title: Nuorten Eurooppa -Väliarviointikertomus

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 02. 1998 KOM(1998) 52 lopull. NUORTEN EUROOPPA VALIARVIOINTIKERTOMUS (komission esittämä) NUORTEN EUROOPPA VALIARVIOINTIKERTOMUS SISÄLTÖ Johdanto Nuorten Eurooppa -ohjelma D D D D Nuorisoa koskevien yhteisön toimien kehitys Erityispiirteet ja tavoitteet Toteuttamistapa Ohjelman toteuttamisesta saadut alustavat tulokset Yhteisön nuorisoa koskevan yhteistyön uusi kehitysvaihe D D D Nuorisoa koskeva yhteistyöpolitiikka yhteisötoimien keskeisenä osana Hallinnointi kansalaista lähellä toimimisen tehokkaana välineenä Kolmiosainen yhteisön ohjelma Päätelmät Liitteet Tilastoja NUORTEN EUROOPPA VALIARVIOINTIKERTOMUS JOHDANTO Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisesta 14 päivänä tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä maaliskuuta 1995 määrätään, että ohjelman kolmantena toteuttamisvuonna komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, joka koskee kahta ensimmäistä toteuttamisvuotta joka on avuksi ohjelman suuntaviivojen mahdollisessa uudelleenmäärittelyssä ja mukauttamisessa. ja hankkeiden loppukertomuksia, Nuorten Eurooppa -ohjelman toteuttamisesta laadittiin yhteenveto vertailemalla laatimia tuettujen toimintakertomuksia sekä komission ja kansallisten toimistojen järjestämien eri aiheita tuloksia. Ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin tulosten perusteella voitiin lisäksi määritellä tulevaisuuden joukko toimintalinjoja. ja kehitysaskeleita sekä joitakin tuloksia, vaikutuksia käsittelevien seminaarien kansallisten työryhmien toimistojen ja Nuorten Eurooppa -ohjelma Nuorten Eurooppa -ohjelma on Islannissa, Liechtensteinissa ja Norjassa asuville 15 - 25-vuotiaille nuorille. Ohjelman kesto on viisi vuotta (1995-1999) ja ohjelmaan sekä vuodeksi 1995 että vuodeksi 1996 varatut määrärahat olivat 24 miljoonaa ecua. Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet valtiot ja Kypros voivat osallistua ohjelmaan vuoden 1997 lopusta alkaen. tarkoitettu unionin 15 jäsenvaltiossa, Ohjelmassa on viisi alaohjelmaa: -^ •^ -> ••• •^ Nuoria suoraan koskevat yhteisön sisäiset toiminnat (alaohjelma A) Nuorten parissa toimivat (alaohjelma B) Yhteistyö jäsenmaiden nuorisorakenteiden välillä (alaohjelma C) Nuorisoyhteistyö ohjelmaan kuulumattomien maiden kanssa (alaohjelma D) Nuorisotiedotus ja nuorisotutkimus (alaohjelma E). Mi D Nuorisoa koskevien yhteisötoimien kehitys toimia liikkuvuutta edistäviä tukevan Nuorten Eurooppa Nuorten -ohjelman hyväksyminen vuonna 1988 oli muodollisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella toteutettavien yhteisön toimien ensimmäinen vaihe. Vuonna 1990 esiteltiin muistio1, jonka aihe oli nuoret Euroopan yhteisössä, ja vuonna 1991 parlamentin mietintö2 yhteisön politiikoista ja niiden vaikutuksista nuorisoon, minkä jälkeen pidettiin samana vuonna nuorisoasioita käsittelevän neuvoston ensimmäinen virallinen kokous. Nuorisoasioista vastaavat ministerit hyväksyivät tuolloin neuvoston päätöslauselman nuorisoalalla toteutettavista ensisijaisista toimista. Vuoden 1991 lopussa Euroopan parlamentti perusti ensisijaisten toimien toteuttamista varten budjettikohdan3, joka vuonna 1993 nimettiin "nuorisopolitiikaksi" ja joka tuolloin kattoi sekä Nuorten Eurooppa -ohjelman että ensisijaiset toimet. Komissio aloitti yhteisötason nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamista koskevalla ehdotuksellaan, jonka neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät 14. maaliskuuta 1995. Kolmannen vaiheen toteuttaminen mahdollisti sen, että Nuorten Eurooppa -ohjelman kahdessa ensimmäisessä vaiheessa kehitetyt eri toimet voitiin yhdistää nuorisoa koskeviin ensisijaisiin toimiin sekä osiin Petra-ohjelmaa (nuorisoaloitteet) ja Tempus-ohjelmaa (nuorisoa koskevat toimet). Toimien yhdistäminen lisäsi niiden vaikutusta ja keskinäistä täydentävyyttä ja loi samalla nuorille suunnatulle vapaamuotoiselle koulutustoiminnalle yhtenäisen kehyksen. Vuonna 1996 käynnistetty kokeiluhanke "Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö" työkenttää nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan alalla. laajensi entisestään yhteisön D Erityispiirteet ja tavoitteet tarjoaa -ohjelma tilaisuuden kokemusten Nuorten Eurooppa hankkimiseen. Se on keino valveuttaa nuoria ja perehdyttää heidät eurooppalaiseen ja valtioiden ja kerrannaisvaikutuksia, sillä se edistää samanlaisten käsitteiden ja toimien kehittämistä jäsenvaltioissa helpottamalla kokemusten ja hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen vaihtoa. toimintaan. Ohjelmalla katalyyttisia sosiaalisten ylittävään rajat on Nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan kehys ja tavoitteet määritellään Nuorten Eurooppa -ohjelman ensimmäisessä artiklassa. Ohjelman tarkoituksena on antaa nuorille mahdollisuus saada konkreettisten kokemusten kautta kaikkia niitä taitoja ja tietoja, moraalikäsityksiä ja kansalaistaitoja, jotka yksilön on hankittava tullakseen aktiiviseksi ja vastuulliseksi kansalaiseksi. Sen tärkeimpänä tavoitteena on nuorten aktiivinen osallistuminen ja integroituminen yhteiskuntaan. Tämä oppiminen 1 KOM (90) 469 lopullinen. 2 esittelijä: M. L Vecchi, 24. toukokuuta 1991 (A3-0142/91). 3 B3-1011. perustuu nuorten omaehtoiseen osallistumiseen ja siinä suositaan järjestötoiminnassa yleisesti käytettäviä työvälineitä. Nuorten Eurooppa -ohjelmassa pyritään lujittamaan yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden välillä, viranomaisten tasolla, ohjelman toteuttamisesta jäsenvaltioissa vastaavien kansallisten tasolla, jotka valmistelevat ja toteuttavat hankkeita. Jo ohjelman käynnistyessä vuonna 1988 komissio loi jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten mekanismeja, joita on vuosien kuluessa lujitettuja kehitetty edelleen. tai niiden ryhmien toimistojen välillä Jo Nuorten Eurooppa -ohjelmaa perustettaessa määriteltiin epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumiskiintiö edistävistä toimenpiteistä. Ohjelman kolmannessa vaiheessa jatketaan ja kehitetään tämän kohderyhmän huomioon ottavia erityistoimia. ja määrättiin osallistumista D Toteuttamistapa Komissiota, joka vastaa ohjelman toteuttamisesta, avustaa sekakomitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. Kansallisten toimistojen tehtävänä on ohjelman toiminnallinen toteuttaminen kansallisella tasolla. Nämä toimistot tekevät komission kanssa vuosittain sopimuksen, joka perustuu tarkkaan työsuunnitelmaan, ja saavat tukea, joka voi kattaa enintään 50 prosenttia niiden toimintakustannuksista. Yhteistyön parantamiseksi toimijoiden välillä komissio loi reaaliaikaisen NETY- jotka auttavat komissiota, kansallisia tietoverkon sekä Youthlink-ohjelmiston, toimistoja ja teknisen avun toimistoa ohjelman hallinnoinnissa ja seurannassa. Alaohjelmaa A. I (ryhmätapaamiset) ja B. I (nuorten parissa toimivat - alaohjelma A:n tukeminen) hallinnoidaan hajautetusti. Komissio ja ohjelmakomitea olivat yhtä mieltä siitä, että muita alaohjelmia olisi parempi hallinnoida keskitetysti ainakin ohjelman alkuvaiheessa. Komissio aikoo nyt kuitenkin hajauttaa osan näistä alaohjelmista kokonaan tai osittain ohjelman kahdeksi viimeiseksi vuodeksi. Lisäksi kaikkien toimien keskitetty hallinnointi hoidetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja nuorisojärjestöjen kanssa. Komissio laatii lähikuukausina analyysin kansallisten toimistojen toiminnasta, joten tässä asiakirjassa ei keskitytä niiden arviointiin. Siitä voidaan kuitenkin esittää joitakin havaintoja. Ensinnäkin on korostettava, että kansallisten toimistojen ja niiden hallinnollinen ja oikeudellinen rakenne ovat päätöksentekojärjestelmä erilaiset kaikissa jäsenvaltiossa. Toimistot voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään. Ensimmäisen ryhmän muodostavat toimistot, jotka ovat julkisen tai valtionhallinnon osa (esimerkiksi osa ministeriötä), ja toisen ryhmän toimistot, jotka ovat osa yksityistä tehneet organisaatiota viranomaisten kanssa palvelusopimuksen tai ovat jonkin muun syyn vuoksi niistä riippuvaisia (avustukset). Tämä suhde valtioon merkitsee myös sitä, että valtio rahoittaa 50 - 75 prosenttia näiden toimistojen talousarviosta. Se, onko toimisto osa valtionhallintoa vai yksityistä organisaatiota, vaikuttaa myös siihen, kuinka avoimesti toimisto toimii ja mitä sääntöjä asiakirjojen käsittelyssä noudatetaan. Lisäksi ainoastaan hyvin pienellä osalla kansallisia toimistoja on oikeus tehdä täysin itsenäisiä tai muuta järjestöä). Viimeksimainitut ovat (nuoriso- päätöksiä. Useimmissa tapauksissa päätökset tekee valintakomitea, jossa kullakin nuorisojärjestöllä on tavallisesti omat edustajansa. Kansalliset toimistot ovat ohjelman hajauttamisen tärkeimpiä toimijoita. Ne ovat osa verkostoa, joka on kehittynyt vuosia kestäneessä vuorovaikutuksessa komission kanssa. Vaikka tämä verkosto onkin vähitellen lujittunut, kaikista vaikeuksista ei ole päästy koska verkosto on laajentunut jatkuvasti uusien osallistujamaiden liittyessä siihen. Kyse ei ole pelkästään hallinnollisten ongelmien ratkaisemisesta vaan ennen kaikkea ohjelman yhteisöulottuvuuden ja yhtenäisen lähestymistavan säilyttämisestä. Tämä edellyttää, että hankkeiden ja toimien sisällöstä, toimintalinjoista ja laadusta sovitaan ja neuvotellaan yhdessä ottaen kuitenkin samalla huomioon, että todellisuus ja taloudellis-sosiaaliset ja kulttuuriin liittyvät perinteet voivat eri maissa olla hyvin erilaiset. Kaikkien 18 osallistujamaan toimistojen on jatkuvassa yhteydessä ja vuorovaikutuksessa keskenään ja komission kanssa. Kokemusten perusteella kansallisten toimistojen osallistuminen kaikkiin alaohjelmiin edellyttää niiden ottamista mukaan päätöksentekoon eli alaohjelmien määrärahojen hajauttamista. Laajempi hajauttaminen edellyttää myös valvonnan ja seurannan tehostamista ja entistä avoimempia menettelyjä ja tehokkaampaa tiedonkulkua. Tämä vaatii todellista ponnistusta komissiolta, jonka on lähivuosina tehostettava edelleen toimintaansa. D Ohjelman toteuttamisesta saadut ensimmäiset tulokset Ohjelman osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että Nuorten Eurooppa -ohjelma on nuorille tärkeä koska se on avoin ohjelma, joka on merkittävästi lisännyt vapaamuotoisen koulutuksen arvostusta sekä jäsenvaltioiden että koko Euroopan tasolla. Osapuolet arvioivat myös, että Nuorten Eurooppa -ohjelman oppimista liittyvistä luonne erottaa sen muista nuorten vapaa-ajan käyttöön korostava toiminnoista. Nuorisotyöhön yleensä ja erityisesti kansainvälisen tason nuorisotyöhön liittyviä erilaisia perinteitä on yhä paljon, mutta missään maassa ei ole sellaista ohjelmaa, joka rakenteeltaan tai sisällöltään olisi verrattavissa Nuorten Eurooppa - ohjelmaan. Ohjelma on konkreettisesti laajentanut ja kehittänyt kansainvälistä nuorisotyötä. Tämä rajoittui aiemmin jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten tarjoamiin mahdolli suuksiin, joihin ohjelma on lisännyt eurooppalaisen ulottuvuuden. Tältä osin jäsen valtioiden kanssa sovitut jatkuvaa yhteistyötä koskevat säännöt ovat mahdollis taneet nuorisoa koskevien toimien lujittamisen jäsenvaltioissa ja edistäneet paikallis tason uusia aloitteita. Ohjelmassa otettiin käyttöön kansallisia ja Euroopan tason toimia koskevat laatuvaatimukset ja se on kannustanut investointeja koulutukseen ja tutkimukseen. Ohjelman tavoitteet ovat yhteneviä kansallisten nuorisopolitiikkatavoitteiden kanssa ja noudattavat kaikkien jäsenvaltioiden vahvistamia tavoitteita, kuten demokratian kehitystä, suvaitsevaisuutta ja nuorison aktiivista sopeutumista yhteiskuntaan. Eri alaohjelmien kehitys ja tulokset täydentävistä, yhteiseen Vuosina 1995-1996 kaikki ohjelman toimijat (nuoret, järjestöt, kansalliset toimistot, komitean jäsenet ja komissio) saattoivat perehtyä ohjelmaan, joka koostui erilaisista toisiaan tavoitteiseen pyrkivistä alaohjelmista. Kaksi ensimmäistä toteuttamisvuotta mahdollistivat uusien alaohjelmien sisällyttämisen tähän kehykseen. Samalla kehitettiin nuorisovaihtoa, jota oli toteutettu jo ennen ohjelman kolmatta vaihetta. Tuettujen toimintojen tärkeimpiin teemoihin kuuluivat muun muassa taiteet ja kulttuuri, eurooppalaisuuden tiedostaminen ja elinolot. On korostettava, että talousarvion lukujen tarkastelu osoittaa käytettyjen varojen tuoneen suoraa hyötyä tuen vastaanottajille. Menettelyjä ja sääntöjä, jotka koskevat tuen jakamista hajautetun ja keskitetyn tason välillä, pidetään kuitenkin usein liian hankalina ja huonosti vallitsevaan todellisuuteen sopivina. Kyse on kuitenkin monisäikeisestä ongelmasta, jonka ratkaiseminen edellyttää kansalaista lähellä toimimisen vaatimuksen sovittamista yhteen julkisten varojen moitteettomaan hallintaan liittyvien velvoitteiden kanssa. Näitä ongelmia pahentaa se, että on varottava vaarantamasta niiden toimijoiden asemaa, joilla on käytetävissään niukalti varoja, ja samalla pyrittävä ylläpitämään hankkeiden korkeaa laatua. Ohjelma sisältää toimia, joilla helpotetaan epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumismahdollisuuksia kaikkiin alaohjelmiin. Tämä on keskeinen tavoite, jonka toteuttaminen aiheuttaa joitakin ongelmia alatasolla. Omaksuttu lähestymistapa vaatii jäsenvaltioiden välistä jatkuvaa yhteydenpitoa ja toimien yhteensovittamista, jotta toimenpiteet voitaisiin kohdentaa oikein. Vuosina 1995- 1996 jäsenvaltiot varasivat 37 prosenttia alaohjelmaan A. I kohdistetuista määrärahoista sellaisten hankkeiden tukemiseen, joihin osallistuu epäedullisessa asemassa olevia nuoria. Näiden lukujen lisäksi on korostettava että kyseisten alaohjelmien luonne, pedagoginen avoimuus ja ohjelman metodologia tekevät siitä välineen, joka soveltuu erityisen hyvin näille epäedullisessa asemassa oleville nuorille, jotka eivät kenties helposti tulisi harkinneeksi osallistumista muihin yhteisön ohjelmiin. Tästä syystä on jatkettava ja kehitettävä toimenpiteitä varsinkin tämän kohderyhmän parissa toimivien kouluttamiseksi ja jäsenvaltioiden välisten yhteyksien lisäämiseksi ja uusien yhteistyösuhteiden luomiseksi. Komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on konkreettinen ja hyödyllinen esimerkki toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta. Kansalliset toimistot ovat joutuneet laajentamaan toimintaansa verrattuna ohjelman kahteen ensimmäiseen vaiheeseen, joiden vaikutusalue oli kapeampi. Kahden toimintavuoden jälkeen havaittiin yhä puutteita ja ongelmia, joiden ratkaisusta ei aina ole päästy yhteisymmärrykseen. Jäljellä olevat ongelmat on ratkaistava asianmukaisin toimin, ja kansallisia toimistoja on kannustettava käyttämään tehokkaammin mahdollisuuksia, joita ohjelma ja toimistojen komission kanssa tekemät sopimukset niille tarjoavat (henkilöstön seminaarien koulutus, kannattavuuden lisääminen jne. ). Lisäksi on tehostettava toimistojen työskentelyä verkostona. ja neuvontatyön välineet, aihepiirikohtaisten tiedotus- Alaohjelma A Nuoria suoraan koskevat yhteisön sisäiset toiminnat Alaohjelman runkona ovat ryhmätapaamiset (alaohjelma A. I), joka oli kahden ensimmäisen vaiheen aikana ohjelman ainoa osa. Sitä täydennettiin vuodesta 1995 alkaen unionin nuorison aloitteellisuutta, luovuutta ja yhteisvastuuta lisäävillä toimilla (alaohjelmat A. II. 1 ja A. II. 2). Alaohjelma AJ Ryhmätapaamiset Alaohjelmasta hyötyi yli 100 000 nuorta vuosina 1995-1996. Ohjelman kahden ensimmäisen vaiheen ansiosta nuoret yhdistävät mielessään ryhmätapaamiset Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Tämä ryhmätapaamisten tuntemus ohjelman muihin toimiin verrattuna selittyy myös sillä, että suurin osa kansallisista toimistoista pitää tämäntyyppistä toimintaa korostetusti esillä tiedotus- ja neuvontatyössään ja että jotkut organisaatiot ovat erikoistuneet tälle alalle. lukuun ottamatta eurooppalaisten Alaohjelmaa A. I hallinnoidaan hajautetusti kansalaisjärjestöjen monenkeskistä toimintaa, jota komissio hallinnoi suoraan. Tämän alaohjelman piiriin kuuluvat projektit toimitetaan suoraan kansallisille toimistoille, jotka ovat vastuussa niiden valinnasta, tarvittavien sopimusten tekemisestä sekä projektien rahoituksesta ja seurannasta. Koska alaohjelmasta on ollut olemassa pitkään, kansalliset toimistot ovat tottuneita hallinnoimaan sitä. Yleisesti ottaen olisi kuitenkin tarpeen vielä pohtia uusia ryhmätapaamisten muotoja sekä mahdollisuuksia lisätä vuorovaikutusta ohjelman muiden alaohjelmien kanssa ja lisätä vaiheittain monenkeskistä nuorisovaihtoa. Yhteisötason yhteistyön kannalta on tärkeää tiivistää kansallisten toimistojen välistä vuorovaikutusta ja lisätä valintatulosten ja hankkeiden seurannan avoimmuutta. Komission perustamat uudet viestintäjärjestelmät NET Y ja Youthlink auttavat toimistoja tässä tehtävässä. Nuorten Eurooppa -ohjelma on useille nuorille ensimmäinen monikulttuurinen kokemus, johon he ovat kertoneet olleensa hyvin tyytyväisiä. Moni osallistuja on suunnitellut hankkeen jälkeen osallistuvansa toimintaan tulevaisuudessakin, ja lisäksi hankkeet ovat usein herättäneet usein toiveita laajemmasta liikkuvuudesta. Ryhmä saksalaisia, luxemburgilaisia, englantilaisia ja hollantilaisia nuoria valmisti katuesityksen, jonka teemana oli rasismin vastustaminen. Tämä esitys kiersi Luxemburgissa, Rotterdamissa, Sheffieldissä ja Berliinissä alueilla, joilla eri maista kotoisin olevat ihmiset ovat päivittäin tekemisissä toistensa kanssa. tapahtumaan osallistui 25 vammaista nuorta. toimivat suomalaisten, Alankomaissa järjestettyyn Alankomaalaiset osallistujat olivat myös vammaisia ja espanjalaisten, portugalilaisten ja itävaltalaisten nuorten isäntinä. Tarkoituksena oli tutustua käytännössä erilaisiin vammaisten liikkuvuutta parantaviin toimiin. Nuoret saattoivat innovatiivisia kokemuksiaan ja edistää myöhempää sopeutumistaan omaan ympäristöönsä. Tämän ensikokemuksen jälkeen pyritään järjestämään toinen tapaaminen, josta vbstaavat Etelä-Euroopan maat. itse arvioida kuten ulottuvuus eurooppalainen nuorisoaloitteet-alaohjelmassa, Aivan ei ryhmätapaamisissakaan ole usein näkyvästi esillä vaan vaikuttaa taustalla. Monet osallistujat ovat kertoneet, että he eivät ryhmätapaamisten aikana olleet juurikaan oppineet uutta Euroopan unionista tai että eurooppalaisuuteen liittyvät teemat eivät kiinnostaneet heitä. Siitä huolimatta he pitivät ryhmätapaamisiin liittyviä teemoja tärkeinä. Suurin osa teemoista liittyi kaikille unionin maille yhteisiin ongelmiin, kuten solidaarisuuteen, rasismiin ja ympäristöön. Osallistujat arvioivat myös, että eri maista kotoisin olevien nuorten työskentely yhdessä oli yksi tapaamisten tärkeimmistä anneista. Tämän perusteella on syytä edelleen pohtia, miten alaohjelman eurooppalaista luonnetta voitaisiin parhaiten edistää, hyödyntää ja levittää muun muassa tukihakemuslomakkeissa ja loppukertomuksissa. Lisäksi aivan liian usein Nuorten Eurooppa -ryhmätapaamisiin tai muuhun ohjelman toimintaan osallistujat saavat ainoastaan sattumalta tietää osallistuvansa yhteisön ohjelmaan kuuluvaan toimintaan. Komission ja kansallisten toimistojen on siis jatkettava työtä ohjelman näkyvyyden lisäämiseksi ja sen eurooppalaisen luonteen vahvistamiseksi. On todettava, että nuoret itse ovat ohjelman vaikutusten tärkeimpiä levittäjiä. Kun vaihto on onnistunut, nuoret haluavat vetää mukaan muita nuoria ja jatkaa ryhmätapaamisiin osallistumista (siirtyä kahdenvälisistä kolmen- tai monenkeskisiin vaihtoihin tai laajentaa vaihtoja muihin maihin), tulla itse nuorten parissa toimiviksi ja osallistua koulutukseen. tasolla toimivat Vuosien kuluessa myös ohjelmasta hyötyvien järjestöjen luonne on muuttunut. Pienet, järjestöt ovat aloittaneet osallistumisen usein paikallisella ryhmätapaamisiin. Niiden joukossa on ryhmiä ja järjestöjä, jotka hankkivat ensimmäiset kokemuksensa nuorisovaihdosta nuorisoa koskevien ensisijaisten toimien yhteydessä ja ovat osallistuneet nuorisovaihtoon löytävänsä yhteistyökumppaneita verkoston perustamiseksi. Tilastot osoittavat, että yli 50 prosenttia organisaatioista vaihtui uusiin vuonna 1996. toivoen Vuosina 1995-1996 tuettujen projektien analyysi osoittaa selvästi, että osallistujat saavat nuorisovaihdossa kokeilla uusia työ- ja viestintämenetelmiä, joiden avulla he voivat tapaamisen jälkeenkin vaihtaa kokemuksia ja käytäntöjä. Tätä kehitystä on tärkeää seurata ja analysoida ohjelman loppuun asti, ja sen lisäksi on myös tuettava sellaisia kokeiluhankkeita, joiden avulla voidaan testata uusia nuorisovaihdon muotoja. Lisäksi on syytä laatia perusteellinen analyysi siitä, miten nuorisovaihdon oppimistavoitteita ja niiden vaikutuksia seurataan, sekä tutkia uusia tapoja edetä näillä alueilla. Komissio, ohjelmakomitean lausuntojen tukemana, halusi kannustaa kolmen- ja luodakseen monenkeskisiä vaihtohankkeita ohjelman kolmannessa vaiheessa parempia mahdollisuuksia Euroopan monimuotoisuuden kokemiseen4. Suurin osa vaihdoista on kuitenkin edelleen kahdenvälisiä, lukuunottamatta eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen järjestämiä vaihtoja. Tilanne johtuu suurelta osin tärkeimpien toiminnan entistä toimijoiden kokemuksen puutteesta sekä korkeammista kustannuksista. Nuorisojärjestöjen toimivien mielestä monenvälistä toimintaa on lisäksi hankalampi järjestää sekä pedagogiselta kannalta että järjestelyjen ja rahoituksen osalta. Johtopäätös on, että tähän liittyvää erityiskoulutusta jäljempänä alaohjelman B yhteydessä. Komissio aikoo myös parantaa käytettäviä menettelytapoja poistaakseen tämän toiminnan kustannusten muodostamat esteet. Lisäksi kansalliset toimistot, vaihtojen toimivat arvioivat, että kahdenvälinen vaihto helpottaa asemassa olevien nuorten osallistumista ja soveltuu hyvin järjestöille, jotka järjestävät nuorisovaihtoa ensi kertaa. tulisi järjestää pikaisesti. Tätä kantaa käsitellään ja nuorison parissa epäedullisessa ja nuorison parissa tämäntyyppisen järjestäjät Suurin osa ohjelmakomitean jäsenistä, joiden mielipidettä kysyttiin ohjelman väliarvioinnin yhteydessä, pitää monenkeskisiä vaihtoja edelleen ensisijaisina. Itse asiassa he arvioivat, että juuri tämä toiminta lisää yhteisötason nuorisovaihtoon tuomaa lisäarvoa. Kahden- ja kolmenväliseen vaihtoon liittyviä ongelmia tulisi analysoida perusteellisesti seuraavien kahden vuoden aikana ottaen erityisesti huomioon, että ohjelman tavoitteena on olla avoin kaikille nuorille. Alaohjelma A. II Nuorisoaloitteiden, luovuuden ja yhteisvastuun tuki Alaohjelma A JL1 Nuor iso aloitteet Nuorten Eurooppa -ohjelman tarkoituksena on tavoittaa kaikki nuoret jättämättä ketään ulkopuolelle. Nuoret on kohdattava omassa ympäristössään ja heitä on rohkaistava kehittämään aloitteellisuuttaan ja luovuuttaan eurooppalaisessa hengessä. Sen vuoksi ohjelma tukee nuorisoaloitteita eli nuorten itsensä alulle panemia ja hallinnoimia projekteja paikallisyhteisöjen tasolla jotka liittyvät suoraan nuorten tarpeisiin ja kiinnostuksen kohteisiin. Aloitteilla on oltava eurooppalainen teema tai niiden on kytkeydyttävä verkostoihin, jotka yhdistävät nuorten paikallisyhteisön ja Euroopan. Niiden on myös edistettävä nuorten tietoisuutta kuulumisesta Euroopan unioniin ja autettava heitä tiedostamaan mahdollisuutensa osallistua Euroopan rakentamiseen paikallisesti. 4 Tämän vuoksi tietyn maan ja jonkin sen kumppanimaan välillä vuosittain toteutettujen kahdenvälisten vaihtojen määrä ei periaatteessa saa olla enemmän kuin 30 prosenttia vaihtojen kokonaismäärästä, ja niihin saa käyttää enintään 20 prosenttia kyseiselle maalle tähän toimintaan myönnetyistä määrärahoista. Ryhmä työttömiä nuoria tutustui toisiinsa paikallisen ympäristöjärjestön kautta. Nyt he haluavat perustaa kokonaan ekologisin perustein toimivan hotellin, jonka tarkoituksena on osoittaa, miten eletään ympäristöä kunnioittaen, kierrätetään materiaaleja ja vähennetään sähkön ja veden käyttöä. Hotellin tavoitteena on toimia mallina ihmisille, jotka haluavat kokemuksia ekologisesta elämästä ja vastaanottaa muista samanlaisista eurooppalaisista projekteista tulevia vieraita. Hotelliin on tarkoitus koota ja pitää esillä muita hankkeita koskevaa aineistoa ja tietoutta. Ryhmä nuoria epäsuotuisassa asemassa olevalta alueelta osallistuu veistoksen tekoon ja korttelin lasten leikkipaikan rakentamiseen omassa lähiympäristössään. Näiden toimien tarkoituksena on rakentaa suvaitsevaisuutta henkivä ympäristö tälle erityisen vaikeasta syrjäytymisestä ja väkivallasta kärsivälle alueelle. Nuorisoaloitteet-alaohjelmaa hallinnoi keskitetysti komissio. Hankkeiden valinta tapahtuu valintakomiteassa, joka koostuu komission, kansallisten toimistojen ja Euroopan nuorisofoorumin edustajista. Lisäksi kansallisten toimistojen on laadittava komissiolle selvitys kaikista maassa järjestettävistä hankkeista. Toimistoilla on myös oltava vastuuhenkilöitä, toimia yhteyshenkilöinä nuorten ja kansallisen toimiston välillä. tukea projekteja tehtävänä on joiden ja Alaohjelma A. II. l on uusi osa ohjelmaa. Sen käynnistäminen vaati pitkän sisäänajovaiheen ja tulokset ovat alkaneet näkyä vasta tämän kertomuksen laatimisen lähes 500 aikaan. Alaohjelmassa on kuitenkin toteutettu vuosina 1995-1996 nuorisoaloitetta. Tässä vaiheessa tulosten perusteella voidaan todeta, että yhteisön toimen vaikutukset ovat alkaneet näkyä. On ilmeistä, että nuorisoaloitteet-alaohjelma on mahdollistanut tai kehittämisen jäsenvaltioissa. toiminnan aloittamisen tämäntyyppisen On kuitenkin korostettava, että nuorisoaloitteet-hanke kuuluu niihin alaohjelmiin, jotka kärsivät eniten ohjelman hyväksymisen viivästymisestä. Viivästymisellä oli kaksi merkittävää seurausta. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä oli vuonna 1995-1996 keskimääräistä alhaisempi, sillä nuorisoaloite-käsitettä ei ymmärretty samalla tavoin eri jäsenvaltioissa. Vuonna 1995 järjestetyt kaksi Euroopan tason seminaaria auttoivat valintaperusteiden määrittelyssä ja ymmärtämisessä, mutta kokemus on osoittanut, että toimia nuorisoaloitteet-alaohjelman hyväksi on edelleen kehitettävä, jotta tuettavien aloitteiden luonne voitaisiin määritellä paremmin ja jotta vähitellen päästäisiin yhteiseen lähestymistapaan vastuuhenkilöitä kouluttamalla. Komissio on toteuttanut joitakin tätä edistäviä toimenpiteitä vuodesta 1997 alkaen. liian usein paikalliselle Monet aloitteista rajoittuvat yhä ja niiden eurooppalaista ulottuvuutta on joskus vaikea havaita. Tähän on selityksenä etenkin se, että aloitteiden toteuttaminen ja toiminnan vakiintuminen paikallistasolla vaatii aikaa ja investointeja. Sama koskee niiden eurooppalaisen luonteen kehittämistä, sillä voimassaolevien menettelyjen mukaan aloite verkostojen taloudellinen tukeminen ei ole mahdollista. Nuorisoaloitteiden yhteisöluonnetta ja nuorten oma-aloitteisen toiminnan merkitystä ei myöskään ole korostettu riittävästi. On huomattava, että tietoa nuorten tämän alaohjelman avulla Euroopan unioni saa ensikäden tasolle arkitodellisuudesta. Monessa tapauksessa nuoret ovat todenneet, etteivät he olisi koskaan onnistuneet toteuttamaan projektiaan ilman yhteisön tukea, lisää sosiaalista yhteenkuuluvuuta ja toimii yhdistävänä tekijänä siitä hyötyville. Yli kolmannes nuorisoaloitteista johti jonkin uuden järjestön perustamiseen. Nuorten toteuttamien ja hallinnoimien hankkeiden seurauksena syntyi noin 60 uutta työpaikkaa. Ensimmäisen kahden toteuttamisvuoden aikana tuettujen hankkeiden analyysi osoittaa myös, että suuri osa tuensaajista osallistui ensi kertaa yhteisön ohjelmaan. Paikallistasolle kohdennettu yhteisön tuki mahdollisti ohjelman avaamisen uudelle kohderyhmälle ja sai liikkeelle sellaiset nuoret ja järjestöt, jotka eivät muuten olisi voineet ajatella osallistumista yhteisön ohjelmaan. On yllättävää, miten suurin osa näiden hankkeiden tai toimijoista maaseutualueilla eläviä nuoria. Vaikka aihepiirit, joiden ympärille aloitteet rakentuvat, ovat hyvin monipuolisia (esimerkiksi yhteiskunnalliset asiat, kulttuuri, ympäristö, perinteet), lähes kaikissa aloitteissa on ensisijaisena huolenaiheena sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen. On myös havaittavissa että nuorisoaloitteet- alaohjelmaan osallistuneita nuoria arvostetaan ja että osallistuminen on kannustanut heitä aloittamaan uusia hankkeita. tai aloitteentekijöistä on epäsuotuisissa oloissa kaupunki- Nuorisoaloitteet-alaohjelman, ryhmätapaamisten ja vapaaehtoistyön välistä luontaista synergiaa olisikin vastaisuudessa hyödynnettävä entistä paremmin aina ohjelman päättymiseen asti. Komissio arvioi lisäksi, että alaohjelman hallinnointia on tarpeen hajauttaa, jotta lisättäisiin mahdollisuuksia nuorten tarvitsemaan välittömään tukeen ja saataisiin kansalliset toimistot ottamaan entistä enemmän vastuuta alaohjelmasta. Hajauttaminen mahdollistaa sen, että komissio voi entistä paremmin keskittyä verkostojen ja yhteistyösuhteiden luomiseen. Alaohjelma A. II. 2 Vapaaehtoistyö Alaohjelmaa A. II. 2 hallinnoidaan keskitetysti samojen sääntöjen mukaisesti kuin alaohjelmaa A. II. l. Vapaaehtoistyö auttaa nuoria kehittämään yhteisvastuun henkeä toimimalla oman maansa ulkopuolella mutta kuitenkin yhteisön alueella. lähteville nuorille ja myötävaikuttaa yhteisten Alaohjelman luonteeseen kuuluu, että vapaaehtoistyö ei keskity yksinomaan siihen osallistuvien nuorten harjoittelumahdollisuuksiin. Toiminta hyödyttää myös suoraan ja yhteisöjä. Vapaaehtoistyö on antoisaa vastaanottajamaan organisaatioita vapaaehtoisiksi tavoitteiden saavuttamiseen. Alaohjelmaan varatut määrärahat ovat suhteellisen rajalliset, mutta vuosina 1995-1996 yli 200 nuorella oli tilaisuus suorittaa vapaaehtoistyöjakso jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Alaohjelmalla A. II. 2 voitiin toteuttaa enimmäkseen lyhytaikaisia ja keskipitkiä vapaaehtoistyöhankkeita sekä niitä täydentäviä toimintoja (tutkimukset, seminaarit jne. ). Hankkeiden analyysi osoittaa, että ne maat, jotka ovat perinteisesti osallistuneet vapaaehtoistyötoimintaan, ovat yhä laajasti edustettuina, mutta myös muut jäsenvaltiot ovat osoittaneet yhä enemmän kiinnostusta tätä alaohjelmaa kohtaan. Vuodesta 1992 tuetut toiminnat ja niiden herättämät keskustelut ja kokemusten vaihto jäsenvaltioiden välillä ovat auttaneet toiminnan mahdollisuuksiin ja haasteisiin Euroopan tasolla sekä tiedostamaan niiden hyödyt. tämäntyyppisten tutustumaan Yleisesti ottaen vapaaehtoistyön kaltaisen toiminnan sisällyttäminen nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa koskevaan ohjelmaan antoi alaohjelmalle uutta vauhtia: vapaaehtoistyöhö on tuonut ohjelmaan uutena ulottuvuutena yksittäisten nuorten osallistumismahdollisuuden. Tämä on laajentanut nuorisopolitiikkaa vapaa-ajan vieton ulkopuolelle ja luonut yhteyden yhteiskunta-ja elinkeinoelämään. Tätä kertomusta laadittaessa näyttää siltä että Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelman neuvotteluaikataulu johtaa ohjelman hyväksymiseen vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Täyttä varmuutta asiasta ei ole kun otetaan huomioon yhteispäätösmenettelyyn liittyvät epävarmuustekijät. Tästä syystä komissio aikoo jatkaa Nuorten Eurooppa -ohjelman vapaaehtoistyöalaohjelmaa A. II. 2 siihen asti, kunnes Nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskeva ohjelma on hyväksytty. Alaohjelma B Nuorten parissa toimivat tapahtuu laatua. Se järjestämällä Nuorten Eurooppa -ohjelmassa tunnustetaan nuorison parissa toimivien keskeinen tehtävä luontaisina välittäjinä työskenneltäessä nuorten kanssa ja heidän hyväkseen. Alaohjelma B:n tarkoituksena on parantaa kaikkien alaohjelmassa A kehitettyjen toimintojen laatimalla toteutettavuustutkimuksia ja kouluttamalla nuorten parissa toimivia. Tarkoituksena on myös perustaa ja kehittää jäsenvaltioiden välisiä nuorten parissa toimivien verkostoja (alaohjelma B. I). Lisäksi pyritään kannustamaan nuorten parissa toimivien koulutuksesta vastaavien laitosten ja järjestöjen välistä yhteistyötä Euroopan tasolla (alaohjelma B. II). Epäedullisessa asemassa olevien nuorten hyväksi toteutettavien toimien yhteydessä ohjelma edistää tämän kohderyhmän parissa työskentelevien erityiskoulutusta. Alaohjelmaa B. I hallinnoidaan suurelta osin hajautetusti kansallisista toimistoista käsin, kun taas alaohjelman B. II hallinnointi tapahtuu keskitetysti komissfossa. opintokäyntejä, Seitsemästä Euroopan unionin valtiosta kotoisin olevat 37 nuorten parissa toimivaa osallistuivat koulutukseen, jolla vahvistettiin heidän kykyään sitoutua työhönsä ja toimia epäedullisessa asemassa olevien nuorten parissa. Koulutus keskittyi henkilökohtaiseen kehitykseen ja monikulttuuriseen osaamiseen. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ** Koulutusprojektiin osallistui 15 nuorten parissa toimivaa. Siinä koottiin yhteen ja analysoitiin viidessä ohjelmamaassa toteutettuja nuoriso-ohjaukseen liittyviä paikallistason toimia. Tässä hankkeessa osallistujien oli tarkoitus saada hankkeiden toteuttamiseen tarvittavaa taitotietoa. Lisäksi tavoitteena oli perustaa eri Euroopan maista kotoisin olevien, maaseutualueiden hankkeista vastaavien nuorten verkosto. Kaikki toimijat (kansalliset toimistot, ohjelmakomitean jäsenet, nuorten parissa toimivat) suosittelevat, että koulutukseen kiinnitettäisiin entistä enemmän huomiota, laadullista ydintä ja edistää sen sillä se edustaa heidän mukaansa ohjelman 10 kerrannaisvaikutuksia. Itse asiassa kansallisella tasolla on saatavissa vain vähän koulutusta, joka kattaisi valtioiden rajat ylittävän ja eurooppalaisen toiminnan, vaikka kouluttajat ja nuorten parissa toimivat olisivat halukkaita hankkimaan ammattitaitoa tällä alalla. Lisäksi kaikki tähän mennessä tuettujen projektien edustajat korostivat koulutuksen merkitystä kansainvälisen yhteistyön järjestämisessä. Vuosina 1995-1996 alaohjelmasta hyötyi yli 3 000 nuorten parissa toimivaa sekä lisäksi 35 eurooppalaista yhteistyöhanketta, joista kaksi oli laajoja kokeiluhankkeita. Nuorten parissa toimivien koulutus ja lyhytaikaiset opintokäynnit ovat eniten käytettyjä toimintoja. Alaohjelmaa B. I ei kuitenkaan osata hyödyntää tarpeeksi tehokkaasti vapaaehtoistyöjaksojen monipuolistamiseksi. Lyhyiden opintokäyntien teemat ovat yhä liian yleisiä ja koulutukseen liittyvien harjoittelujaksojen olisi kytkeydyttävä entistä tiiviimmin ohjelmaan. Alaohjelman B. I osana annetun koulutuksen ja koulutettujen ohjaajien käytön olisi entistä tehokkaammin tuettava eurooppalaista yhteistyötä. ryhmätapaamisten, nuorisoaloitteiden ja Komissio järjesti vuoden 1996 puolivälissä seminaarin, jonka aiheena oli "nuorten parissa toimivien haastaminen mukaan Nuorten Eurooppa -ohjelmaan". Näitä pyrki myksiä jatketaan keskittämällä opintovierailut nuorisovaihdon ja vapaaehtoistyö- jaksojen toteuttamismahdollisuuksien tutkimiseen sekä yhteistyösuhteiden luomiseen osana nuorisoaloitteet-alaohjelmaa. Lisäksi on nuorisoaloitteet- alaohjelman vastuuhenkilöiden koulutusta ja järjestelmällistettävä tätä koulutusta. lujitettava tunnustavat Jäsenvaltiot tämän alaohjelman arvon kun se sijoittuu selkeästi eurooppalaiselle tasolle ja kun sillä pyritään aloittamaan ja tukemaan oppilaitosten ja kouluttajien välistä yhteistyötä. Alaohjelman on myös tiivistettävä unionin nuorten parissa toimivien ammatilliseen perus- ja täydennyskoulutukseen liittyvien eri toimintatasojen ja laitosten välistä vuoropuhelua. Tältä osin jäsenvaltiot tunnustavat toissijaisuusperiaatteen komission aloiteoikeuden mutta edellyttävät kuitenkin noudattamista siltä osin, kuin on kyse varsinaisesta nuorten parissa toimivien koulutuksesta, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. On siis huolehdittava siitä, että Nuorten Eurooppa -ohjelmassa toteutettava toiminta täydentää kansallisen tason toimia. Vaikka tämä alaohjelma onkin saanut tunnustusta, kokeiluhankkeita on käynnistetty ja aiempaa verkostoja kouluttajien järjestelmällisemmin koulutushankkeita, joissa noudatetaan entistä paremmin yhteisötason yhteistyöstrategian käytäntöjä. Komissio on jo toiminut asian hyväksi keskittämällä tukea Nuorten Eurooppa -ohjelman tarpeisiin vastaavien Euroopan tason koulutusohjelmien kehittämiseen. perustettu, jatkossa tuettava on on Tältä osin komissio aikoo erityisesti jatkaa Euroopan neuvoston kanssa tekemäänsä yhteistyötä. 11 Alaohjelma C Yhteistyö jäsenmaiden nuorisorakenteiden välillä Nuorisoalalla on lukuisia toimijoita ja alaohjelma C on tarkoitettu helpottamaan näiden toimijoiden Euroopan tason yhteistyötä. Vuosina 1995 ja 1996 tuettiin yhteensä 47:ää projektia. Projektien määrä on lisääntynyt, mutta tämä ei ole poistanut niiden sijoittumiseen liittyvää maantieteellistä epätasapainoa. Tältä osin havaittiin, että Portugalissa, Kreikassa, Suomessa, Islannissa ja Irlannissa ei ole toteutettu lainkaan projekteja ja että Italiasta ja Espanjasta tulevien projektien määrä on vähentynyt. Projektien lisäämiseksi näissä maissa on tiedotusta kehitetty. Vaikka toiminta on ollut suhteellisen pienimuotoista, alaohjelma on mahdollistanut esimerkiksi sata paikallisrakennetta ön voinut verkottua nuorisokeskusten eurooppalaisen liiton (European Confederation of Youth Centres) perustamisen ansiosta. sen, että noin Potentiaaliset projektit eivät kuitenkaan vielä tunne alaohjelmaa C riittävän hyvin. Esteet alaohjelman täysipainoisen kehittämisen tieltä voidaan poistaa ainoastaan jos kansalliset toimistot ja paikallistason toimijat osallistuvat täysipainoisesti tähän työhön. Tämän vuoksi komissio aikoo hajauttaa alaohjelman toteuttamista. Alaohjelma D Nuorisoyhteistyö ohjelmaan kuulumattomien maiden kanssa Alaohjelmassa D toteutettujen toimien tavoitteena on edistää nuorisotyötä koskevan asiantuntemuksen ja tietotaidon siirtoa ei-jäsenmaiden asianmukaisiin valtiollisiin tai valtiosta ja kansalaistoimintaa näissä maissa. Tarkoituksena on myös vastata nuorten itsensä taholta tulevaan jatkuvasti kasvavaan kysyntään näiden halutessa kehittää yhteistyötä unionin ulkopuolella asuvien nuorten kanssa. järjestötoimintaa riippumattomiin rakenteisiin edistää sekä ja kestävien yhteistyösuhteiden Alaohjelman käynnistysvaiheessa (1995-1997) luotiin perusta kolmansien maiden kanssa käytävän nuorisovaihdon kehitykselle kehittämällä kaikkien jäsenvaltioiden tasapuolisia osallistumismahdollisuuksia sekä keskittämällä työ hankkeiden laadun parantamiseen luontiin. Samalla kannustettiin varten perinteisten alaohjelmaan on sisällytetty nuorisovaihtoprojektien lisäksi valmistelutoimia, jotka ovat edellytys ryhmätapaamisten laadun varmistamiselle. Kokemukset osoittavat että hankkeiden ja yhteistyösuhteiden laadun ja jatkuvuuden varmistamiseen pyrkivä lähestymistapa on ollut tarpeellinen ja että sitä tulisi noudatettaa myös jatkossa. asteittaista monipuolistamista. Tätä ryhmätapaamisten Länsirannalla järjestettyyn koulutus seminaariin kokoontui 32 nuorten parissa toimivaa Euroopan unionista, Jordaniasta ja Länsirannalta. Tämän toiminnan tavoitteena oli edistää alueen rauhanprosessia nuorten koulutusprojektin avulla sekä auttaa osallistujia hankkimaan nuorten sosiaalikasvatustyössä tarvittavia taitoja, jotta he kykenisivät kehittämään nuorisotoimintaa Länsirannalla ja Jordaniassa. Toiminnan tarkoituksena oli myös antaa sysäys tulevalle nuorisovaihdolle, jossa nuoret voisivat itse olla aloitteellisia. 12 Yhdistys, jonka tavoitteena on perustaa muiden kuin ammattimaisten rock-yhtyeiden ja rock-kulttuuria edistävien yhdistysten eurooppalainen verkosto, järjesti projektin eri maiden nuorison välisen kulttuurivaihdon edistämiseksi. Hanke toteutettiin Bosnia-Hertsegovinassa rockmusiikkiin liittyvän toiminnan elvyttämiseksi tällä alueella. Hanketta pidennnetään jatkamalla pysyvästi kulttuurivaihtoa tämän ja kolmen muun hankkeeseen osallistuneen maan välillä. Ryhmätapaamisilla järjestäjät pyrkivät edistämään musiikkitoiminnan ja nuorten järjestötoiminnan kehitystä Bosniassa ja pyrkivät vastaamaan bosnialaisten nuorten toiveeseen avautumisesta Eurooppaan sekä heidän tarpeeseensa luoda yhteyksiä perustamalla neljän osallistujamaan välinen verkosto. Kyproksen kahdesta eri yhteisöstä kotoisin olevien nuorten parissa toimivien ryhmä teki Pohjois-Irlantiin opintokäynnin, jonka teemana oli kahtia jakautuneen yhteisön osapuolten välinen yhteistyö. Kyproksen Nuorten Eurooppa -toimisto valmisteli tämän hankkeen asettamalla kummankin yhteisön käyttöön kaikki Euroopan yhteisöä koskevat tiedot. Opintokäynnin jälkeen sovittiin myös nuorisovaihdosta, joka on määrä järjestää vuonna 1998. Alaohjelmaan D osallistui yli 5 000 nuorta vuosina 1995-1996. Vuonna 1996 alaohjelmaan D osallistuminen vilkastui jälleen vähennyttyää jonkin verran ohjelman kolmannen vaiheen käynnistymisen viivästyttyä vuonna 1995. Eniten osallistujamäärä lisääntyi Välimeren alueen maiden kanssa, erityisesti Israelin ja Palestiinan rauhanprosessia edistävässä yhteistyössä. Tulosten ja vaikutusten kannalta on huomattavaa, että unionin pohjoiset jäsenvaltiot ovat tulleet mukaan useisiin Välimeren alueen hankkeisiin. Sen sijaan IVY:n tasavaltojen osallistumisen havaittiin jääneen paikalleen teknisten ja taloudellisten syiden vuoksi. Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumistaso on laskenut selvästi talousarvion asettamien rajoitusten vuoksi. Kesäkuussa 1994 annetulla neuvoston julistuksella vaadittiin, että Tempus-ja Phare-ohjelmien määrärahoista varattaisiin vuosittain 3,5 miljoonaa ecua Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa toteutettavaan nuorisoa koskevaan toimintaan vuoteen 1999 asti. Tällä julistuksella oli vain vähän vaikutusta, sillä toimintaan saatiin ainoastaan 660 000 ecua vuonna ensimmäisen toimintavuoden aikana komissio avusti Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä Kyprosta kansallisten toimistojen perustamisessa ja niiden perehdyttämisessä jo toiminnassa lisättiin erityisesti näille maille olevien tarkoitettua tiedotusta. 1996. Ohjelman kahden työmenetelmiin. Lisäksi toimistojen johtuu erityisesti valtioiden taipumuksesta keskittyä perinteiltään Näistä toimista huolimatta tilanne on edelleen maantieteellisesti epätasapainoinen, mikä ja kulttuuriltaan niitä lähellä oleviin alueisiin. Kolmansien maiden projektit ovat kuitenkin korostaneet että alaohjelma D on auttanut niitä käynnistämään omaa alueellista yhteistyötään erityisesti siksi, että ohjelmassa vaaditaan vähintään kahden jäsenvaltion ja kahden muun hyväksytyn maan osallistumista. Ei sovi myöskään unohtaa että myös eurooppalainen ulottuvus on ulkopuolisten osallistuessa vahvistunut entisestään. Lisäksi on kiinnostavaa huomata, että alaohjelmalla D alkaa olla vaikutuksia myös unionin projekteihin. 13 Yhteistyön välttämättömäksi tällä alalla. kehittäminen Euroopan neuvoston kanssa on osoittautunut Alaohjelma £ Nuorisotiedotus ja nuorisotutkimus Jotta Nuorten Eurooppa -ohjelma olisi tehokas ja toimiva kokonaisuus, se edellyttää luotettavaa ja kaikkien ulottuvilla olevaa käyttäjäystävällistä tiedotusta. Vastuu tästä kuuluu ennen kaikkea komissiolle. Alaohjelma E tarjoaa kehyksen sekä julkisten että yksityisten nuorisotiedotusjärjestelmien välisen yhteistyön kehittämiselle sekä jäsenvaltioiden nuorison tilannetta ja tarpeita koskevien selvitysten tekemiselle yhteistyönä. Alaohjelma EJ Nuorisotiedotus Nuorten osallistumisen edistämiseen kuuluu myös se, että nuorten annetaan saada äänensä kuuluville. Alaohjelma E. I tarjoaa konkreettisia keinoja nuorten ja yhteisön nuorisoasioista vastaavien tahojen väliseen vuoropuheluun. Alaohjelma kannustaa nuorisotiedotuksen parantamista ja ottaa huomioon nuorten näkökannat. Se auttaa myös tuottamaan ja levittämään tietoa kahta tietä eli eurooppalaisten projektien ja Eurodesk-verkoston kautta. Eurodesk on nuorille tarkoitettu Euroopan tason tiedotus- ja neuvontapalvelu, josta saa tietoa kaikesta, mikä liittyy kaikkiin nuorille suunnattuihin yhteisön ja kansallisiin toimiin ja ohjelmiin. Eurodesk muodostuu nykyisin koordinointiyksiköstä (Brussels Link) ja kussakin maassa toimivista 18 yhteistyökumppanista. Brussels Linkin tehtävänä on jatkuva tiedon kerääminen ja päivittäminen (tietokanta sisältää myös nuorisoalan julkaisuja sekä nuorisojärjestöjen kuvauksia ja yhteystietoja) sekä tiedon päivittäinen hallinta tietoverkon kautta. Yhteistyökumppanit, jotka joissakin turvautuvat myös kansallisiin nuorisotiedotusverkostoihin, tarjoavat yleisiä tiedotuspalveluja nuorille. Palveluihin kuuluu puhelinneuvontaa, julkaisuja ja toimiston tiloissa annettavaa henkilökohtaista neuvontaa. Kunkin yhteistyökumppanin on ylläpidettävä yhteistä tietokantaa syöttämällä siihen tietoa nuoria mahdollisesti kiinnostavista kansallisista ohjelmista. Yhteistyökumppanit ovat vastuussa kaikesta, mikä koskee verkon hallinnointia ja kehittämistä. jakaminen yhteistyökumppaneille tapauksissa ja Vuosina 1995-1996 alaohjelman E. I osana tuettiin 91 hanketta. Toteutetut projektit ja verkostot rakentuivat jonkin tietyn ongelma-alueen (kuten nuoret siirtolaiset, syrjäytyneet väestöryhmät tai vähemmistöt) tai tiedotusvälineen (esimerkiksi video, radio, Internet, opas tai aikakauslehti) ympärille. Kaikki hankkeet valittiin yleensä siten, että kokemusten vaihtoon keskittyvät hankkeet ja tiedotusaineiston tuottamiseen keskittyvät hankkeet olivat tasapainoisesti edustettuina. Alaohjelman E. I keskeisenä tavoitteena on antaa järjestöille mahdollisuus kokeilla innovatiivisia tiedotustapoja. Sen ansiosta alalle on syntynyt eurooppalaisen yhteistyön perinne, joka ilmenee nuorten hyväksi toteutettuina konkreettisina hankkeina. Alaohjelman E. I toteuttamisesta saatu kokemus osoittaa, että sen tavoitteita ja soveltamissääntöjä olisi 14 tarpeen täsmentää. Tämän vuoksi Eurodesk-hanketta pidetään yhtenä komission ensisijaisista tehtävistä nuorisotiedotuksen alalla. Lisäksi on osoittautunut tarpeelliseksi kehittää hankkeen edistäjille tarkoitettua alkuvaiheen neuvontatyötä, kannustaa ja tukea todellisten yhteistyösuhteiden luomista pienimuotoisisten hankkeiden välille sekä edistää eurooppalaisen ulottuvuuden omaavien hankkeiden toteuttamista. Alaohjelma E. H Nuorisotutkimus Alaohjelma E. II aloitettiin jotta varmistettaisiin täydentävyys kohdennettua sosiaalis taloudellista tuotti kahden tutkimusta tukevan ohjelman kanssa. Alaohjelma ensimmäisen toimintavuoden aikana yksityiskohtaista tietoa nuorisoon liittyvistä näkökohdista ja mahdollisti selvityksiä tehneiden työryhmien tähän aiheeseen liittyvän taitotiedon kokoamisen. Lisäksi voitiin toteuttaa erityinen Euroopan nuorisoa koskeva kyselytutkimus eli Eurobarometri, joka aiotaan vastaisuudessa laatia säännöllisesti. Euroopan neuvoston kanssa tehtävää antoisaa yhteistyötä jatketaan. 15 Yhteisön nuorisoa koskevan yhteistyön uusi kehitysvaihe D Nuorisoa koskeva yhteistyöpolitiikka Nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan käynnistäminen yhteisön tasolla on tärkeä saavutus. Sen ansiosta on pystytty laajentamaan keskustelua alan kysymyksistä ja määrittelemään alan toimintalinjat. Yhteistyöpolitiikan kautta on myös voitu uudistaa vapaamuotoista koulutusta, liikkuvuutta ja nuorten aloitteiden tukemista koskevaa yhteistyötä. Komission vuonna 1997 hyväksymät tiedonannot "Agenda 2000" ja "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" ovat keskeisiä kun pohditaan nuorisoa koskevien yhteisön toimien kehitystä jatkossa. Komission Agenda 2000 -tiedonannossa, jossa annetaan suuntaviivat yhteisön toimille lähivuosiksi, nuorisovaihdon ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön kehittäminen kuuluvat unionipolitiikan ensisijaisiin toimialueisiin. Lisäksi komission vastikään hyväksymässä "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonannossa pidetään nuorisoa koskevaa yhteistyöpolitiikkaa koulutuspolitiikan keskeisenä alueena, koska se edistää eurooppalaiseen koulutusalueeseen sisältyvää vapaamuotoista koulutusta. Nuorisoa koskevien yhteisön toimien siirtyminen uuteen vaiheeseen on osa näitä suuntaviivoja. Itse asiassa sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan että Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelman tarkoituksena on kehittää kaikille nuorille tarkoitettua vapaamuotoista koulutusta. "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonantoon sisältyvät suuntaviivat yksilöivät vapaamuotoisen koulutuksen edut, joiden merkitys kasvaa kun kehitetään mahdollisuuksia elinikäiseen tietojen ja taitojen hankkimiseen. Lisäksi tiedonanto todellista synergiaa yleissivistävää luoda avaa konkreettisia mahdollisuuksia koulutusta, ammattikoulutusta ja nuorisoa koskevien yhteistyöpolitiikkojen välillä. Tämä synergia konkretisoituu entistä helpommin kun "Tietojen taitojen Eurooppaan" -tiedonannon luettelemiin toimiin perustuva yksi yhtenäinen nuoriso- ohjelma tarjoaa luontevan mahdollisuuden yhteyksiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutukseen alojen ohjelmiin. Siten nuorten parissa toimivien koulutusta koskevissa hankkeissa on mahdollista työskennellä yhdessä Leonardo da Vinci -ohjelman kanssa. Lisäksi kouluissa ja nuorisokeskuksissa olisi toteutettava yhteisiä hankkeita varsinkin tiedotusalalla. ja Olisi myös tutkittava mahdollisuuksia synergian aikaansaamiseen kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien yhteisön ohjelmien kanssa. ja kulttuuritoiminta ovat edelleen aloja, Urheilu- joihin nuoret osallistuvat omaehtoisesti. Eurobarometri-kysely osoittaa, että lähes 30 prosenttia eurooppalaisista nuorista kuuluu johonkin urheilu- tai liikuntajärjestöön. Nuorille olisi luotava entistä enemmän toimintamahdollisuuksia näillä aloilla, koska ne ovat ainutlaatuisia tapoja hankkia vapaamuotoista koulutusta ja kansalaistaitoja. D Hallinnointi kansalaista lähellä toimimisen tehokkaana välineenä Mahdolliset projektit tuntevat Nuorten Eurooppa -ohjelman suhteellisen hyvin. Sen avoimmuus ehdoitta kaikille nuorille tekee siitä yhteisön tasolla ainutlaatuisen ohjelman. Se, että ohjelmassa pystytään antamaan nuorille mahdollisuus toimeenpanna minimoimaan hankkeitaan toteuttamiskustannukset, auttaa tavoittamaan huomattavan määrän nuoria. Nämä saavutukset eivät suinkaan korvaa edellä esitettyjä puutteita, mutta ne tukevat ajatusta entistä laajemmasta ja kehittyneemmästä hajautetusta hallinnosta. Tämä koskee suurinta osaa uuden yhdennetyn nuoriso-ohjelman toimista. Uuden ohjelman on määrä alkaa vuonna 2000. samalla omia itse ja ja nopean vaivattoman yhteydenpidon. Hallinnointi- Nuorten Eurooppa -ohjelman toteuttamisesta saatu kokemus ja Eurooppalaisen vapaaehtoistyön useimpien. toimien hajauttaminen muodostavat lujan perustan todellisen yhteistyökumppanuuden kehittämiseksi ohjelman hallinnoinnissa, kuten "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonannossa todetaan. Tältä osin tapahtunut merkittävä kehitys varmistaa sen, että jatkossa voidaan käyttää välineitä, jotka mahdollistavat ja viestintäjärjestelmä Youthlink onkin osoittautunut tehokkaaksi välineeksi, joka mahdollistaa useita kansallisia tosiaikaisen hallinnoinnin. Tämä muodostaa perustan nuorisovaihdon eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiselle, koska vaihdot voivat olla aiempaa useammin kolmen- tai samanaikaista monenkeskisiä. Myös Nety-tietoverkko helpottaa hankkeiden toteuttamista useista yhteistyöohjelmista käsin. Tämä hallintoa parantava yhteistyö edellyttää myös toimijoiden kouluttamista heille kuuluviin hallinnollisiin, neuvonta- ja ohjaustehtäviin. On välttämätöntä, että rakenteet, jotka vastaavat ohjelmien hallinnoinnista kansallisella tai paikallisella tasolla, saavat käyttöönsä riittävästi resursseja voidakseen hyödyntää täysimääräisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisotyön aloilla samanaikaisesti toteutettavien ohjelmien mahdollisuuksia ja niiden välistä synergiaa. toimistoja käsittävien hankkeiden Komissio puolestaan pyrkii entistä tehokkaampaan yhteydenpitoon toimijoiden välillä ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä hyödyntääkseen täysin yhteistyötä Euroopan tekemiseksi konkreettiseksi kansalaisilleen. D Kolmiosainen yhteisön ohjelma Yhteistyöohjelmien saavutukset auttavat määrittelemään alueet, joilla eurooppalainen lisäarvo on suurimmillaan toimia kehityksen käynnistäjänä ja täydentää kansallisia toimia. joilla yhteisötoimet voivat ja Näihin aloihin kuuluvat liikkuvuuden edistäminen, nuorten omaehtoisten aloitteiden kannustaminen jotka perustuvat erityisesti verkostojen luomiseen. sekä seurantatoimet, A. Liikkuvuus Nuorten Eurooppa -ohjelman tukemalla nuorisovaihdolla on selkeä oppimissisältö. Kokemuksen perusteella voidaan todeta, että ryhmätapaamiset ovat korvaamaton keino hankkia sosiaalisia ja henkilökohtaisia tietoja ja taitoja. Lisäksi liikkuvuus on 17 konkreettisin tapa kokea Eurooppa. Kolmannes Eurobarometri-tutkimuksessa haastatelluista nuorista yhdisti Euroopan unionin vapauteen liikkua ja toivoi voivansa hyötyä siitä. Nuorisovaihdon kasvatukselliset tavoitteet voidaan saavuttaa vain kun nuorten erilaiset tarpeet otetaan vaihdoissa huomioon. Sen vuoksi omaksuttavan lähestymistavan on oltava joustava siten, että nuorille annetaan mahdollisuus toimia ja toteuttaa itse omia hankkeitaan. Tämä edellyttää toisinaan erityisvalmisteluja, jotta myös epäedullisimmassa asemassa olevat nuoret voisivat osallistua kaikkiin liikkuvuutta edistäviin toimiin. Liikkuvuutta voidaan toteuttaa sekä ryhmissä Nuorten Eurooppa -ohjelman nykyisen alaohjelman A. I tapaan että yksittäin esimerkiksi nuoren lähtiessä vapaaehtoiseksi. Vaikuttaa siltä, että ryhmävaihto soveltuu erityisen hyvin kaikkein nuorimmille: lähes puolet osallistujista on ollut 17-vuotiaita tai sitä nuorempia. Ryhmävaihto on avannut useille ensimmäisen mahdollisuuden liikkumiseen yli rajojen ja muiden nuorten tapaamiseen suhteellisen turvallisissa puitteissa. Vapaaehtoistyöjakso puolestaan edellyttää täysiaikaista sitoutumista, johon kaikki nuoret eivät alkuun kykene. Kolmansien maiden kanssa tapahtuva vaihto vastaa nuorten taholta tulevaan jatkuvaan kysyntään, joka johtuu halusta ilmaista yhteisvastuuta ja toiveesta Euroopan avautumisesta muulle maailmalle. Tähän liittyvät toimet ovat jo tuottaneet tulosta assosioituneiden maiden osalta edistämällä näiden maiden kansalaisyhteiskunnan kehittymistä. Jatkossa on jotka ovat maantieteellisesti tai kulttuuriltaan lähellä Eurooppaa. tärkeää vahvistaa yhteyksiä maihin, Vapaaehtoistyöjaksot ovat nuorelle ainutlaatuinen mahdollisuus ottaa välimatkaa omaan ympäristöönsä ja saada syvällistä kokemusta kulttuurien kohtaamisesta. Nämä jaksot tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden eri yhteiskuntaryhmistä tulevien nuorten kanssakäymiselle kun nuoret voivat joutua kosketuksiin epäedullisissa olosuhteissa elävien väestöryhmien kanssa ja toisaalta antamalla tällaisiin ryhmiin kuuluville nuorille mahdollisuuden irrottautua tavanomaisesta ympäristöstään ja olla hyödyksi muille. B. Nuorisoaloitteet Yhteisön nuorisoyhteistyö on liittänyt uusia yhteistyökumppaneita toiminnan piiriin. Toimien ansiosta monet järjestötoiminnan ulkopuolella olevat nuoret on saatu osallistumaan yhteisön hankkeisiin. Toimilla on näin ollut kerrannaisvaikutuksia paikallistasolla. Lisäksi yhteisön toimet ovat johtaneet useimpien Nuorten Eurooppa - ohjelmasta hyötyvien järjestöjen entistä laajempaan avautumiseen Eurooppaan. Lähes puolet tässä yhteydessä yhteisön tukea saavista järjestöistä vaihtuu vuosittain uusiin, mikä laajentaa ohjelman vaikutusalaa tasoille, joilla ei välttämättä ilman ohjelmaa olisi ajateltu kyseisen hankkeen aloittamista. Tämä ohjelman osa perustuu nuorisoaloitteiden toteuttamisesta kerättyyn kokemukseen. Tavoitteena on edistää aloitteiden mahdollisuuksia luoda työpaikkoja merkittävässä määrin, koska lähes kolmannes aloitteista on jo kahden viimeisen vuoden aikana luonut uusia työpaikkoja. Nuorisoaloitteiden kautta voidaan myös tarjota konkreettisia mahdollisuuksia vapaaehtoisille, jotka vapaaehtoistyöjakso n päättyessä kenties haluavat kokemuksensa perusteella toimia jossain kollektiivista hyötyä tuottavassa projektissa hankkeeseen tai perustaa oman yrityksen. Nämä toimet tarjoavat myös mahdollisuuksia luoda uusia yhteistyösuhteita viranomaisiin ja järjestöihin. alueilla. Toiminta pyrkii Nuorten luovuuden kehittymistä edistetään erityisesti yhteiskuntaan integroitumisen ja yhteisöelämän tapoja nuorten integroimiseksi yhteiskuntaan sen aktiivisina jäseninä. Jatkossa on kehitettävä mahdollisuuksia hyötyä nuorten innovatiivisista käytännöistä sekä huolehdittava näiden levittämisestä tukeutumalla aloitteista jo saatuihin tuloksiin. löytämään uusia integroitumista edistävistä alkuunpanijoita kannustetaan Nuorisoaloitteiden jatkossa käyttämään uuden teknologian tarjoamia mahdollisuuksia yhteydenpitoon yhteistyökumppaneidensa kanssa sekä helpottamaan yhteisiin tavoitteisiin pyrkivien aloitteiden verkostoitumista koko yhteisön tasolla. Nuorisoaloitteiden eurooppalaista lisäarvoa kehitetään niiden verkottamisella. C. Laadunvalvonta ja seurantatoimet Yhteisön nuorisopolitiikka on avannut aiemmin vain paikallisen ja kansallisen tason toimintaan tottuneen sektorin työskentelytapoja. Tätä saavutusta on hyödynnettävä jatkamalla tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa nuorisoprojektien alkuunpanijoiden ja muiden toimijoiden välillä sekä erityisesti niiden toimijoiden kanssa, jotka eivät vielä toimi tällä alalla mutta jotka haluaisivat osallistua siihen. Edelleen on syytä kiinnittää erityistä huomiota nuorten parissa toimivien kykyyn tukea eurooppalaisiin hankkeisiin osallistuvia nuoria ja jatkettava nuorten parissa toimivien koulutusta jossa keskitytään monikulttuurisuuteen sekä epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumisen tukemiseen. jatkaa edelleen kohdennettua Tiedotus on usein mainittu avaintekijänä joka lisää yhteisön ohjelmien vipuvaikutusta riippumatta ohjelmien suuruudesta. Tehokkaat välineet, kuten Eurodesk-verkosto, lisäävät jo nyt konkreettisesti nuorille suunnatun tiedon tehokasta levittämistä. Komissio toteutetaan nuorten näkökulmasta ja jonka tavoittaana on lisätä nuorten osallistumista yhteisön ohjelmiin. Tämä on erityisen tarpeellista kun pyritään edistämään epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumista, sillä tällaisten nuorten aseman parantamisen suurimpana esteenä on usein tiedonpuute. Jäsenvaltioiden ja paikallisten toimijoiden välinen yhteistyö on olennainen tekijä näiden toimien tehokkuuden lisäämisessä. tiedotusta, joka Yhteistyöohjelmien tukemien projektien seuranta on keskeisiä tehtäviä uudessa Nuoriso-ohjelmassa. Toimijoiden väliset verkostot ovat paras väline yhteistyön vakiinnuttamiseksi nuorisovaihto- tai nuorisoaloiteprojekteihin osallistuvien kesken. Verkostot ovat myös erinomainen keino tarjota konkreettisia projekteja nuorille jotka haluaisivat muuttaa vapaaehtoistyökokemuksensa pysyväksi toiminnaksi. 19 verkottumisen mahdollisuuksista. Nuorten Eurooppa -ohjelman alaohjelma C on tarjonnut kokemuksia nuorisoalan eurooppalaista toimijoiden kehitetyt vapaaehtoistyötä kokeiluverkostotkin, alaohjelma tarjoaa lähtökohdan toiminnan edelleenkehittämiselle yhteistyösuhteiden monipuolistamiseksi. kokeiluhankkeen Samoin kuin yhteydessä koskevan ja kehittämään entistä Kuten tiedonannossa "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" korostetaan, on tärkeää toteuttaa kohdennettuja tutkimuksia, jotka auttavat ymmärtämään Euroopan nuorison näkökulmia tarpeisiin vastaamiseksi. Kaikkiin nuoriin ilman rajoituksia kohdistuvat yhteisötoimet ovat lisänneet nuorten osallistumista ohjelmiin. Samalla ne ovat auttanaat muuttamaan asenteita, jotka ovat johtaneet syrjäytymiseen esimerkiksi muodollisesta koulutuksesta tai työmarkkinoilta. Tämän kehitykesn piirteitä on tutkittava, jotta uusi nuoriso- ohjelma voisi entistä paremmin edistää kaikkien nuorten osallistumista projekteihin. tapoja nuorison tehokkaampia Ohjelman tämä osa auttaa myös analysoimaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien yksittäisten poikittaistoimien kehittämistä. Päätelmät tasolla saavuttamassa uuden tehtävä nuorisoalan yhteistyö Yhteisön kehitysvaiheen. Yhteistyöohjelmat hyötyvät niiden erityispiirteiden saamasta tunnustuksesta, ja niiden avulla voidaan lisätä sellaisten toimijoiden kiinnostusta jotka perinteisesti eivät ole juurikaan osallistuneet tämän alan toimintaan. Kolmannen sektorin mukaantulo moninkertaistaa nuorten mahdollisuudet toimia ja saada tukea. on Nämä suotuisat kehityssuunnat ja niihin liittyvä yhteisön nuorisoyhteistyön saama myönteinen vastaanotto muodostavat vankan perustan tämän yhteistyön tulevalle kehitykselle. Joistakin lähinnä toiminnallisissa menettelyissä todetuista puutteista huolimatta yhteisötason yhteistyö on ollut liikkeellepaneva voima, jonka jatkuminen on varmistettava. 20 LIITTEET 11 HANKKEITTEN MÄÄRÄ (ehdotetut ja hyväksytyt) 1995. 1996 HAJAUTETUT JA KESKITETYT HANKKEET 1995 Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita 1996 1995 ja 1996 HYVÄKSYTTY % Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % HAJAUTETUT Yhteensä (hajautetut) % kokonaismäärästä KESKITETYT Yhteensä (keskitetyt) % kokonaismäärästä YHTEENSÄ % 3795 79,2 2480 82,7 996 20,8 4791 100 518 17,3 2998 100 65,3 52,0 62,6 3632 69,5 2459 77,5 1596 30,5 5228 100 713 22,5 3172 100 67,7 44,7 60,7 7427 74,1 2592 25,9 10019 100 4939 80,0 1231 20,0 6170 100 66,5 47,5 61,6 Tiedot ovat alustavia HANKKEITTEN MÄÄRÄ (ehdotetut ja hyväksytyt^ 1995. 1996 HAJAUTETUT HANKKEET 1995 1996 1995 ja 1996 Hanke- Hyväksyttyjä HYVÄKSYTTY Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita • % ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % A. I B. I 3379 416 2246 234 66,5 56,3 3128 504 2168 291 69,3 57,7 6507 920 4414 525 YHTEENSÄ 3795 2480 65,3 3632 2459 67. 7 7427 4939 67,8 57,1 66,5 Tiedot ovat alustavia TUETUT HANKKEET 1995 -1996 (HAJAUTETUT) A. I 1995 61 2 34 19 273 40 188 102 192 575 78 85 23 212 24 76 60 125 77 1996 60 3 45 30 268 76 268 72 203 460 125 81 20 169 19 70 37 94 68 B. I 1995 13 4 1996 14 3 13 8 65 31 9 4 20 4 7 48 8 10 10 52 42 11 2 5 27 62 3 8 38 4 AT BEDE BEFL BEFR DE DK ES Fl FR GB GR IE IS IT LU NL NO PT SE YHTEENSÄ 2246 2168 234 291 Tiedot ovat alustavia f-* Tiedot ovat alustavia HANKKEITTEN MAARA (ehdotetut ja hyväksytyt) 1995. 1996 KESKITETYT HANKKEET 1995 1996 1995 ja 1996 Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % Hanke- Hyväksyttyjä ehdotuksia hankkeita HYVÄKSYTTY % A. I A. II. 1 A. II. 2 B. I B. II C D E. I EU 70 384 84 16 21 20 342 59 51 163 53 16 15 15 162 43 72,9 42,4 63,1 100,0 71,4 75,0 47,4 72,9 67 709 76 12 31 48 451 128 74 YHTEENSÄ 996 518 52,0 1596 39 313 32 8 17 32 205 48 19 713 58,2 44,1 42,1 66,7 54,8 66,7 45,5 37,5 25,7 137 1093 160 28 52 68 793 187 74 90 476 85 24 32 47 367 91 19 44,7 2592 1231 65,7 43,5 53,1 85,7 61,5 69,1 46. 3 48,7 25,7 47,5 Tiedot ovat alustavia OSALLISTUJAT IKÄRYHMITTÄIN JA SUKUPUOLEN MUKAAN (HAJAUTETUT HANKKEET) % <15 % 15-17 % 18-20 % 21-23 % 24-25 AJ 1995 2,1 44,5 30,0 14,3 1996 2,8 43,9 28,7 15,6 6,0 5,9 % >25 3,1 3,2 % MIEHIÄ % NAISIA 48,4 51,6 47,5 52,5 B. I 1995 0,1 1996 0,0 4,0 2,4 6,3 9,6 24,7 21,1 43,7 53,2 46,8 19,0 19,7 49,2 50,9 49,1 Tiedot ovat alustavia HANKKEITTEN TEEMAT (HAJAUTETUT HANKKEET) | A. I | | B. I 1995 1996 1995 1996 % % % % Aktiivinen kansalaisuus 3,0 2,9 Kulttuurinen ja taiteellinen ilmaisu | 35,1 31,5| Ympäristö Yhdenvertaisuus 6,1 2,6| 7. 2| 2,8| Eurooppalaisuus 12,5 21,8 Terveys (huumeet, aids, alkoholismi) Elinolot Toiminta rikollisuutta vastaan Toiminta syrjäytymistä vastaan Toiminta rasismia vastaan Liikkuvuus Uusi teknologia Paikallisen kulttuuriperinnön suojelu ja vaaliminen Yhteiskunnallinen integraatio Nuorisotiedotus Nuorison vapaa-aika Teema puuttuu Yhteensä 1. 0 9,0 0,4 2,7 2,8 1,6 0,2 2,8 4,3 7,5 7,9 0,3 2,2 8,0 0,4 2,9 2,8 0,6 0,4 3,0 6,6 3,4 3,3 0,3 I | | | I I | 8,1 12,2| 2,0| 0. 5| 7-6 1. 5 1,0 4,6 1,0 8,5 7,6 4,9 2. 2| 8,0 0,4 2,2 1. 3 5,4 0,9 40,6 30,8 0,4 0,9 1,0 2,0 5,8 14,2 12,9 2,5 1,0 6,7 0,9 100,0 100,0 100,0 100,0 Perustuu kansallisista YouthLink-tietokannoista lokakuussa 1997 saatuihin tietoihin - tietojen taso lopullinen tai hakemustaso (DK, ES, FR, NL, PT). Kreikan ja Italian tiedot puuttuvat. Tiedot ovat alustavia 1Î ISSN 1024-4492 KOM(98) 52 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 01 06 13 Luettelonumero : CB-CO-98-054-FI-C ISBN 92-78-30759-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 13