställdes i de första förordningarna, har arbetet med harmoniseringsprogrammet fordrat, och kommer att fordra, att tidigare förordningar ändras genom nya, vilket gör Otillämpningen ganska så invecklad. Konsolideringen kommer att ha som syfte att förenkla lagstiftningen och den bör äga rum efter det att huvudförordningarna har antagits av kommissionen. BILAGA I enlighet med avsnitt 12. 4 innehåller tabell 15 vägningstalen för varje delindex för HIKP från varje medlemsstat. Vägningstalen från varje medlemsstats referensperiod för vägningstalen "prisuppdaterades" och uttrycktes i förhållande till den genomsnittliga prisnivån under 1996. I tabellen görs åtskillnad mellan faktiska och avrundade "nollvägningstal". Ett faktiskt "nollvägningstal" markeras med ":", vilket anger att det delindex som åsyftas inte täcks av medlemsstatens HIKP. Ett avrundat "nollvägningstal" markeras med "0,0", vilket anger att det delindex som åsyftas täcks av medlemsstatens HIKP, men med ett vägningstal som är lägre än en promille, vilket avrundat ger noll. För följande delindex tillämpade medlemsstaterna andra definitioner än de som förekommer i kommissionens förordning (EG) nr 2214/96, vilket markeras med "d" i tabell 15. Danmark: 04. 5. 5. : Vägningstalet för "varmvatten, ånga och is" omfattar "fasta bränslen" för vilka vägningstalet är lägre än en promille. Finland: 04. 1. : Vägningstalet för "faktiskt betalda hyror för bostäder" omfattar avgifter för uppvärmning, vatten, varmvatten och sophämtning. Hyra kan inte separeras från avgifter varken i indexet eller i vägningstalet. Sid 54/60 Sverige: 04. 1. : Vägningstalet för "faktiskt betalda hyror för bostäder" omfattar avgifter för elektricitet, gas, vatten, varmvatten och sophämtning. Hyra kan inte separeras från avgifter varken i indexet eller i vägningstalet. 04. 5. 5. : Vägningstalet för "varmvatten, ånga och is" omfattar fjärrvärme. 09. 1. 8. : Vägningstalet för "husdjur" avser endast mat avsedd för husdjur. För följande delindex använde medlemsstaterna särskilda beräkningar för att härleda vägningstalet. Dessa vägningstal är markerade med ett "e" i tabell 15. • Portugal: 09. 3. 1. och 09. 1. 4. : Vägningstalen för "databehandlingsutrustning" och för "övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur" är beräkningar baserade på hushållsbudgetundersökningen. 12. 4. 2. A och 12. 4. 4. A: Brutto vägningstalen för "försäkringar i samband med bostaden: lösöre" och "försäkringar i samband med transporter: bilar" härleds från hushållsbudgetundersökningen. Nettovägningstalen beräknas med hjälp av data från tillsynsmyndigheter för försäkringar: premier och ersättningsanspråk i samband med underhåll och reparationer. • Finland: 02. 1. 1. , 02. 1. 2. och 02. 1. 3. : Uppdelningen av vägningstalet för alkoholhaltiga drycker i "spritdrycker", "vin" och "öl" beräknas med hjälp av de konsumtionsandelar som erhålls från det finska alkolholmonopolet ALKO. De tillhandahåller också indexet för alkoholhaltiga drycker, som är ett index som täcker alla priser för alkohol. 04. 1. , 04. 3. 2. , 04. 4. A och 04. 5. 1. : Vägningstalen för "faktiskt betalda hyrorför bostäder", "tjänster för regelbundet underhåll av bostaden", "andra tjänster förknippade med bostaden" och "elektricitet" beräknas med hjälp av bostadsstatistik från den statistiska myndigheten i Finland. Eftersom man använder en annan klassificering i hushållsbudgetundersökningen, kan inte vägningstalen fas där. 12. 4. 2. A och 12. 4. 4. A: Nettovägningstalen för "försäkringar i samband med bostaden: lösöre" och "försäkringar i samband med transporter: bilar" beräknas genom att från de bruttovägningstal som används i det nationella KPI subtrahera värdet för ersättningar från försäkringsföretag. Sverige: 04. 5. 5. : Vägningstalet för "varmvatten, ånga och energistatistik från Statistiska centralbyrån i Sverige. is" beräknas på grundval av Förenade kungariket: 07. 1. 1. , 07. 2. 1. och 07. 2. 3. : Vägningstalen för "nya och begagnade bilar", "reservdelar och tillbehör", och "underhåll och reparationer" är lika med det vägningstal som beräknats utifrån hushållsbudgetundersökningen plus en andel av vägningstalen för som betalas direkt av försäkringar försäkringsföretagen. som utgör ersättningsanspråk Sid 55/60 09. 1. 1,, 09. 1. 2. , 09. 1. 3. och 12. 2. : Vägningstalen för "utrustning för mottagning, inspelning och återgivning av ljud och bild", "fotografisk och filmfotografisk utrustning och "personliga samt optisk utrustning", "databehandlingsutrustning" tillhörigheter, ej tidigare nämnda" är lika med det vägningstal som beräknats utifrån hushållsbudgetundersökningen plus en andel av vägningst för försäkringar som utgör som betalas direkt av försäkringsföretagen. ersättningsanspråk Sid 56/60 01. 01. 1. 01. 1. 1. 01. 1. 2. 01. 1. 3. 01. 1. 4. 01. 1. 5. 01. 1. 6. 01. 1. 7. 01. 1. 8. 01. 1. 9. 01. 2. 01. 2. 1. 01. 2. 2. 02. 02. 1. 02. 1. 1. 02. 1. 2. 02. 1. 3. 02. 2. 03. 03. 1. 03. 1. 1. 03. 1. 2. 03. 1. 3. 03. 1. 4. 03. 2. LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA DRYCKER Livsmedel Bröd och övriga spannmålsprodukter Kött Fisk Mejeriprodukter, ost och Ågg Oljor och fetter Frukt Grönsaker, inklusive potatis och andra rotfrukter Socker, sylt, honung, choklad och konfektyr Livsmedel, ej tidigare nämnda Alkoholfria drvcker Kaffe, te och choklad Mineralvatten, läskedrycker och juice ALKOHOLHALTIGA DRYCKER OCH TOBAK Alkoholhaltiga drycker Spritdrycker Vin Öl Tobak KLÄDER OCH SKODON Kläder Material för klädesplagg Klädesplagg Övriga klädesplagg, tillbehör Kemtvätt, skrädderiarbeten och uthyrning av kläder Skodon, inklusive lagning av skodon Tabell 15: Vä gningstal for delindex for HIKP i D 154. 1 DK 173. 7 EL 231. 7 E 275. 4 B 204. 5 ittryckta i promille ( BRL 195. 7 F 192. 7 I 197. 4 avser ar 1996) L 162. 0 NL 170. 5 A 143. 3 P 295. 0 FIN 164. 0 S 179. 8 UK 149. 0 IS 203. 6 N 172. 6 184. 7 35. 7 58. 7 13. 2 24. 5 5. 6 12. 9 17. 0 155. 9 20. 4 47. 2 4. 9 25. 6 5. 0 8. 7 16. 9 136. 0 28. 0 38. 5 4. 3 21. 0 4. 6 10. 6 12. 2 221. 8 30. 1 56. 4 16. 3 36. 8 19. 2 19. 1 22. 7 262. 3 36. 3 75. 4 35. 2 35. 6 17. 6 26. 4 24. 8 180. 3 26. 7 62. 9 12. 8 27. 3 6. 7 13. 8 14. 9 181. 0 35. 9 52. 0 4. 5 28. 8 7. 0 9. 1 21. 1 13. 2 3. 8 19. 9 5. 1 14. 8 37,9 23. 8 3. 4 13. 8 6. 6 14. 1 87. 3 71. 8 1. 1 66. 6 2. 6 1. 5 18. 5 8. 7 17. 8 6. 0 11. 8 59. 4 29. 5 3. 2 10. 1 16. 2 29. 9 60. 0 51. 0 0. 7 46. 5 2. 4 1. 4 11. 5 5. 2 18. 1 6. 8 11. 3 50. 9 24. 7 3. 4 6. 4 15. 0 26. 2 83. 8 70. 9 0. 7 64. 5 3. 0 2. 8 14. 6 6. 7 9. 9 3. 8 6. 0 39. 3 8. 1 2. 9 13. 1 6. 5 6. 6 31. 8 6. 6 2. 6 1. 7 2. 3 32. 6 121. 7 11. 5 2. 1 6. 2 3. 2 20. 3 114. 4 95. 3 1. 3 85. 6 5. 7 2. 8 L 92. 3 3. 3 84. 2 3. 6 1. 2 12. 5 2. 7 12. 4 5. 1 7. 3 46. 1 24. 8 5. 4 17. 3 2. 1 21. 3 74. 7 60. 3 0. 6 52. 8 5. 1 1. 8 13. 3 9. 2 14. 7 4. 8 9. 8 80. 3 28. 9 11. 5 8. 5 9. 0 51. 4 68. 5 53. 2 0. 5 49. 6 0. 6 2. 5 187. 3 25. 6 55. 3 12. 3 31. 2 8. 6 18. 6 25. 6 9. 2 0. 9 10. 1 5. 0 5. 1 30. 2 146. 0 25. 4 49. 1 7. 7 19. 9 5. 3 11. 7 13. 9 9. 6 3. 4 16. 0 6. 7 9. 3 29. 1 11. 3 2. 6 7. 3 1. 5 18. 8 117. 5 18. 2 1. 8 11. 7 4. 7 10. 9 117. 3 94. 9 1. 1 83. 0 1. 8 9. 0 94. 7 0. 3 90. 4 1. 3 2. 7 156. 7 30. 4 42. 2 4. 0 28. 1 4. 4 13. 8 18. 2 129. 3 22. 9 39. 1 2. 8 22. 1 5. 5 8. 4 12. 5 287. 2 44. 0 86. 4 39. 1 35. 3 26. 5 20. 7 24. 9 149. 3 30. 1 34. 7 6. 4 30. 6 5. 3 12. 0 12. 6 163. 1 28. 5 37. 1 9. 5 27. 9 5. 9 11. 4 18. 4 137. 0 25. 0 34. 0 6. 0 21. 0 4. 0 9. 0 19. 0 178. 1 33. 5 40. 3 8. 8 37. 0 4^ 11. 5 13. 8 156. 3 18. 3 38. 9 10. 7 30. 4 4. 5 11. 7 14. 2 11. 1 4. 4 13. 9 6. 2 7. 7 35. 2 19. 4 5. 0 7. 0 7. 4 15. 7 75. 4 60. 9 2. 6 52. 7 4. 5 1. 0 11. 6 4. 4 13. 9 5. 8 8. 2 39. 2 20. 2 3. 8 8. 3 8. 1 19. 0 82,4 70. 3 1. 4 62. 8 3. 5 2. 6 8. 6 1. 7 7. 8 4. 1 3. 7 45. 3 14. 5 3. 1 14. 7 6. 3 8. 4 92*2 26. 3 1. 8 22. 1 2. 4 19. 0 103. 6 55. 6 22. le lO. Oe 23. 5e 36. 6 77. 4 78. 5 2. 0 71. 3 3. 8 1. 4 65. 4 3. 2 59. 0 2. 8 0. 5 20. 9 3. 5 16. 6 6. 2 10. 5 62. 2 36. 4 12. 7 12. 2 11. 4 25. 9 69. 0 57. 9 1. 3 52. 9 3. 3 0. 4 12. 0 7. 0 12. 0 4. 0 8. 0 69. 0 35. 0 10. 0 15. 0 10. 0 34. 0 66. 0 54. 0 ; 49. 0 4. 0 1. 0 20. 1 8. 7 25. 4 5. 5 19. 9 39,0 20. 9 9. 1 4. 0 7. 8 18. 1 71. 0 57. 6 1. 2 50. 4 4. 0 2. 0 16. 2 11. 5 16. 1 4. 6 11. 5 35. 1 17. 5 3. 9 5. 3 8. 2 17. 8 69. 4 58. 0 1. 2 53. 2 2. 7 1. 0 15. 6 9. 0 12. 9 26. 5 22. 1 14. 4 15. 2 22. 6 22. 6 14. 6 12. 1 25. 1 12. 0 11. 1 12. 0 13. 4 11. 4 Sid 57/60 04. 04. 1. 04. 3. 04. 3. 1. 04. 3. 2. 04. 4. A 04. 5. 04. 5. 1. 04. 5. 2. 04. 5. 3. 04. 5. 4. 04. 5. 5. 05. 05. 1. 05. 1. 1. 05. 1. 2. 05. 1. 3. 05. 2. 05. 3. 05. 3. 1/2 05. 3. 3. 05. 4. 05. 5. BOSTÄDER, VATTEN, ELEKTRICITET, GAS OCH ANDRA BRÄNSLEN Faktiskt betalda hyror för bostäder Regelbundet underhåll och regelbunden reparation av bostaden Material för regelbundet underhåll och regelbunden reparation av bostaden Tjänster för regelbundet underhåll och regelbunden reparation av bostaden Andra tjänster förknippade med bostaden Elektricitet, gas och andra bränslen Elektricitet Gas Flytande bränslen Fasta bränslen Varmvatten, ånga och is INVENTARIER, HUSHÅLLSUTRUSTNING OCH RUTINUNDERHÅLL AV BOSTADEN Möbler, inventarier och inredning, mattor och andra golvbeläggningar samt reparationer Möbler och inventarier Mattor och andra golvbeläggningar Reparation av möbler, inventarier och golvbeläggningar Hushållstextilier Uppvärmnings- och matlagningsutrustning, kylskåp, tvättmaskiner och liknande större hushållsutrustning, inklusive reparationer Större hushållsutrustning (även elektrisk) och mindre elektriska hushållsapparater Reparation av hushållsapparater Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd Verktyg och redskap för hus och trädgård B 156. 1 DK 194. 6 D 202. 7 EL 140. 4 E 112. 0 F 138. 7 IRL 125. 6 I 99. 5 L 132. 7 NL 187. 4 A 137. 6 P 73. 1 FIN 135. 2 S 208. 9 UK 131,0 IS 114. 9 N 184. 5 60. 3 19. 2 91. 5 22. 9 99. 6 11. 5 43. 9 22. 9 14. 5 40. 5 63. 0 18. 5 18. 5 1. 0 25. 7 13. 6 56. 2 21. 4 99. 1 22. 4 56. 3 20. 7 17. 8 10. 9 42. 5de 26. 3 129. 5d 0. 9 54. 0 18. 0 29. 8 14. 2 67. 6 42. 7 13. 8 12. 1 6. 4 9. 1 27. 3 2. 9 0. 5 1. 8 12. 4 12. 5 10. 4 2. 5 1. 0 0. 9 8. 0 11. 8 17. 6 5. 4 10. 8 5. 2 13. 8 13. 3 15. 6 0. 5d 11. 7 9. 0 10. 0 10. 2 8. 4 25. 3e 10. 0 2. 4 24. 9 10. 3 66. 2 43. 6 10. 7 10. 6 1. 4 91. 7 13. 3 66. 9 25. 9 7. 6 15. 1 18. 3d 65. 8 37. 2 54. 3 26. 5 7. 1 7. 4 3. 1 10. 3 78. 9 24. 9 32. 0 20. 1 7. 7 4. 2 19. 0 54. 7 24. 8 2. 3 23. 9 3. 7 89. 3 64. 7 10. 2 47. 0 26. 7 10. 8 6. 9 0. 6 2. 0 74. 1 3. 1 102. 9 21. 5 4. 7 8. 2 17. 0 51. 4d 60. 0 11. 7 54. 2 54. 2 19. 8 40. 4 15. 6 18. 0 6. 8 11. 1 44. 0 20. 2 10. 1 12. 8 0. 9 99. 8 120. 3 96. 0 10. 7 49. 9 23. 1 6. 9 6. 7 7. 8 5. 3 98. 5 6. 8 37. 6 23. 8 10. 5 3. 3 20. 6e 45. 7 38. 5e 0. 2 5. 5 1. 5 9. 4 69. 1 44. 3 0. 5 7. 3 78. 8 64. 7 17. 0de 64. 0 14. 0 45. 0 22. 0 20. 0 1. 0 2. 0 89. 0 25. 4 45. 7 20. 8 24. 9 74. 1 14. 3 60. 0 53. 8 4. 5 1. 5 0. 1 85. 4 30. 2 23. 5 33. 4 16. 6 16. 9 24. 9 18. 8 35. 0 55. 9 37. 0 42. 7 29. 0 20. 2 28. 9 37. 0 28. 8 30. 3 27. 7 2. 5 19. 3 3. 4 0. 8 27. 0 6. 2 0. 2 14. 5 2. 1 15. 2 0. 4 1. 4 22. 5 1. 7 0. 7 6. 5 2. 9 9. 4d 33. 4 1. 6 51. 6 4. 3 28. 9 8. 1 39. 2 3. 5 25. 7 2. 4 0. 9 15. 3 4. 9 25. 4 3. 5 27. 0 10. 0 27. 5 2. 8. 26. 8 0. 3 1. 7 8. 5 17. 1 6. 7 12. 3 6. 5 12. 8 15. 4 10. 8 5. 6 10. 8 7. 6 13. 0 4. 4 8. 8 12. 7 10. 6 10. 4 13. 5 11. 6 10. 6 10. 3 20. 0 7. 7 15. 9 7. 8 12. 6 6. 5 8. 4 6. 0 13. 0 10. 7 12. 0 7. 4 17. 2 14. 4 10. 6 12. 1 "9. 5 9. 4 11. 5 8. 3 9. 8 13. 2 9. 9 17. 7 10. 1 11. 4 7. 4 11. 0 11. 4 15. 8 2. 7 5. 4 1. 7 6. 7 0. 7 5. 8 1. 3 9. 2 1. 5 3. 9 1. 5 8. 8 0. 5 4. 3 0. 8 5. 8 0. 3 4. 5 0. 8 6. 8 2. 3 7. 0 5. 8 5. 0 1. 2 7. 5 1. 1 5. 1 2. 0 7. 0 0. 6 6. 2 1. 3 5. 2 6. 0 4. 0 8. 4 2. 1 2. 0 3. 4 5. 2 1. 4 7. 2 5. 1 4. 1 1. 3 5. 0 5. 0 9. 0 3. 9 8. 7| Sid 58/60 05. 6. 05. 6. 1. 05. 6. 2. 06. A 07. Varor och tjänster för rutinmässigt hushållsunderhåll Icke-beständiga hushållsartiklar Hushållstjänster och tjänster för skötsel av hemmet HÄLSOVÅRD - som betalas av konsumenten utan senare ersättning TRANSPORT 07. 1 07. 1. 1. 07. 1. 2/3 07. 2. 07. 2. 1. 07. 2. 2. 07. 2. 3. 07. 2. 4. A 07. 3. 07. 3. 1. A 07. 3. 2. A 07. 3. 3. A 07. 3. 4. A 07. 3. 5. A Inköp av fordon Nya och begagnade bilar Motorcyklar och cyklar Drift av personliga transportmedel Reservdelar och tillbehör Bränslen och smörjmedel Underhåll och, reparationer Övriga tjänster förknippade med personliga transportmedel Transporttjänster Passagerartransport med järnväg Passagerartransport på landsväg Passagerartransport med flyg Passagerartransport på hav och inre vattenvägar Övriga transporttjänster som anlitats mot betalning 07. 3. 6. A 08. Kombinationsbiljetter KOMMUNIKATIONER 08. 1. 08. 1. 1. 08. 1. 2/3 09. 09. 1. Kommunikationer Posttjänster Telefon- och telefaxutmstning och därmed förknippade tjänster REKREATION OCH KULTUR Utrustning och tillbehör, inklusive reparationer B 24. 5 DK 12. 6 D 12. 0 EL 35. 2 E 25. 4 F 16. 4 IRL 18. 5 I 34. 3 L 28. 8 NL 24. 9 A 14. 4 P 19. 9 FIN 11. 6 S 10. 1 UK 17. 0 IS 12. 5 N 16. 7 13. 6 10. 9 8. 6 4. 0 8. 5 3. 6 25. 5 9. 8 16. 0 9. 4 11. 5 4. 9 12. 8 5. 7 18. 0 16. 3 13. 1 15. 7 11. 7 13. 2 10. 4 3. 9 11. 6 8. 3 9. 2 2. 5 10. 1 9. 0 8. 0 11. 1 1. 4 14. 3 2. 4 8. 7 7. 4 8. 5 11. 9 8. 4 4. 8 6. 0 16. 0 2. 8 7. 6 4. 1 5. 6 11. 2 12. 1 7. 0 9. 2 7. 1 135. 1 179. 7 173. 1 125. 6 145. 6 191. 4 117. 0 126. 8 160. 9 159. 3 148,0 178. 1 192. 8 177. 3 152. 0 186. 5 201. 8 58. 9 54. 6 4. 3 68. 3 5. 4 40. 6 19. 7 2. 6 7. 9 4. 1 2. 5 63. 8 58. 6 5. 2 82. 6 11. 6 32. 4 35. 3 3. 3 33. 3 2. 8 10. 4 5. 1 3. 7 83. 1 79. 0 4. 0 73. 5 6. 0 36. 3 22. 7 8. 5 16. 6 3. 2 0. 8 0. 7 0. 8 40. 6 38. 8 1. 8 68. 0 12. 3 39. 6 11. 2 5. 0 17. 0 0. 3 7. 3 2. 7 2. 0 57. 5 54. 0 3. 5 72. 1 4. 5 44. 5 17. 5 5. 6 44. 8 43. 2 1. 6 118. 4 31. 9 49. 1 27. 9 9. 5 16. 0 2. 1 12. 3 1. 4j 0. 2 28. 2 7. 5 6. 8 5. 8 0. 4 43. 7 42. 1 1. 7 57. 4 5. 4 43. 5 6. 9 1. 6 15. 9 1. 9 10. 0 1. 7 0. 3 41. 3 37. 1 4. 2 63. 5 2. 8 27. 5 28. 1 5. 1 21. 9 3. 1 6. 7 2. 4 1. 3 82. 5 77. 4 5. 1 70. 8 5. 7 32. 2 28. 5 4. 4 7. 6 0. 9 1. 3 1. 9 66. 8 60. 6 6. 2 68. 2 6. 8 37. 1 17. 4 6. 9 24. 3 9. 2 8. 8 4. 7 1. 3 51. 3 45. 3 6. 0 82. 7 4. 8 39. 0 32. 0 7. 0 14. 1 3. 3 6. 2 72. 0 68. 9 3. 1 88. 1 7. 0 31. 0 46. 7 3. 4 18. 0 1. 6 5. 1 1. 5 0. 0 1. 8 0. 5 0. 8 0. 8 0. 3 2. 7 0. 5 0. 3 0. 0 1. 6 85. 5 78. 8 6. 8 78. 5 10. 9 52. 6 lOJj 5. 0 28. 7 5. 5 10. 9 5. 0 4. 3 44. 1 42. 6 1. 5 101. 5 17. 0 53. 5 25. 2 5. 8 57. 0 55. 0e 2. 0 76. 0 8. 0e 40. 0 21. 0e 7. 0 19. 0 7. 0 9. 0 2. 0j 1. 0 31. 7 4. 2 3. 0 6. 5 4. 1 0. 4 63. 3 60. 3 3. 0 98. 7 12. 7 60. 5 15. 5 10. 0 24. 5 9. 6 13. 9 1. 0 1. 3 23. 7 9. 5 23. 1 10. 6 19. 5 3. 9 22. 3 23. 7 1. 2 22. 5 23. 1 1. 9 21. 2 19. 5 2. 7 16. 8 22. 3 0. 3 22. 0 15. 8 15. 8 0. 4 15. 5 6. 9j 20. 2 1. 7 21. 2 5. 8 17. 8 3. 0 17. 0 20. 2 3. 0 17. 2 21. 2 1. 4 19. 8 17. 8 3. 3 14. 5 17. 0 1. 5 15. 5 24. 6 24. 6 3. 2 21. 5 4. 5 22. 4 8. 2 12. 0 3. 1 16. 9 13. 4 29. 1 21. 0. 15. 7 22. 4 1. 7 20. 7 12. 0 0. 1 11. 9 16. 9 1. 7 15. 2 29. 1 4. 5 24. 6 21. 0 2. 0 19. 0 15. 7 1. 8 13. 9 70. 3 65. 7 4. 6 90. 9 8. 7 52. 8 15. 9 13. 5 40. 6 5. 5 12. 5 13. 0 4. 5 5. 2 21. 1 21. 1 1. 4 19. 7 124. 8 43. 5 100. 1 46. 0 108. 7 46. 2 49. 5 16. 0 69. 3 24. 1 88. 2 40. 2 124. 9 40. 6 82. 8 43. 5 137. 6 45. 9 139. 3 54. 9 113. 0 48. 7 38. 8 15. 4 123. 5 51. 6 108. 2 52. 6 130. 0 46. 0 1143,5 45. 1 140. 9 52. 8 Sid 59/60 09. 1. 1. 09. 1. 2. 09. 1. 3. 09. 1. 4. 09. 1. 5. 09. 1. 6. 09. 1. 7. 09. 1. 8. 09. 1. 9. 09. 2. A 09. 3. 09. 4. 10. A 11. 11. 1. 11. 1. 1. 11. 1. 2 11. 2. 12. 12. 1, 12. 1. 1. 12. 1. 2. 12. 2. 12. 4. A 12. 4. 2. A 12. 4. 4. A 12. 5. A 12. 6. A Utrustning för mottagning, inspelning och återgivning av ljud och bild Fotografisk och filmfotografisk utrustning samt optisk utrustning Databehandlingsutrustning Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur Spel, leksaker, utrustning för hobby, idrott, camping och friluftsliv Utrustning för inspelning av bild och ljud Trädgårdsskötsel Husdjur Reparation av utrustning och tillbehör för rekreation och kultur Rekreationstjänster och kulturella tjänster Tidningar, böcker och skrivmateriel Paketresor UTBILDNING - som vanligen betalas av konsumenterna i medlemsstaterna HOTELL, KAFÉER OCH RESTAURANGER Catering Restauranger och kaféer Serveringar Inkvarteringstjänster DIVERSE VAROR OCH TJÄNSTER Personlig vård Frisersalonger och skönhetssalonger Redskap, artiklar och produkter för personlig vård Personliga tillhörigheter, ej tidigare nämnda Försäkringar Försäkringar i samband med bostaden - lösöre Försäkringar i samband med transporter - bil Banktjänster, ej tidigare nämnda Övriga tjänster, ej tidigare nämnda B 6. 8 DK 10. 2 D EL 9. 2 1. 1 E 6. 4 F 7. 6 IRL 8. 5 I 13. 1 L 8. 6 NL 9. 6 A 8. 8 P 7. 0 FIN 9. 3 S 9. 0 UK 8. 0e IS 7. 4 N- 11. 6 1. 2 0. 6 3. 8 2. 6 0. 9 0. 9 0. 5 1. 8 4. 8 2. 3 1. 8 1. 0 3. 7 2. 5 5. 0e 2. 2 1. 8 4. 9 2. 7 3. 7 2. 4 2. 8 2. 2 0. 6 0. 1 1. 2 0. 2 1. 5 0. 6 1. 6 1. 5 4. 5 3. 8 3. 5 1. 1 6. 5 2. 5 2. 3 0. 7e 0. 4e 1. 8 9. 0 2. 3 5. 4 5. 0e 5. 1 1. 6 3. 6 8. 3 6. 5 10. 1 11. 5 5. 2 5. 8 9. 9 5. 7 8. 2 5. 8 8. 9 10. 9 2. 5 13. 0 9. 0 8. 0 13. 0 10. 7 6. 0 8. 1 6. 0 1. 3 27. 7 22. 1 31. 4 j 5. 2 7. 0 5. 3 1. 5 25. 1 16. 4 12. 6 3. 3 3. 6 8. 8 2. 5 1. 7 24. 4 21. 4 16. 8 4. 6 2. 0 2. 6 0. 9 0. 9 11. 3 19. 7 2. 6 13. 7 5. 3 1. 2 1. 0 2. 5 17. 5 19. 9 7. 8 1. 2 8. 8 6. 8 2. 5 2. 0 2. 9 5. 8 3. 3 11. 7d 24. 7 21. 9 1. 4 3. 7 29. 4 24. 3 30. 6 6. 0 3. 6 6. 9 3. 6 0. 4 17. 1 22. 1 : 8. 6 3. 8 9. 4 5. 0 1. 2 21. 6 20. 1 50. 0] 3. 4 6. 6 10. 4 8. 1 1. 4 34. 0 34. 0 16. 4 3. 0 4. 4 10. 0 6. 2 1. 9 29. 1 18. 4 16. 8 3. 9 2. 3 '. 1. 5 9. 7 10. 5 3. 2 0. 8 2. 9 6. 9 4. 4 0. 6 19. 6 30. 4 22. 0 1. 3 5. 6 10. 9 2. 9d 5. 2 23. 4 22. 7 9. 5 1. 7 4. 0 6. 0 9. 0 1. 0 34. 0 20. 0 30. 0 11. 0 5. 2 6. 6 2. 1 2. 1 5. 9 6. 9 1. 9 2. 2 46. 6 27. 3 24. 5 * 35. 8 32. 0 20. 2 1. 8 70. 6 66. 9 68. 4 90. 4 117. 8 91. 2 156. 9 119. 5 63. 6 48. 6 157. 4 121. 7 80. 4 47. 7 127. 0 64. 8 45. 4 65. 4 61. 1 4. 3 5. 2 59. 5 29. 4 13. 1 16. 3 59. 5 59. 5 7. 4 66. 0 19. 9 7. 8 12. 1 52. 3 46. 8 5. 5 16. 1 46. 9 24. 5 10. 7 13. 8 84. 2 80. 3 3. 9 6. 2 64. 3 24. 1 3. 8 20. 2 111. 9 109. 1 2. 8 5. 9 43. 5 25. 7 9. 7 16. 0 71. 3 54. 7 16. 6 19. 9 74. 2 31. 1 11. 4 19. 7 153. 6 144. 8 8. 8 3. 4 37. 9 25. 6 11. 7 13. 9 89. 6 84. 9 4. 7 30. 0 84. 1 39. 3 21. 3 18. 0 59. 7 56. 3 3. 4 3. 9 53. 3 29. 6 13. 2 16. 4 39. 8 37. 0 2. 8 8. 8 53. 1 25. 2 10. 6 14. 6 114. 8 107. 9 6. 9 42. 6 50. 2 27. 4 10. 5 16. 9 119. 5 111. 4 8. 1 2. 2 47. 2 30. 6 15. 0 15. 6 73. 1 72. 7 0. 4 7. 3 40. 5 23. 9 9. 9 14. 0 43. 4 37. 0 6. 4 4. 3 40. 0 18. 8 6. 8 12. 0 123. 0 116. 0 7. 0 4. 0 48. 0 26. 0 7. 0 19. 0 61. 0 51. 8 9. 2 3. 8 77. 7 33. 8 14. 6 19. 1 40. 4 37. 0 3. 3 5. 0 35. 0 24. 3 9. 8 14. 5 6. 9 8. 5 9. 4 10. 5 5. 7 13. 9 5. 3 30. 3 10. 9 8. 8 12. 7 10. 8 9. 9 9. 2 9. 0e 7. 1 5. 4 8. 7 1. 2 3. 5 1. 3 7. 6 3. 5 11. 0 2. 2 20. 4 13. 7 5. 7 2. 3 3. 4 2. 0 5. 3 11. 6 0. 5 11. 1 : 18. 1 4. 0 0. 5 3. 4 0. 1 8. 1 11. 7 5. 1 6. 6 7. 0 10. 5 2. 5 0. 6 1. 9 1. 1 3. 4 1. 8 1. 8 3. 2 9. 5 5. 5 0. 5 5. 0 0. 3 7. 0 9. 8 3. 5 6. 3 0. 3 9. 0| 7. 0 2. 7 4. 4 2. 1 1. 0 5. 3 0. 6e 4. 7e 0. 2 0. 3 3. 7 1. 4e 2. 3e 0. 9 2. 2 7. 3 2. 8 4. 5 1. 5 3. 1 6. 0 2. 0 4. 0 2. 0 5. 0 6. 6 2. 5 4. 1 13. 8 16. 4 5. 3 1. 1 4. 1 : :| Sid 60/60 ISSN 1024-4506 KOM(98) 104 slutlig DOKUMENT SV 10 11 09 17 Katalognummer : CB-CO-98-133-SV-C ISBN 92-78-31771-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg