title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 208/98 von Katerina DASKALAKI an die Kommission. Probleme des Olivenölmarkts

eurovoc_concepts:
EU agricultural market
Greece
intervention buying
market support
olive oil
over-production
price reduction
private stock
sales aid
storage premium

formats: html print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 334/98 DELLA COMMISSIONE dell'11 febbraio 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 12. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 38/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 334/98 DELLA COMMISSIONE dell’11 febbraio 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2375/96 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agri- cola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, regolamento (CE) n. 3223/94 il considerando che risultati dei negoziati prevede, in applicazione dei commerciali multilaterali nel dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i quadro forfettari all’importazione dai paesi valori prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; terzi, per i considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 12 febbraio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l’11 febbraio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 325 del 14. 12. 1996, pag. 5. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. L 38/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 2. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, dell’11 febbraio 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni orto- frutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 662 999 052 400 600 999 060 400 404 720 728 999 388 400 528 999 47,0 106,4 185,9 113,1 126,4 85,9 106,2 167,8 167,8 138,0 159,2 148,6 39,1 36,2 41,2 51,4 50,1 43,6 74,9 74,9 58,2 74,5 82,7 75,7 80,4 47,6 69,8 78,1 61,7 76,5 72,1 51,5 97,3 98,8 69,2 81,1 79,6 99,6 127,5 102,8 110,0 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: WRITTEN QUESTION No. 212/98 by Glenys KINNOCK to the Council. Delays in ratifying the Agreement amending the Fourth Convention of Lomé

eurovoc_concepts: Centre for the Development of Enterprise

formats: html pdf print

text: C 223/138 EN Official Journal of the European Communities 17. 7. 98 Answer (11 May 1998) The Council hopes that Cypriot airspace will become more peaceful in the future and that provocations will cease. It will continue to call on the parties concerned to refrain from any action that might increase tension in the region. The Union has emphasized to Turkey that aspiration to join the EU implies sharing the EU(cid:146)s major objectives, of which the establishment of good neighbourly relations is one. In the event of unauthorized military overflying of British bases in Cyprus, the United Kingdom Government will bring the matter to the attention of the authorities concerned, as it has done in the past. Regarding the negotiations for the accession of Cyprus to the European Union, the Council believes that the accession of Cyprus will help to bring about civil peace and reconciliation in the island. Progress towards accession and an equitable and viable solution will clearly further assist that process. The Council reaffirms its full support for the search for a solution through the talks currently being conducted under the aegis of the United Nations. (98/C 223/180) WRITTEN QUESTION E-0212/98 by Glenys Kinnock (PSE) to the Council (11 February 1998) Subject: Delays in ratifying the Agreement amending the Fourth Convention of Lome· Could all European Member States who have not done so make a commitment to ratify, without any further delay, the Agreement amending the Fourth Convention of Lome·, given that continued delays threaten to interfere with the operation of the Centre for the Development of Industry (CDI) and the ACP-EU Joint Assembly? Answer (11 May 1998) The Council is happy to be able to announce to the Honourable Member that all the Member States have now ratified the Fourth Convention of Lome·, as revised by the Mauritius Agreement of 4 November 1995. Pursuant to Article 360(1) of the revised Convention, the latter will enter into force on the first day of the second month following the date of deposit of the instruments of ratification of the Member States and of at least two thirds of the ACP States, and of the act of notification of the conclusion of the Convention by the Community. This condition has now been fulfilled both by the ACP States and by the fifteen Member States. At its meeting on 27 April 1998, the Council adopted the Decision concerning the conclusion of the Agreement amending the Fourth Convention of Lome·. That revised Convention will therefore enter into force on 1 June 1998. With regard to the Centre for the Development of Industry (CDI) and the ACP-EU Joint Assembly, on 19 December 1997 the ACP-EC Council of Ministers adopted the necessary provisions for their functioning pending entry into force of the Second Financial Protocol to the Convention. (98/C 223/181) WRITTEN QUESTION E-0215/98 by In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) to the Council (11 February 1998) Subject: Emergency aid for North Korea North Korea is currently facing one of the worst famines in its history. The country has food reserves sufficient only for three days and millions of citizens are in a very precarious situation, receiving only 180 grammes of


title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt beträffande arbetsordning för det samarbetsråd och för den samarbetskommitté som inrättas genom partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Ukraine
cooperation agreement (EU)
rules of procedure

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 02. 1998 K0M(1998) 35 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE ARBETSORDNING FÖR DET SAMARBETSRÅD OCH FÖR DEN SAMARBETSKOMMITTÉ SOM INRÄTTAS GENOM PARTNERSKAPS- OCH SAMARBETSAVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH UKRAINA, Å ANDRA SIDAN (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Enligt partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättandet av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, (nedan kallat "partnerskaps- och samarbetsavtalet") skall ett samarbetsråd inrättas, vilket skall bestå av medlemmar av Europeiska unionens råd och ledamöter av Europeiska kommissionen, å ena sidan, och medlemmar av Ukrainas regering, å andra sidan. Samarbetsrådets uppgift är att övervaka avtalets genomförande och att behandla viktigare frågor som uppstår inom ramen för avtalet samt andra bilaterala eller internationella frågor av gemensamt intresse som kan vara av vikt för uppfyllandet av målen med avtalet. 2. Enligt bestämmelserna i samarbets- och partnerskapsavtalet, särskilt artikel 85-89 i detta, skall samarbetsrådet själv fastställa såväl sin egen som samarbctskommitténs arbetsordning. Samarbetskommitténs uppgift är att förbereda samarbetsrådets möten och allmänt biträda samarbetsrådet i dess arbete. 3. 19981 om 1 artikel 2. 1 i rådets och kommissionens gemensamma beslut av den ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet föreskrivs att den ståndpunkt som skall intas av gemenskapen inom samarbetsrådet skall fastställas av rådet på förslag av kommissionen (eller, i tillämpliga fall, av kommissionen). 1 enlighet med denna bestämmelse föresläs att det bifogade utkastet till arbetsordning genom ett rådsbeslut antas som gemenskapens ståndpunkt. 4. Samarbetsrådet och samarbetskommittén har som institutionella förebilder de associeringsråd och associeringskommittéer som inrättats inom ramen för Europaavtalen med de central- och östeuropeiska länderna, och har i stort sett likalydande arbetsordningar. De relevanta institutionella bestämmelser i avtalet med Ukraina (och i partnerskaps- och samarbetsavtal med andra nya oberoende stater) som utgör den rättsliga grunden för arbetsordningen skiljer sig inte i några viktigare avseenden från motsvarande bestämmelser i Europaavtalen (med ett inom ramen för undantag, se punkt 7 nedan). De arbetsordningar som upprättats Europaavtalen utgör därför den för utarbetandet av arbetsordningarna för samarbetsrådet och samarbetskommittén för avtalet med Ukraina. självklara utgångspunkten 5. Bifogade utkast till förslag till arbetsordning är i stor utsträckning identiskt med utkastet till förslag avseende Ryska federationen. Det går ännu inte att säga exakt vilken karaktär samarbetsrådets och samarbetskommitténs möten kommer att ha. De ukrainska myndigheterna kommer dock sannolikt att göra en noggrann jämförelse med de regler och den praxis som i detta avseende kommer att fastställas för Ryska federationen och hänvisa till dem i framtida framställningar. 6. Arbetsordningen bör göras så enkel och flexibel som möjligt, sä att den kan passa för flera olika modeller av institutionerna i fråga. De arbetsordningar som upprättats inom ramen för Europaavtalen är lämpliga som förebild för arbetsordningen avseende Ukraina. De utgör en tillräckligt flexibel ram, eftersom de endast anger den huvudsakliga inriktningen för institutionernas verksamhet utan att gå in på detaljer. 7. En väsentlig skillnad mellan de institutionella bestämmelserna i Europaavtalen och i partnerskaps- och samarbetsavtalen är att samarbetsråden bara kan utfärda (icke bindande) rekommendationer (artikel 85 i partnerskaps- och samarbetsavtalet), medan associeringsråden kan fatta beslut. För att detta skall framgå måste vissa mindre justeringar göras i arbetsordningen. 8. Det är praxis enligt Europaavtalen att associeringsrådens möten alltid hålls i ett EU-land. Även om detta överensstämmer med EU s praxis i fråga om blandade avtal motsvarar det inte KOM xx, som ännu inte formellt antagits. sedvanligt diplomatiskt bruk. Även om de ukrainska myndigheterna inte har begärt att mötesplatsen skall växla är det sannolikt att Ukraina kommer att begära samma behandling som Ryska federationen. Den lösning som föreslagits i fråga om Ryska federationen, nämligen att mötena skall hållas i ett EU-land om inte parterna kommer överens om något annat, skulle därför kunna användas även här. Genom det bifogade utkastet till arbetsordning möjliggörs att samarbetsrådets mötesplats om nödvändigt växlar mellan ett EU-land och Kiev. 9. Det bifogade utkastet till arbetsordning föreslås genom ett rädsbeslut antas som gemenskapens ståndpunkt enligt artikel 2. 1 i rådets och kommissionens gemensamma beslut 19982 om ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska av den gemenskaperna och deras medlemsstater, ä ena sidan, och Ukraina, å andra sidan. 10. Rådet ombeds därför anta det bifogade förslaget från kommissionen till gemenskapens ståndpunkt beträffande arbetsordning för samarbetsrådet och samarbetskommittén för avtalet med Ukraina. KOM xx, som ännu inte formellt fattats. -3 - FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE ARBETSORDNING FÖR DET SAMARBETSRÅD OCH FÖR DEN SAMARBETSKOMMITTÉ SOM INRÄTTAS GENOM PARTNERSKAPS- OCH SAMARBETSAVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH UKRAINA, Å ANDRA SIDAN EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), med beaktande av artikel 2. 1 i rådets och kommissionens beslut av den av partnerskaps- och medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, 1998 om ingåendet samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Genom artikel 85 i partnerskaps- och samarbetsavtalct inrättas ett samarbetsråd. Enligt artikel 87 i partnerskaps- och samarbetsavtalct skall en samarbetskommitté biträda samarbetsrådet, och i artikel 86 i partnerskaps- och samarbetsavtalet föreskrivs vidare att samarbetsrådet själv skall anta sin arbetsordning. I artikel 87 i avtalet föreskrivs vidare att samarbetsrådet i sin arbetsordning skall fastställa samarbetskommitténs arbetssätt och att samarbetsrådet far delegera sina befogenheter till samarbetskommittén. Enligt artikel 88 i avtalet far samarbetsrådet inrätta särskilda kommittéer eller organ som kan biträda samarbetsrådet i dess arbete. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE Den ståndpunkt som skall intas av gemenskapen inom det samarbetsråd som inrättas enligt artikel 85 i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, beträffande arbetsordningen för samarbetsrådet och för den samarbetskommitté som avses i artikel 87 i partnerskaps- och samarbetsavtalct skall grundas pä det utkast till arbetsordning som bifogas detta beslut. Mindre ändringar av utkastet till arbetsordning kan godkännas utan ett nytt beslut av rådet. Utfärdat i Bryssel den 4- UTKAST ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSRÅDET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER, A ENA SIDAN, OCH UKRAINA. Å ANDRA SIDAN SAMARBETSRÅDET HAR ANTAGIT DENNA ARBETSORDNING med beaktande av partnerskaps- och samarbctsavtalct mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, särskilt artikel 85-87 i detta, och med beaktande av följande: Detta avtal trädde i kraft den HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ordförandeskap Ordförandeskapet i samarbetsrådet skall utövas växelvis under tolv månader ät gängen av en företrädare för Europeiska unionens råd, på gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och en företrädare för Ukrainas regering. Den första perioden skall dock inledas den dag dä samarbetsrådet häller sitt första möte och avslutas den 31 december samma år. Artikel 2 Möten Samarbetsrådet skall sammanträda regelbundet pä ministernivå en gång per år. Samarbetsrådet kan pä begäran av någon av parterna hålla extraordinarie möten, om parterna är överens om detta. Om inte parterna kommer överens om något annat skall samarbetsrådets möten hållas på den plats där Europeiska unionens råd vanligtvis sammanträder och på den dag som parterna kommer överens om. Samarbetsrådets möten skall sammankallas gemensamt av samarbetsrådets sekreterare. Artikel 3 Ställföreträdare Samarbetsrådets medlemmar kan låta sig företrädas om de är förhindrade att delta i ett möte. Varje medlem får normalt låta sig företrädas av chefen för beskickningen eller den ständiga representationen vid Europeiska unionen eller av en högre tjänsteman med motsvarande ställning. Om en medlem önskar låta sig företrädas av någon annan skall han före mötet i fråga meddela ordföranden namnet pä företrädaren. Den som företräder en av samarbetsrådets medlemmar skall utöva medlemmens alla rättigheter. - 5- Artikel 4 Delegationer Samarbetsrådets medlemmar får åtföljas av tjänstemän. Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation och om vem som leder den. Samarbetsrådet kan bjuda in utomstående personer att delta i mötena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 5 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska unionens råds generalsekretariat och en tjänsteman från Ukrainas beskickning i Bryssel skall gemensamt fungera som samarbetsrådets sekreterare. Artikel 6 Handlingar Om samarbetsrådets överläggningar grundar sig på skriftliga underlag skall dessa handlingar numreras och cirkuleras som samarbetsrådets handlingar av rådets sekreterare. Artikel 7 Korrespondens Korrespondens till samarbetsrådet eller samarbetsrådets ordförande skall sändas till samarbetsrådets bada sekreterare. De båda sekreterama skall se till att korrespondensen vidarebefordras till samarbetsrådets ordförande och om det är lämpligt cirkuleras som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar. Korrespondens som cirkuleras skall sändas till kommissionens generalsekretariat, Europeiska unionens medlemsstaters ständiga representationer, Ukrainas beskickning i Bryssel och Europeiska kommissionens delegation i Kiev. Meddelanden från samarbetsrådets ordförande skall sändas till mottagarna av respektive sekreterare och om det är lämpligt cirkuleras som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar under de adresser som anges i föregående stycke. Artikel 8 Dagordning för mötena Samarbetsrådets sekreterare skall i samförstånd med båda parter upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Dagordningen skall skickas till de mottagare som anges i artikel 7 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka en begäran om upptagande på dagordningen har mottagits av någon av parterna senast 21 dagar innan mötet inleds; punkterna får dock föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag då dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas av samarbetsrådet i början av varje möte. Andra punkter än de som förekommer på den preliminära dagordningen kan föras upp pä dagordningen, om parterna är överens om detta. De tidsfrister som anges i punkt 1 kan i samförstånd med parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet. Artikel 9 Protokoll De båda sekreterarna skall gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje möte. Protokollet skall som regel för varje punkt på dagordningen innehålla uppgift om de handlingar som lagts fram för samarbetsrädet, uttalanden som någon medlem av samarbetsrädet begärt att få inskrivna i protokollet, de rekommendationer som antagits, de uttalanden som samarbetsrådet enats om samt de slutsatser som antagits i enskilda frågor. Protokollet skall även innehålla en förteckning över de av samarbetsrådets medlemmar eller deras företrädare som deltog i mötet. Utkastet till protokoll skall föreläggas samarbetsrådet för godkännande vid dess nästa möte. Efter godkännandet skall två exemplar av protokollet i original undertecknas av båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7 ovan. Artikel 10 Rekommendationer 1. Samarbetsrådet skall utfärda rekommendationer genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna. Mellan mötena kan samarbetsrådet utfärda rekommendationer genom skriftligt förfarande, om parterna kommer överens om detta. Det skriftliga förfarandet skall utgöras av en notväxling mellan sekreterarna i samförstånd med parterna. 2. De rekommendationer som utfärdas av samarbetsrådet enligt artikel 85 i partnerskaps- och samarbetsavtalet skall benämnas "rekommendation", följt av löpnummer, damm för antagande och en beskrivning av ämnet. Samaibetsrådets rekommendationer skall bestyrkas av båda sekreterarna, och två exemplar i original skall undertecknas av chefen för respektive parts delegation. Rekommendationerna skall såsom samarbetsrådets handlingar sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7 ovan. Artikel 11 Offentlighet 1. 2. Om inte annat beslutas skall samarbetsrådets möten inte vara offentliga. Var och en av parterna får besluta om offentliggörande av samarbetsrådets rekommendationer i sin respektive officiella tidning. Artikel 12 Språk Samarbetsrådets officiella språk skall vara parternas officiella språk. Samarbetsrådet skall normalt grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på dessa språk. Artikel 13 Utgifter Europeiska gemenskaperna och Ukraina skall var för sig stå för de kostnader de ådrar sig i samband med deltagande i samarbetsrådets möten, både vad gäller kostnader för personal, resor och uppehälle och för porto- och telekostnader. Kostnader för tolkning under mötena och för översättning och mångfaldigande av handlingar skall bäras av Europeiska gemenskaperna, med undantag av kostnader för tolkning eller översättning till eller frän ukrainska, som skall bäras av Ukraina. Övriga kostnader för praktiska arrangemang vid mötena skall betalas av den part som är värd för mölcl. Artikel 14 Samarbetskommittén 1. 2. 3. inrättas En samarbetskommitté skall i partnerskaps- och samarbetsavtalet, vilken skall biträda samarbetsrådet i dess arbete. Den skall vara sammansatt av företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission och för medlemmarna i Europeiska unionens råd, å ena sidan, och av företrädare för Ukrainas regering, å andra sidan, vilket normalt innebär tjänstemän på högre nivå. i enlighet med artikel 87 skall förbereda samarbetsrådets möten och överläggningar, Samarbetskommittén i förekommande fall övervaka genomförandet av samarbetsrådets rekommendationer samt allmänt till att partnerskaps- och säkerställa partncrskapsförbindclscrnas kontinuitet och samarbetsavtalet fungerar väl. Den skall behandla de frågor som samarbetsrådet hänskjuter till kommittén och övriga frågor som uppstår vid den dagliga tilllämpningcn av partnerskaps- och samarbetsavtalet. Den skall lägga fram förslag till utkast till rekommendationer, som skall antas av samarbetsrådet. se Samråd enligt artiklarna 18 och 49 i partnerskaps- och samarbetsavtalet och enligt bilaga II till detta skall äga rum inom samarbetskommittén. Detta samråd kan fortsätta i samarbetsrådet. om parterna är överens om detta. 4. Samarbetskommitténs arbetsordning bifogas denna arbetsordning. Utfärdat i På samarbetsrådets vägnar Chef för EU:s delegation Chef för Ukrainas delegation BILAGA SAMARBETSKOMMITTENS ARBETSORDNING Artikel 1 Ordförandeskap Ordförandeskapet i samarbctskommittén skall utövas växelvis under tolv månader ät gängen av en företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission, pä gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och en företrädare för Ukrainas regering. Den första perioden skall inledas den dag dä samarbetsrådet håller sitt första möte och avslutas den 31 december samma är. Artikel 2 Möten Samarbetskommittén skall sammanträda en gång per år och, i samförstånd med parterna, när omständigheterna så kräver. Samarbetskommitténs möten skall hållas vid en lidpunkt och på en plats som parterna kommer överens om. Samarbetskommitténs möten skall sammankallas av kommitténs ordförande. Artikel 3 Delegationer Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation. Artikel 4 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska gemenskapernas kommission och en tjänsteman frän Ukrainas regering skall gemensamt fungera som samarbetskommitténs sekreterare. Meddelanden till eller från samarbetskommitténs ordförande enligt denna bilaga skall sändas till samarbetskommitténs sekreterare och till samarbetsrådets sekreterare samt dess ordförande. Om inte annat beslutas skall samarbetskommitténs möten inte vara offentliga. Artikel 5 Offentlighet Artikel 6 Dagordning för mötena 1. Samarbetskommitténs sekreterare skall upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Dagordningen skall skickas till de mottagare som anges i artikel 4 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka ordföranden senast 21 dagar innan mötet inleds har mottagit en begäran om upptagande på dagordningen; punkterna far dock -9 föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag då dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas av samarbetskommittén i början av varje möte. Andra punkter än de som förekommer på den preliminära dagordningen kan föras upp på dagordningen, om parterna är överens om detta. De tidsfrister som anges i punkt 1 kan i samförstånd med parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet. Samarbetskommittén kan bjuda in experter att delta i mötena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 7 Protokoll Vid varje möte skall protokoll föras, och detta skall grundas på ordförandens sammanfattning av samarbetskommitténs slutsatser. Sedan protokollet godkänts av samarbetskommittén skall det undertecknas av ordföranden och sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 4 i denna bilaga. Artikel 8 Överläggningar Samarbetskommittcn skall utfärda rekommendationer endast i de särskilda fall då samarbetsrådet gett den befogenhet till detta i enlighet med artikel 87. 2. Dessa skall i sådana fall benämnas "rekommendation", följt av löpnummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. Rekommendationer skall utfärdas genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna. Samarbetskommitténs rekommendationer skall sändas till de mottagare som anges i artikel 4 i denna bilaga. Samarbetskommittén kan besluta att sådana rekommendationer skall offentliggöras. Samarbetskommitténs rekommendationer skall undertecknas av ordföranden och sekreterarna. Artikel 9 Utgifter Europeiska gemenskaperna och Ukraina skall var för sig stå för de kostnader de ådrar sig i samband med deltagande i samarbetskommitténs och dess särskilda kommittéers och organs möten, både vad gäller kostnader för personal, resor och uppehälle och för porto- och telekostnader. Kostnader för tolkning under mötena och för översättning och mångfaldigande av handlingar skall bäras av Europeiska gemenskaperna, med undantag av kostnader för tolkning eller översättning till eller från ukrainska, som skall bäras av Ukraina. Övriga kostnader för praktiska arrangemang vid mötena skall betalas av den part som är värd för mötet. Artikel 10 Underkommitlécr och arbetsgrupper Samarbetskommittén kan upprätta en förteckning över undcrkommittécr och arbetsgrupper. Dessa skall vara underställda samarbetskommittén och skall rapportera till denna efter varje möte. Samarbetskommittén kan ändra direktiven för underkommittéernas och arbetsgruppernas arbete samt inrätta andra underkommittéer eller arbetsgrupper som skall biträda samarbetskommittén i dess arbete. - 10- FINANSIERINGSOVERSIKT 1 ÅTGÄRDENS BETECKNING Arbetsordning för det samarbetsråd och för den samarbetskommitté som inrättas genom partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan. Inrättande av ett samarbetsråd EU- Ukraina, en samarbetskommitté samt särskilda (under)kommittéer och andra nödvändiga organ och fastställande av dessas arbetssätt. 2 BERÖRDA BUDGETPOSTER A-130: Utgifter i samband med tjänsteresa A-2510: Kommittémöten 3 RÄTTSLIG GRUND Rådets och kommissionens gemensamma beslut om ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, ä ena sidan, och Ukraina, ä andra sidan (ännu inte antaget). 4 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Genomförande samarbetsavtalet. av de institutionella bestämmelserna i partnerskaps- och 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Tio år (partnerskapsavtalets giltighetstid enligt artikel 101 i detta, med möjlighet till förlängning). 5 KLASSIFICERING AV UTGIFTER <KTI INKOMSTER 5. 1 Obligatoriska / Ickc-obligatoriska utgifter Icke-obligatoriska utgifter. 5. 2 Differentierade anslag / Icke-differentierade anslag Icke-differentierade anslag. 5. 3 Typ av inkomster som avses Inga inkomster. 6 TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Bidrag med 100% (tjänstemäns mångfaldigande av dokument). resor, konferensarrangemang, tolkning, översättning, // - 12- 7 BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden ) Se punkt 10. Inga särskilda driftskostnader. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Atagandebemyndiganden i miljoner ecu (i lopande priser) Fcrdelning Budgetår n n+1 n + 2 n + 3 n + 4 Totalt n + 5 och foljande ar Totalt 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. som omfattas av del B i budgeten Atagandebemyndiganden i miljoner ecu (i lopande priser) Budget år n n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 Totalt n + 5 och foljande ar - Undersokningar - Expertmoten - Konferenser och kongresser - Information och publikationer Totalt - 13 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Budget- årn n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 miljoner ecu n + 5 och foljande ar Totalt Atagande bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden Budgetar n n +1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 och foljande ar Totalt BESTÄMMELSER OM BEDRAGERIBEKÄMPNING Kontroller som utförs av ansvariga tjänstemän. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Den institutionaliserade dialogen mellan EU och Ukraina kommer att spela en viktig roll när det gäller att uppnå partnerskaps- och samarbetsavtalets syften, nämligen att främja handels- och investeringsfloden, att stödja politiska och ekonomiska reformer i Ukraina och att upprätta ett nära samarbete inom ett stort antal politikområden. Målgruppen utgörs av ekonomiska aktörer och allmänheten i Ukraina och EU. 9. 2 Skäl för åtgärden Att samordna Europeiska gemenskapernas och deras medlemsstaters samarbete med Ukraina för att undvika dubbelarbete och för att etablera EU som en av Ukrainas viktigaste samtalspartner. Tillvägagångssättet liknar det som tillämpas i samband med partnerskaps- och samarbetsavtalen med andra nya oberoende stater och i samband med Europaavtalen med de central- och östeuropeiska länderna. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Kommissionen och rådet gör regelbundet en bedömning av dialogens resultat och effektivitet. -14 10 ADMINISTRATIVA UTGIFTER (AVDELNING III DEL A i BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med beaktande av vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjanster Erforderlig personal f6r att fbrvalta atgarden Fasta tjänster Tillfälliua tjänster A B C Fast anstallda eller tillfalligt anstallda Andra tjänster Totalt 2 0 0,5 0 2,5 0 0 0 0 0 varav Period Befmtliga tjanster inom berort GD eller ber6rd enhet 2 0 0,5 0 2,5 Ytterligare tjanster 0 0 0 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Fast anstallda Tillfallig personal Ovriga resurser (ange budgetpost) Belopp 0 0 0 Berakningsmetod Ingen ytterligare personal kravs. Ecu Totalt 1 0 1 15- 10. 3 ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Ecu Budgetpost Belopp Berakningsmetod p. m. A-130 Samarbctsr&det Anm. Alia moten kommer att hallas i Bryssel en gang om aret. Radet ansvarar for att arrangera motena; kommissionen deltar med sina tjansteman men bar inga kostnader (konferensarrangemang, tolkning m. m. ) Samarbetskommitten Anm. Mdtena (vanligen ett om aret) halls vaxelvis i Bryssel och Kiev. 30 000 M6ten i Kiev (vartannat &r) • Fyra dagars tjansteresa f6r 15 kommissionstjansteman fr&n olika generaldirektorat. Underkommitteer och andra grupper Anm. Uppskattningsvis sex moten per ar, haiften i Kiev och haifilen i Bryssel. Moten i Kiev (tre per dr) 20 000 • En fyra dagars tjansteresa per hi for tio tjansteman (arbetsgruppen fftr handelsfragor). 12 000 * T va f y ra ^a8a rs tjansteresor for tre tjansteman (ovriga underkommittder). A-2510 pm A-130 A-2510 _— 62 000 32 000 p. m. 1 Resekostnader fbr fSretradare for radet som deltar i samarbetskommitt6ns och underkommitteernas moten och andra gruppmOten bekostas av radets generalsekretariat. = TOTALT — - « = = —— = __ for ar da samarbetskommittens mote halls i Kiev for ar da samarbetskommittens mote halls i Bryssel I N. B. De medel som krävs för kommissionens tjänstemäns resor kommer att erhållas genom omfördelning av befintliga medel. 16 ISSN 1024-4506 KOM(98) 35 slutlig DOKUMENT SV 11 02 01 Katalognummer : CB-CO-98-035-SV-C ISBN 92-78-30353-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg a


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 207/98 dell'on. Konstantinos HATZIDAKIS alla Commissione. Discriminazioni ai danni della Confederazione delle associazioni agricole democratiche greche (SYDASE)

eurovoc_concepts:
EU agriculture committee
EU financing
European Economic and Social Committee
Greece
agricultural cooperative
non-governmental organisation
professional association
trade union

text: C 304/52 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 2. 10. 98 (98/C 304/72) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0205/98 di Rainer Wieland (PPE) alla Commissione (11 febbraio 1998) Oggetto: Attivita‘ didattica all(cid:146)estero › Insegnamento della lingua madre nel distretto consolare di Stoccarda (Germania) Nel distretto consolare di Stoccarda (Germania) il governo italiano conta di trasferire l(cid:146)attivita‘ di insegnamento per 9. 600 allievi italiani dall(cid:146)Istituto italiano di cultura ad associazioni private (Esslinger Zeitung, 4. 12. 1996; lettera del sig. Virga, di Stoccarda, al ministro per la cultura, la gioventu‘ e lo sport del Land Baden- Wu¤rttemberg). Con quali risorse viene finanziato l(cid:146)insegnamento della lingua madre per i cittadini dell(cid:146)Unione che vivono all(cid:146)estero? Nel caso in cui detto insegnamento sia sostenuto con le risorse dell(cid:146)Unione, qual ne e‘ ammontare e quali sono i criteri di aggiudicazione e di spesa? Nel caso in cui tale insegnamento sia sostenuto anche solo parzialmente con le risorse dell(cid:146)Unione e‘ ammissibile sul piano giuridico trasferire l(cid:146)organizzazione (e l(cid:146)esercizio) dell(cid:146)attivita‘ d(cid:146)insegnamento a un(cid:146)istituzione privata, ad es. un(cid:146)associazione? E(cid:146) tale operato conforme alla linea politica della Commissione? Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (24 marzo 1998) La Commissione prende atto di quanto segnalato dall(cid:146)Onorevole parlamentare circa l(cid:146)insegnamento della lingua italiana nella regione di Stoccarda, tuttavia essa non ha alcuna competenza in ordine alla legittimita‘ della decisione di cui si tratta. Ai sensi dell(cid:146)articolo 126 del Trattato CEE, gli Stati membri hanno infatti la responsabilita‘ esclusiva dei contenuti dell(cid:146)insegnamento, anche per quanto riguarda l(cid:146)organizzazione dei sistemi di istruzione e le loro diversita‘ culturali e linguistiche. Inoltre, la direttiva del Consiglio 77/486/CEE del 25 luglio 1977 in materia di istruzione dei figli dei lavoratori migranti (1), prevede, all(cid:146)articolo 3, che gli Stati membri adottino, tenendo conto delle rispettive circostanze nazionali e dei rispettivi sistemi legislativi, in collaborazione con gli Stati di provenienza di tali lavoratori, misure adeguate per promuovere nell(cid:146)ambito dell(cid:146)istruzione normale l(cid:146)insegnamento della lingua madre e della cultura di provenienza. (1) GU L 199 del 6. 8. 1977. (98/C 304/73) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0207/98 di Konstantinos Hatzidakis (PPE) alla Commissione (11 febbraio 1998) Oggetto: Discriminazioni ai danni della Confederazione delle associazioni agricole democratiche greche (SYDASE) E‘ il Commissario responsabile della politica agricola a conoscenza del fatto che la Confederazione delle associazioni agricole democratiche greche (SYDASE), che stando a dati ufficiali rappresenta circa il 40% degli agricoltori greci, non fa parte della COPA, in cui viceversa sono rappresentate altre organizzazioni agricole greche come la PASEGES e la GESASE? Condivide il fatto che tale situazione non e‘ conforme con i principi della democrazia, del pluralismo e della rappresentativita‘ che costituiscono i fondamenti dell(cid:146)Unione europea? Cos(cid:14)‘ stando le cose, intende compiere passi per porre fine a questa situazione inaccettabile e far si che nella COPA sia rappresentato anche il 40% circa degli agricoltori greci organizzati nella SYDASE?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 214/98 του Allan MACARTNEY προς την Επ τροπή. Αντικατάσταση των Μηχανημάτων Στεγνού Καθαρισμού και Αποζημίωση

eurovoc_concepts:
cleaning industry
environmental protection
household electrical appliance
indemnification
ozone
small and medium-sized enterprises
stratospheric pollution
substitute product
technological change
withdrawal from the market

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/55 (98/C 304/76) GRAPTH ERVTHSH E-0214/98 ypobolh· : Allan Macartney (ARE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Antikata·stash tvn Mhxanhma·tvn Stegnoy· Kauarismoy· kai Apozhmi·vsh Gnvri·zei h Epitroph· ea·n e·xoyn lhfuei· me·tra me skopo· th mei·vsh toy ko·stoyw antikata· stashw tvn 113 mhxanhma·tvn ygroy· kauarismoy· sthn opoi·a ypoxrev· uhkan na proboy·n orisme·na stegnokauaristh·ria; 113 mhxanh·mata ti·uentai › h· e·xoyn h·dh teuei· › stadiaka· ekto·w leitoyrgi·aw kai fai·netai pvw h akoloyuoy·menh taktikh· syni·statai sth xrh·sh apostagme·noy ygroy· me·xriw ejantlh·sev· w toy kai, sth syne·xeia, sth metatroph· tvn h·dh yparxo·ntvn mhxanhma·tvn h· sthn agora· kainoy·rgivn. To ko·stow poy apaitei·tai gia th metatroph· h· antikata· stash ei·nai shmantiko·, idiai·tera gia tiw mikre·w epixeirh·seiw. Fai·netai loipo·n di·kaih h pro·blech ka·poioy ei·doyw apozhmi·vshw h· eno·w progra·mmatow epidoth·sevn poy ua apotre·cei mia endexo·menh oikonomikh· katastrofh· tvn mikrv· n epixeirh·sevn stegnoy· kauarismoy·. Kauv· w h metatroph· pragmatopoiei·tai kat(cid:146) epitagh·n thw EK, ua mporoy·se h Epitroph· na epibebaiv· sei, se sy·ntomo xroniko· dia·sthma, ea·n e·xei h·dh h· pro·keitai na xorhghuei· apozhmi·vsh; Apa·nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Marti·oy 1998) H Epitroph· den gnvri·zei peri· systhma·tvn apozhmiv· sevn h· epidoma·tvn ta opoi·a ua bohuoy·san toyw kataskeyaste·w stegnokauaristikv· n mhxanv· n sta e·joda metaskeyh·w h· antikata·stashw thw xrh·shw xlvrofuora·n- uraka (CFC) 113. O CFC 113 apotelei· oysi·a poy katastre·fei thn stoiba·da toy o·zontow. Vw ek toy·toy ypo·keitai se eja·leich, ba·sei toy prvtoko·lloy toy Mo·ntreal peri· tvn oysiv· n poy katastre·foyn th stoiba·da toy o·zontow. To prvto·kollo toy Mo·ntreal e·xei tv· ra ypografei· apo· perisso·tera apo· 165 me·rh, kaue·na tvn opoi·vn desmey·etai dia thw ypografh·w toy na probei· ston mhdenismo· thw paragvgh·w kai katana·lvshw o·lvn tvn oysiv· n poy katastre·foyn th stoiba·da toy o·zontow. Ba·sei toy prvtoko·lloy toy Mo·ntreal, oi aneptygme·new xv· rew ype·xoyn thn ypoxre·vsh na e·xoyn oloklhrv· sei ton mhdenismo· thw paragvgh·w kai katana·lvshw CFC thn 1h Ianoyari·oy 1996, me thn ejai·resh orisme·nvn aparai·thtvn xrh·sevn, o·pvw stiw syskeye·w eispnoh·w gia asumatikoy·w. Ba·sei toy kanonismoy· (EK) ariu. 3093/94 (1) gia tiw oysi·ew poy katastre·foyn thn stoiba· da toy o·zontow1, h eja·leich sthn Koino·thta pragmatopoih·uhke e·na xro·no nvri·tera. Apo· ta anvte·rv proky·ptei o·ti den ei·nai h Epitroph· ayth· poy apaitei· thn kataskeyh· tvn stegnokauaristikv· n mhxanhma·tvn poy xrhsimopoioy·n CFC 113, alla· ta me·rh sto prvto·kollo toy Mo·ntreal, symperilambanome·nhw thw Koino·thtaw kai o·lvn tvn kratv· n melv· n thw poy e·xoyn apofasi·sei syllogika·, sto plai·sio tvn ypoxrev· sev· n toyw gia thn prostasi·a thw stoiba·daw toy o·zontow, thn pay·sh thw paragvgh·w kai empori·aw CFC gia thn xrh·sh ayth·n. H apo·fash mhdenismoy· thw paragvgh·w CFC elh·fuh kat(cid:146)arxa·w to 1990, sth dey·terh synedri·ash tvn merv· n sto prvto·kollo toy Mo·ntreal. Sth syne·xeia, ta xronika· periuv· ria syntomey·uhkan kata· thn te·tarth synedri·ash, to 1992, lo·gv thw epita·xynshw thw katastrofh·w thw stoiba·daw toy o·zontow kai thw ayjano·menhw prosfora·w enallaktikv· n ly·sevn. (cid:211)son afora· ta mhxanh·mata stegnoy· kauarismoy·, h texnikh· epitroph· toy Prvtoko·lloy shmeiv· nei o·ti o eyry·tera xrhsimopoioy·menow dialy·thw, to yperxlvroaiuyle·nio, e·xei xrhsimopoihuei· epityxv· w epi· triakontaeti·an kai ple·on kai antiprosvpey·ei e·nan piuano· ypokatasta·th toy CFC 113. Para· thn y·parjh enallaktikv· n ly·sevn, den ypa·rxei dia·tajh sto prvto·kollo toy Mo·ntreal, oy·te ston kanonismo· (EK) ariu. 3093/94 poy na empodi·zei toyw kataskeyaste·w mhxanhma·tvn stegnoy· kauarismoy· apo· toy na ejakoloyuoy·n na xrhsimopoioy·n anakyklvme·noyw h· apouhkeyme·noyw CFC poy ei·xan paraxuei· prin apo· thn eja·leich. (cid:201)tsi, polloi· xrh·stew sthn Koino·thta ei·xan thn dynato·thta na programmati·soyn thn stadiakh· apoma·krynsh· toyw apo· toyw CFC kata· tro·pon v· ste na apofeyxuoy·n oi texnike·w kai oikonomike·w dyskoli·ew, kauv· w kai h ptv· xeysh· toyw. (1) EE L 333 thw 22. 12. 1994. (98/C 304/77) GRAPTH ERVTHSH E-0221/98 ypobolh· : John Iversen (PSE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Apo·blhta farmakeytikv· n proi¤o·ntvn Apo· ne·a e·reyna, h opoi·a anafe·retai sto kladiko· periodiko· nosoko·mvn thw Dani·aw, proky·ptei o·ti ta dy·o tri·ta tvn farma·kvn poy e·xoyn stalei· «dvrea·n» sthn prv· hn Gioygkoslabi·a h·tan palaia· h· a· xrhsta. H e·reyna, poy pragmatopoih·uhke apo· thn Eyrvpai¤kh· Orga· nvsh gia thn Ygei·a kai thn Ana·ptyjh, katalh·gei sto sympe·rasma o·ti h paroxh· tvn farma·kvn aytv· n ma·llon proka· lese bla·bh para· boh·uhse


title: Rapport om de inledande besök som kommissionens tjänstemän genomfört i medlemsstaterna med tillämpning av artikel 5 i rådets direktiv 93/99/EEG för att utvärdera de nationella systemen för offentlig kontroll av livsmedel

eurovoc_concepts:
EU Member State
consumer protection
food inspection
foodstuff
health policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 02. 1998 KOM(1998) 37 slutlig RAPPORT OM DE INLEDANDE BESÖK SOM KOMMISSIONENS TJÄNSTEMÄN GENOMFÖRT I MEDLEMSSTATERNA MED TILLÄMPNING AV ARTIKEL 5 I RÅDETS DIREKTIV 93/99/EEG FÖR ATT UTVÄRDERA DE NATIONELLA SYSTEMEN FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV LIVSMEDEL (framlagt av kommissionen) I. INLEDNINCi 2. DliT ALLMÄNNA LÄGET 2. 1 Kontrollstrukturer 2. 2 Personalens utbildning 2. 3 Budget - personalresurser 2. 4 Prioriteringar 2. 5 Registrering av företag och utfärdande av tillstånd 2. () Kontrollerna regelbundenhet 2. 7 Kontrollmyndigheternas befogenheter 2. 8 Kontrollomrädcn som uppvisar brister 2. 9 Kontroll av importerat livsmedel 2. 10 Information till konsumenterna 2. 11 Utbildning för anställda inom livsmedelssektorn 2. 12 Utvärdering av kontrollenheterna 2. 13 Laboratorier 3. REKOMMENDATIONER 3. 1 Komplettering och uppdatering av uppgifterna 3. 2 Ingående utredning av vissa teman 3. 3 Utvärdering av kontrollverksamheten pä fältet i sällskap med tjänstemännen \ 4 4 5 6 6 7 8 8 8 9 11 11 11 11 12 12 12 12 R A P P O RT OM DE I N L E D A N DE B E S ÖK S OM K O M M I S S I O N E NS T J Ä N S T E M ÄN G E N O M F Ö RT I MEDLEMSSTATERNA MED TILLÄMPNING AV ARTIKEL 5 I RÅDETS DIREKTIV 93/99/EEG FÖR ATT UTVÄRDERA DE NATIONELLA SYSTEMEN FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV LIVSMEDEL 1. INLEDNING l artikel 5 i rådets direktiv 93/99/EEG om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel föreskrivs det att kommissionen skall övervaka och utvärdera likvärdigheten och effektiviteten i de system för offentlig kontroll av livsmedel som tillämpas av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. I detta syfte har ett inspektionsorgan tillsatts av kommissionen, till en början vid generaldirektoratet för konsumentpolitik med konsumenthälsa. Tjänstemännen vid denna avdelning fick i uppdrag att utföra dessa kontroller. generaldirektoratet industri, sedan och vid för Mälet med besöken var att tjänstemännen skulle lä en exakt bild av de behöriga myndigheternas arbetssätt och ansvarsområden. Direktiven om offentlig konstroll av livsmedel (89/397/EEG och 93/99/EEG) utgjorde ilen huvudsakliga grunden I or informationssökningen. Enheterna för kontroll av livsmedel har tillhandahållit noggranna uppgifter inom följande huvudområden: (1) Juridisk behörighet inom frågor i samband med kontroll av livsmedel, bland annat möjligheten att vidta lämpliga åtgärder om det föreligger fara för hälsan. (2) Politik, utbildning och fastställande av prioritering inom offentlig kontroll. (3) (4) (5) Detaljfrågor beträffande resurser för offentlig kontroll av livsmedel (budget, personal, utrustning). Relationer mellan centrala myndigheter och de myndigheter som utför kontrollerna. Åtgärder för att säkerställa att lagstiftning och centrala politiska åtgärder genomförs korrekt i tillämpningen av systemet. Besöken ägde rum mellan februari 1995 och juni 1997. De varade en vecka i varje medlemsstat. De utfördes av två tjänstemän från kommissionen som i de flesta fall åtföljdes av en nationell expert från en annan medlemsstat än den som besöktes och som hade valts ut från förteckningar som medlemsstaterna hade lämnat. Tidigare hade uppgifter om ovannämnda områden lämnats av medlemsstaterna med hjälp av ett frågeformulär som hade skickats till de ständiga representationerna. Besöken genomfördes alla på samma sätt, det vill säga: •v (1) Inledande möte med de behöriga centrala myndigheterna, besök centrallaboratorier. i (2) Möte med (beroende pä administrativa struktur), besök hos kontrollenheter och laboratorier. lokala myndigheter regionala och landets (3) (4) Avslutande möte för utvärdering med de behöriga myndigheterna och framläggande av en rapport. Officiellt överlämnande av rapporten till Ständiga representationen för det land som besöktes. Informationen samlades frågeformulär som tagits fram för kommissionens tjänstemän. in under mötena och besöken med hjälp av ett Besöken underlättades genom att alla myndigheter villigt samarbetade. Dessa besök skall ses som den inledande etappen i de kontroller som föreskrivs i artikel 5 i direktiv 93/99/EEG, och som möjliggör en förståelse och en utvärdering av systemen för offentlig kontroll. De bör leda till kompletterande besök kring de ämnen som omnämns i denna rapport. 2. DET ALLMANNA LAGET De livsmedel som framställs i gemenskapen omfattas av offentlig kontroll för att man skall säkerställa skydd för allmänhetens och konsumenternas hälsa samt en lojal konkurrens. Kontrollen av livsmedel i medlemsstaterna säkerställs oberoende av livsmedlens ursprung inom gemenskapen. Kontroller genomförs även på alla etapper av framställning, lagring och distribution. 2. 1 Kontrollstrukturer Det finns två system, beroende på landets politiska och administrativa struktur: (1) (2) Ett eller liera ministerier med kontrollenheter pä regions- eller länsnivå, och genomförande av kontroller. som har behörighet vad gäller lagstiftning Ett eller flera ministerier eller ett nationellt organ som har behörighet vad gäller lagstiftning, och regionala eller kommunala myndigheter som har behörighet för genomförande av kontroller. De centrala myndigheterna har en samordnande funktion, och ibland behörighet för genomförande av vissa kontroller, bland annat vid import. En omorganisation av enheterna befogenheterna) pågår för närvarande i vissa medlemsstater. (överföring eller omfördelning av - 4- Man hör notera att det i flera länder är kommunerna som, från och med ett visst antal invånare, utför kontroller pä sitt område genom sina egna enheter. 1 flertalet fall har man inte kunnat bedöma hur dessa enheter fungerar. Fördelningen av behörighet mellan flera ministerier leder ibland till att man riskerar att inte exakt kunna fastställa ansvarsområdena (vilket kan leda till att vissa sektorer inte kontrolleras, eller att behörigheten överlappas med dubbla kontroller som följd). Detta innebär att samordningen mellan dessa ministerier bör förbättras. Man har också noterat ett samarbete mellan ministerier. Samordningen från de centrala eller regionala myndighetemas sida blir desto mer nödvändig om man ger behörigheten för att utföra kontroller till regionala eller lokala myndigheter. 2. 2 Personalens utbildning Av de insamlade uppgifterna framkommer det att rekryteringen i de flesta länderna av personalen "ute på fältet" sker på två nivåer, beroende på kontrollens art: (1) (2) livsmedelskemister, "environmental högskoleutbildning: kemister, health officers" veterinärer: läkare, ingenjörer, (or^inspektörs^-yrkcU och för det mesta med uppgift att genomföra kontroller av industriföretag. farmaceuter, ungdomsutbildning som kompletterats med yrkesutbildning vars längd varierar frän land till land, och som tillhandahälls av institut eller utbildningsanstaltcr eller av myndigheterna själva, och följs upp medpraktik: för "kontrollör"-yxkei, och i allmänhet med uppgift att genomföra kontroller av detaljhandeln eller restauranger samt provtagning. I minst tre länder rekryteras poliser, och där finns det en poliskår för livsmedel. I ett betydande antal länder verkar det finnas en rekrytering av personer med gymnasieutbildning som kompletteras med utbildning för "environmental fyra år vid ett högskoleinstitut med health officer" på miljövetenskap som specialisering. tre eller Dessa typer av utbildning förklarar varför personalen i flertalet fall inte ägnar sig uteslutande ät livsmedelssektorn ulan även ät andra miljöscklorcr. Det verkar inte finnas exakta krav på personalens grundutbildning i alla länder. Det blir nödvändigt med kompletterande uppgifter på detta område, bland annat vad gäller utbildningens innehåll (såväl teoretisk som praktisk undervisning). Fortbildning finns i alla medlemsstater men i mycket skiftande grad. Den ges såväl av ministerier som av regionala myndigheter. Det prioriterade ämnet verkar vara IIAACP (riskanalys och kritiska kontrollpunktcr) pä företagen, där vissa länder ligger efter. 1 flera länder har kontrollanterna sagt all de hittills är otillräckligt förberedda inom delta ämne. lin mer ingående utredning av de ämnen som tas upp vid fortbildningen är önskvärd, bland annat för alt sprida information mellan medlemsstaterna. Det verkar finnas en positiv inställning till utbytet av medlemsstaternas tjänstemän inom den inre marknaden (Karolus-programmet) som möjliggör kunskap om och analys av kontrollsystemen. 2. 3 Budget - personalresurser Beroende på vilket system som råder kommer finansieringen från nationella, regionala eller lokala medel, eller en kombination av dessa. I allmänhet är kontrollerna kostnadsfria utom i särskilda fall, men vissa länder tillämpar en avgill för godkännande ur hälsosynpunkt, provtagning och analyser, inspektion eller en sammansättning av dessa. Det är svårt att jämföra budgeten för kontroller i medlemsstaterna, eftersom man inte alltid tar upp samma element i beräkningen, och kontrollanternas verksamhet är i allmänhet inte begränsad endast till livsmedel. flesta I de fallen har de myndigheter som besökts medgett att personalstyrkan bör utökas. Det blir nödvändig med kompletterande uppgifter om personalstyrkan beträffande alla medlemsstater. 2. 4 Prioriteringar I de flesta länderna fastställs prioriteringarna av de centrala myndigheterna eller kommittéer på regional nivå, med hänsyn bland annat till resultat av kontroller som genomförts av verkställande myndigheter, av samordnande europeiska program och av yttranden frän vetenskapliga kommittéer. Den roll som de verkställande myndigheterna spelar i fastställandet av de centrala prioriteringarna varierar mellan medlemsstaterna. Man har ofta noterat förseningar i överförandet av resultat från kontroller från de verkställande myndigheterna till den centrala eller regionala myndigheten, och denna försening kan äventyra fastställandet av prioriteringar. Den påverkar också överföringen av till kommissionen. statistik om kontroller från medlemsstaterna Det beaktande av risker som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning (direktiv 93/43/EEG om livsmedelshygien) är en av de faktorer som påverkar valet av prioriteringar och som tillämpas på mer eller mindre avancerat sätt beroende på medlemsstaterna. Prioriteringarna har formen av årliga planer för inspektion och provtagning, målinriktade insatser, månatliga kampanjer och samordnande europeiska program. - 6- Förutom centrala prioriteringar som meddelas i form av påbud eller rekommendationer beroende på landets administrativa system fastställs i alla länderna prioriteringar som motsvarar regionernas särart. Det framkom att storkök (bland annat på daghem, skolor och servicehem) utgör en prioriterad kontroll. fastställer lack vare vilka man I vissa länder har man lör alt programmera kontrollen av inrättningarna utarbetat och infört ett system för riskbedömning som vilar på ett antal kriterier, risknivån och kontrollernas regelbundenhet. Detta system kräver betydande datastöd och en registrering i förväg av alla inrättningar. Detta system kommer förmodligen alt utvecklas inom en snar framtid i alla medlemsstater och kommer alt ersätta det traditionella och mer sig på inrättningar, misstanke och kontrollanternas egen erfarenhet beträffande kunskaper om regionernas socio-ekonomiska struktur, däribland riskfyllda foretag. som grundar subjektiva systemet, 2. 5 Registrering avföretag och utfärdande av tillstånd Det finns vissa skillnader i medlemsstaterna. 1 merparten medlemsstater krävs ett godkännande ur hälsosynpunkt (efter inlämnande av handlingar till kontrollmyndigheten och deras inspektion) för industriföretag eller företag i vissa kategorier, och tillstånd ur hälsosynpunkt försäljningsföretag är nödvändigt (frän kontrollmyndigheternas sida) för (lästa eller import. Sädana skyldigheter verkar inte finnas i alla Hinder, eller också är de under införande. Om sädana skyldhigheler inte finns kan man inte säkerställa lämpliga inventeringar och kontroller av alla företag. restaurangsverksamhel och rörliga), för Beroende på landets administrativa struktur (1) (2) utfärdas godkännandet ur hälsosynpunkt av centrala (ett ministerium) eller regionala myndigheter, vilket möjliggör större enhetlighet, eller så tillstånden ur hälsosynpunkt, och utfärdas länder godkännanden ur hälsosynpunkt, av lokala myndigheter (däribland kommuner) vilket kan leda till mindre enhetlighet. i vissa Man har noterat framsteg i vissa länder eller lokala enheter, där man pä data registrerar alla inrättningar samt deras uppgifter och rapporter frän besök, samt översändning av listor till kontrollmyndigheterna. Däremot har vissa av de enheter som besökts medgett att de inte varit i stånd att upprätthålla ett register över alla inrättningar som borde kontrolleras (bland annat inom restaurangverksamheten). Det blir nödvändigt att studera denna fråga närmare. 2. 6 kontrollerna regelbundenhet Det beaktande av risker som nämns under 2. 4. är ett av de kriterier som det tas hänsyn till för kontrollernas rgelbundenhet. Detta kriterium är högst utvecklat i de länder som infört det ovannämnda datasystemet för att planera kontrollerna. flesta länderna rekommenderar fastställer de centrala I de myndigheterna en regelbundenhet, vilken kan variera från en gång i månaden för produktion av icke hållbara livsmedel till en gång vartannat år för lagring av konserver. eller Det har dock framkommit av såväl besök som konlrollslalistik, särskilt pä grund av pcrsoiïalbrisl, alt man i ett antal länder inte kan hälla målsättningen i "konlrolllryckel" mellan och alt della medlemsstaterna. till stora skillnader leder 2. 7 Kontrollmyndigheternas befogenheter Av besöken framgick att i alla länder har de tjänstemän som utför kontrollerna de befogenheter som är nödvändiga för att bestämmelserna skall tillämpas och för att vidta lämpliga åtgärder om det föreligger fara för hälsan, vilka i vissa länder åtföljs av polisiära befogenheter. Vad gäller befogenheter att beslagta livsmedel som innebär hälsorisk, åligger de inte alltid den myndighet som vidtar kontrollen, utan ibland även den myndighet som ansvarar för hälsofrågor och som måste yttra sig. Samma gäller förstörelse av ett beslagtaget livsmedel, vilket i vissa länder endast rättsliga myndigheter kan besluta om, och stängning av företag som utgör tara för hälsan, där beslutet i vissa länder måste bekräftas av den myndighet som ansvarar för hälsofrågor eller av en kommunal myndighet. I alla länder leder överträdelserna till bland annat varningar, protokoll, administrativa eller straffrättsliga påföljder, beroende pä hur allvarliga överträdelserna är. Man bör dock notera, att även om de flesta länderna har ett tillvägagångssätt som kännetecknas av beivrande, verkar andra, utom i fall av allvarliga överträdelser, för en attityd som går ut på att utbilda företagen, i syfte att rätta till felen, vilket återspeglas i statistiken över registerade överträdelser. Den allmänna tendensen verkar utvecklas mot ett synsätt som förespråkar utbildning. 2. 8 Kontrollområden som uppvisar brister (1) företagen HAACP - riskbedömning och kontroll av kritiska punkter i I likhet med utbildningen av inspektörer för HAACP är införandet av systemet i företagen mer eller mindre försenat i alla medlemsstater (dock planerar några tå medlemsstater ett allmänt införande under 1997), enligt de 8- yttranden som inkommit från kontrollmyndigheter och några genomförda besök. Småföretagen, restaurangbranschen och främst detaljhandeln (knappast någon medlemsstat har infört IIACCP) verkar mycket mer försenade än de stora frän industriföretagen. Vissa medlemsstater har övervägt all detaljhandelns sida kräva en tillämpning av riktlinjer för god praxis i stället för HACCP. För övrigt har utarbetandet av dessa riktlinjer för god praxis kommit olika långt i medlemsstaterna. 1 vissa medlemsstater, där man har ett utbildningsinriktat synsätt på kontroll, samarbetar tjänstemännen i utarbetandet av HACCP-system i småföretag och i handeln. Detta bistånd kan dock leda till en viss konflikt med deras roll som kontrollanter. Förseningen i tillämpningen av HACCP-systemet utgör en verklig avvikelse från kraven i direktiv 93/43/EEG om livsmcdelshygien. (2) Andra teman I ett stort antal medlemsstater framkom det att kontroller beträffande kemiska risker, särskilt tillsatsämnen, främmande ämnen och material som kommer i kontakt med livsmedel är otillräckligt utvecklade. 2. 9 Kontroll av importerat livsmedel Det finns vissa skillnader mellan medlemsstaterna, bland annat på grund av de system som tillämpas, och vilka kan vara: (1) (2) (3) Kontroller vid inresepunkter in i gemenskapen, med ett samarbete med tullmyndigheterna vars intensitet varierar mellan medlemsstater: systematiska kontroller av handlingar, eller kontroller som begränsas till vissa livsmedel beroende på medlemsstat och analyser av partier, antingen som stickprov eller vid misstanke, för alla eller vissa livsmedel. Kontroller av livsmedel som redan finns på marknaden på samma grundval som livsmedel framställda i Europa. Tillämpning av principen om importörens ansvar i första hand med kontroll genom interna övervakningssystem (bland annat HACCP- systemet) som importören tillämpar för att försäkra sig om att de importerade livsmedlen överensstämmer med gemenskapens och landets bestämmelser. till leder skillnader mellan medlemsstaterna Detta vad gäller "kontrolltrycket" beträffande importerade livsmedel, och i vissa fall till ett mindre rigoröst system för importerade livsmedel jämfört med livsmedel med ursprung i gemenskapen. Detta ämne bör studeras utförligare på platsen. -9- f ~ic- 2. 10 Information till konsumenterna information och lär, bland annat vad gäller Hur mycket lagstiftning och provtagningslörlärande (indelat ibland beroende pä typer av inrättningar och livsmedel) varierar mellan medlemsstaterna. Samma gäller den information om livsmedlens säkerhet som ges till konsumenterna. tjänstemännen uppdatering, inspektions- rättspraxis, tless En mer ingående utredning inom dessa områden vore önskvärd, bland annat för att man skall kunna sprida information mellan medlemsstaterna. 2. 11 Utbildning för anställda inom livsmedelssektorn I några länder krävs det att de anställda har en yrkesinriktad utbildning. I vissa länder deltar kontrollmyndigheterna i utbildningen vad gäller hygien, bland annal genom kurser, föreläsningar eller broschyrer. Uppgifterna inom delta område bör kompletteras. 2. 12 Utvärdering av kontrollenheterna I vissa länder begränsas de centrala myndigheternas utvärdering av de enheter som utför kontrollerna, ibland av skäl förknippade med landets författning, till granskningen av statistik över kontroller från dessa enheter, medan andra länder har infört eller planerat ett revisionssystem, som för närvarande är internt. Detta system utvecklas parallellt med införandet av kvalitetssäkring i enheterna. Utvecklingen på detta område bör bevakas. 2. 13 Laboratorier De laboratorier som används för den offentliga kontrollen är i allmänhet offentliga laboratorier, men kan även vara privata. lör föreskrivs tidsfristen laboratorier som Det godkännandelörlärande i direktiv 93/99/EEG har kommit olika långt i medlemsstaterna, och det är tveksamt om fall. till den 1 november 1998 kan hållas Godkännandeorganen är för det mesta privata organ och godkännandet av laboratorier sker ofta för en verksamhetssektor i taget. Beroende på länder har man valt att antingen godkänna enskilda provningar eller grupper av provningar. i vissa I flera länder föredrar laboratorierna förutom de offentliga analyserna även privata analyser, vilket gör att man inte helt kan utesluta intressekonflikter. Den roll som laboratorierna spelar i fastställandet av kontrollprioritcringar varierar länderna emellan. il 3. REKOMMENDATIONER Av resultaten av de inledande besöken framgår del all dessa besök bör i enlighet med artikel 5 i direktiv 93/99/EEG fortsätta för att man skall lä kompletterade uppgifter och kunna utreda vissa teman pä liera områden mer ingående, för alt pä etl mer fullständigt säll bedöma kontrollsystemet, bland annat ute pä lället: 3. 1 Komplettering och uppdatering av uppgifterna (1) Behörighet samordningskommittéer. och verksamhet i vissa ministerier, enheter och (2) Verksamhet inom kommunala enheter i vissa länder. (3) Framsteg vad gäller godkännande av laboratorier. Alla väsentliga förändringar i kontrollenheternas administrativa strukturer bör följas av en ny utvärdering. 3. 2 Ingående utredning av vissa teman ( I ) l Ithildning av kontrollanter, fortbildning. (2) (3) Kontrollmyndigheternas information och instruktioner till tjänstemännen, information till konsumenterna. nationella De kontrolleneheterna. eller regionala myndigheternas utvärdering av (4) Tillstånd till och registrering av inrättningar som är föremål för kontroll. (5) Utbildning av personal inom livsmedelssektorn. 3. 3 Utvärdering tjänstemännen av kontrollverksamheten på fältet i sällskap med ( 1 ) Kontroll av importerade livsmedel. (2) Kontroller beträffande ItACCP-systcmet pä företagen. (3) Kontroller beträffande kommer i kontakt med livsmedel. tillsatsämnen, främmande ämnen, material som (4) Kontroller i prioriterade sektorer, till exempel storkök. (5) Förfarandet för kontroll av företag och provtagning av livsmedel. 12- Från och med januari 1998 planeras veckolånga besök i varje medlemsstat, under vilka man skall förena kompletteringen av uppgifter och en mer ingående utredning av vissa teman, samt utvärdering ute på fältet av kontrollverksamheten. Dessutom skall man när som helst kunna göra brådskande besök, bland annat i följande fall: (1) (2) Följa med tjänstemännen på kontroll till ett företag som är berört av ett brådskande larm och eventuellt till andra företag inom samma sektor. Besök som följer av antagandet av en säkerhetsbestämmelse som gäller ett tredje land, genom tillämpning av artikel 10 i direktiv 93/43/EEG om hygien. 13- ISSN 1024-4506 KOM(98) 37 slutlig DOKUMENT SV 03 10 17 15 Kalalognummer : CB-CO-98-06I-SV-C ISBN 92-78-30828-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg i(\


title: PERGUNTA ESCRITA n. 199/98 do Deputado Hilde HAWLICEK à Comissão. Preservação do livro enquanto bem cultural

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
book trade
competition
cultural object
economic conditions
imposed price

text: C 304/50 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 Retiraria, designadamente, o seu co-financiamento, dada a inexiste(cid:136)ncia do referido projecto, e proporia uma nova reafecta(cid:231)a(cid:152)o da sua autoriza(cid:231)a(cid:152)o anterior na reunia(cid:152)o seguinte do comite· de acompanhamento. (98/C 304/69) PERGUNTA ESCRITA P-0196/98 apresentada por Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Janeiro de 1998) Objecto: Exporta(cid:231)o(cid:152)es de cabos de a(cid:231)o da UE para a Polo·nia Desde Novembro de 1996 que a indu·stria europeia de cabos de a(cid:231)o na(cid:152)o tem conseguido exportar este tipo de material para a Polo·nia devido a barreiras na(cid:152)o pautais. Tenho tambe·m conhecimento de que a Polo·nia recusou, recentemente, proceder a‘ redu(cid:231)a(cid:152)o dos direitos aduaneiros solicitada pela Unia(cid:152)o Europeia. Posso informar a Comissa(cid:152)o de que os concursos para o fornecimento da indu·stria mineira da(cid:152)o prefere(cid:136)ncia aos produtos polacos e que os encargos administrativos e financeiros impossibilitam, actualmente, todas as exporta(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias. Ale·m disso, o sistema de certifica(cid:231)a(cid:152)o polaco, que se aplica a‘s importa(cid:231)o(cid:152)es de cabos de a(cid:231)o da UE, impede as entregas. Dado que as barreiras pautais violam os compromissos assumidos pela Polo·nia no a(cid:136)mbito do Acordo Europeu, gostaria de saber que medidas tomara· a Comissa(cid:152)o para a supressa(cid:152)o destas barreiras num futuro pro·ximo. Resposta dada por Hans van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (25 de Fevereiro de 1998) Os problemas do acesso ao mercado polaco por parte dos exportadores comunita·rios de cabos de a(cid:231)o foram discutidos com as autoridades polacas em va·rias ocasio(cid:152)es em 1997, incluindo aos mais altos n(cid:14)·veis. Em especial, o vice-presidente da Comissa(cid:152)o responsa·vel por este dom(cid:14)·nio suscitou a questa(cid:152)o durante a sua visita a‘ Polo·nia, em Fevereiro de 1997. Contudo, dado na(cid:152)o ter sido recebida qualquer resposta concreta das autoridades polacas e uma vez que, segundo a indu·stria comunita·ria, persistiam as pra·ticas discriminato·rias contra os exportadores comunita·rios, a questa(cid:152)o foi novamente debatida durante a reunia(cid:152)o de Dezembro de 1997 do Subcomite· Comunidade/Polo·nia para o Come·rcio e a Indu·stria. Nessa reunia(cid:152)o, as autoridades polacas afirmaram que estariam dispostas a debru(cid:231)ar-se sobre o assunto se a Comunidade indicasse exemplos de discrimina(cid:231)a(cid:152)o. Consequentemente, a Comissa(cid:152)o convidou a indu·stria comunita·ria a comunicar-lhe essa informa(cid:231)a(cid:152)o com vista a encontrar uma ra·pida solu(cid:231)a(cid:152)o para o problema. (98/C 304/70) PERGUNTA ESCRITA E-0199/98 apresentada por Hilde Hawlicek (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Fevereiro de 1998) Objecto: Preserva(cid:231)a(cid:152)o do livro enquanto bem cultural Na sua alocu(cid:231)a(cid:152)o proferida por ocasia(cid:152)o da Feira do Livro de Frankfurt, em Outubro de 1997, o Presidente da Comissa(cid:152)o, Jacques Santer, salientou que «para no·s o livro e· simultaneamente um bem cultural e um factor econo·mico». Contudo, em 14 de Janeiro de 1998, o Comissa·rio Karel van Miert introduziu um recurso contra o regime de pre(cid:231)o fixo dos livros, ainda antes da apresenta(cid:231)a(cid:152)o de um parecer solicitado pelo Conselho dos Ministros da Cultura sobre a eventual justifica(cid:231)a(cid:152)o do regime de pre(cid:231)o fixo a‘ luz do artigo 128o do Tratado CE. Na opinia(cid:152)o do Presidente da Comissa(cid:152)o, como e· que a Comissa(cid:152)o protege o livro enquanto bem cultural? Tera· a Comissa(cid:152)o igualmente conhecimento do estudo elaborado pelo Sr. Ulrich Everling, antigo juiz do Tribunal de Justi(cid:231)a das Comunidades Europeias, que chega a‘ conclusa(cid:152)o de que o pre(cid:231)o fixo do livro praticado na Alemanha e na A· ustria na(cid:152)o devera· ser considerado incompat(cid:14)·vel com o mercado interno, na acep(cid:231)a(cid:152)o do no1 do artigo 85o do Tratado CE, desde que as reimporta(cid:231)o(cid:152)es de livros originalmente de pre(cid:231)o fixo de outros


title: PREGUNTA ESCRITA n. 211/98 del Katerina DASKALAKI al Consejo. Espionaje turco sobre una base británica de Chipre

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union
air space
aircraft
peacekeeping
secret service
settlement of disputes
the EU's international role

text: 17. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 223/137 (98/C 223/178) PREGUNTA ESCRITA E-0210/98 de Katerina Daskalaki (UPE) al Consejo (11 de febrero de 1998) Asunto: Nuevas arbitrariedades turcas en el territorio ocupado La Presidencia brita·nica tiene la tarea adicional de iniciar las negociaciones con los candidatos a la adhesio·n entre los que se encuentra Chipre. ¿Puede comunica el Consejo si esta· informado de los siguientes hechos y, en caso afirmativo, que· medidas piensa adoptar: 1. en relacio·n con las acusaciones segu·n las cuales las fuerzas de ocupacio·n turcas venden casas de chipriotas griegos en la ciudad ocupada de Kitrea, y esto mediante anuncios en la prensa brita·nica; 2. en relacio·n con informaciones de la prensa italiana segu·n las cuales la mafia turca ha abierto bancos en la parte ocupada de Chipre a trave·s de los cuales se tramitan ingresos de dinero procedentes del tra·fico de inmigrantes ilegales, de las drogas y del mercado negro; segu·n las mismas fuentes de prensa estar(cid:14)·an involucrados en este caso funcionarios del Estado y pol(cid:14)·ticos turcos? Respuesta (11 de mayo de 1998) El Consejo no ha tenido conocimiento de las informaciones a las que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. En lo que respecta a las negociaciones de adhesio·n con Chipre, se iniciaron, al igual que con los otros cinco pa(cid:14)·ses candidatos, el 31 de marzo de 1998. Se basan en el principio de la plena integracio·n del acervo de la Unio·n Europea por parte de los pa(cid:14)·ses candidatos. Dicho acervo engloba, en materia de justicia y asuntos de interior, un cierto nu·mero de medidas, incluida la cooperacio·n en materia de lucha contra la droga y contra la delincuencia organizada, as(cid:14)· como el reforzamiento de la lucha contra la inmigracio·n ilegal. El Consejo recuerda que la posicio·n de la Unio·n Europea es que las negociaciones de adhesio·n con Chipre contribuira·n de manera positiva en la bu·squeda de una solucio·n pol(cid:14)·tica al problema chipriota a trave·s de las conversaciones bajo la e·gida de las Naciones Unidas. La Unio·n Europea se congratula de que el Gobierno de la Repu·blica se haya ofrecido incluir a representantes de la comunidad chipriota turca en la delegacio·n para las negociaciones de adhesio·n de Chipre a la Unio·n Europea. Por otra parte lamenta que hasta el momento la comunidad chipriota turca haya respondido negativamente a dicha oferta y reitera la importancia que otorga al hecho de que los chipriotas turcos se vean asociados al proceso de adhesio·n, de conformidad con las conclusiones del Comunidad Europeo de Luxemburgo. La Presidencia y la Comisio·n proseguira·n los contactos necesarios. (98/C 223/179) PREGUNTA ESCRITA E-0211/98 de Katerina Daskalaki (UPE) al Consejo (11 de febrero de 1998) Asunto: Espionaje turco sobre una base brita·nica de Chipre Los servicios chipriotas de la aviacio·n civil y los controles de radar de la Guardia Nacional chipriota han registrado el vuelo de dos aviones de espionaje turcos del tipo RF-4 sobre la base brita·nica de Akrotiri-Episkopi as(cid:14)· como sobre la base de Pafos el 12 de enero de 1998, lo que supone la violacio·n del espacio ae·reo chipriota durante cerca de una hora. ¿Puede comunicar la Presidencia brita·nica del Consejo, si piensa reaccionar y de que· manera si en el futuro y ante las negociaciones de adhesio·n Chipre-UE, se intensifican las provocaciones de este ge·nero?


title: WRITTEN QUESTION No. 210/98 by Katerina DASKALAKI to the Council. New cases of arbitrary action by Turkey in the occupied territories

eurovoc_concepts:
Cyprus
EU police cooperation
Türkiye
accession to the European Union
drug traffic
fight against crime
illegal migration
illicit trade
occupied territory
organised crime

text: 17. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 223/137 (98/C 223/178) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Katerina Daskalaki (UPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Uudet turkkilaisten mielivaltaisuudet miehitetylla¤ alueella Puheenjohtaja Iso-Britannialla on lisa¤velvoite aloittaa neuvottelut liittyma¤ssa¤ olevien maiden kanssa, joihin kuuluu myo¤s Kypros. Neuvostolta kysyta¤a¤n, onko se ottanut huomioon seuraavat seikat, ja jos se on na¤in tehnyt, mita¤ toimenpiteita¤ se aikoo toteuttaa niiden suhteen: 1. syyto¤kset, joiden mukaan turkkilaiset miehitysjoukot myyva¤t kyproksenkreikkalaisten asuntoja miehitetys- sa¤ Kythreassa ja viela¤pa¤ ilmoittelemalla niista¤ brittilehdisto¤ssa¤, 2. italialaisessa lehdisto¤ssa¤ julkistetut tiedot, joiden mukaan turkkilainen mafia on perustanut Kyproksen miehitetylle alueelle pankkeja laskeakseen niiden kautta liikenteeseen laittomasta maahanmuutosta, huumeista ja salakuljetuksesta saatua rahaa; samojen julkaisujen mukaan asiaan on sekaantunut myo¤s valtion viranomaisia ja turkkilaisia poliitikkoja? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Neuvosto ei ole tietoinen seikoista, joihin arvoisa parlamentin ja¤sen viittaa. Liittymisneuvottelut Kyproksen ja viiden muun hakijamaan kanssa alkoivat 31. maaliskuuta 1998. Neuvottelu- jen periaatteena on, etta¤ hakijamaat hyva¤ksyva¤t Euroopan unionin sa¤a¤nno¤sto¤n kokonaisuudessaan. Ta¤ma¤ sa¤a¤nno¤sto¤ sisa¤lta¤a¤ oikeus- ja sisa¤asioiden alalla toimenpiteita¤, joihin kuuluvat yhteistyo¤ huumeiden ja ja¤rjesta¤ytyneen rikollisuuden torjunnassa seka¤ laittoman maahanmuuton vastaisen toiminnan lujittaminen. Neuvosto muistuttaa Euroopan unionin kantana olevan, etta¤ liittymisneuvottelut Kyproksen kanssa edista¤va¤t poliittisen ratkaisun lo¤ytymista¤ Kyproksen ongelmaan Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa ka¤yta¤vien neuvottelujen kautta. Euroopan unioni on tyytyva¤inen siita¤, etta¤ Kyproksen tasavalta tarjoutui ottamaan Kyproksen turkkilaisedustajat mukaan Euroopan unioniin liittymisesta¤ neuvottelevaan valtuuskuntaansa. Euroopan unioni on pahoillaan siita¤, etta¤ Kyproksen turkkilaisyhteiso¤ on ta¤ha¤n saakka vastannut kielteisesti ta¤ha¤n tarjoukseen ja pita¤a¤ edelleen ta¤rkea¤na¤ sita¤, etta¤ Kyproksen turkkilaiset otetaan mukaan liittymisprosessiin Luxemburgin Eurooppa-neuvoston pa¤a¤telmien mukaisesti. Puheenjohtaja ja komissio jatkavat tarvittavaa yhteyksien pitoa. (98/C 223/179) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Katerina Daskalaki (UPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Turkkilaisia vakoilukoneita Kyproksella sijaitsevan brittitukikohdan ylla¤ Kyproksen tasavallan siviili-ilmailun yksiko¤t ja Kyproksen kansalliskaartin tutkat kirjasivat kahden turkkilaisen RF-4-tyyppisen vakoilukoneen lennon Akrotiri-Episkopin brittitukikohdan ylitse ja sen ja¤lkeen Pafosin tukikohdan ylitse 12. tammikuuta 1998; koneet rikkoivat na¤in Kyproksen ilmatilaa noin tunnin ajan. Neuvostolta, jonka puheenjohtajana on nyt Iso-Britannia, kysyta¤a¤n, aikooko se reagoida, ja milla¤ tavoin, jos vastaavia loukkauksia alkaa tapahtua useammin tulevaisuudessa, erityisesti pita¤en silma¤lla¤ Kyproksen ja EU:n va¤lisia¤ liittymisneuvotteluja?


text: C 223/138 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 7. 98 Vastaus (11. toukokuuta 1998) Neuvosto toivoo, etta¤ Kyproksen ilmatila jatkossa rauhoittuu eiva¤tka¤ vastaavat tilanteet toistu. Neuvosto vetoaa edelleen asianomaisiin osapuoliin, jotta ne pida¤tta¤ytyisiva¤t kaikesta toiminnasta, joka saattaisi lisa¤ta¤ ja¤nnitysta¤ alueella. Unioni on korostanut Turkille, etta¤ Euroopan unioniin liittyminen edellytta¤a¤, etta¤ Turkki kannattaa EU:n ta¤rkeimpia¤ tavoitteita. Hyva¤t naapuruussuhteet ovat yksi na¤ista¤ tavoitteista. Ison-Britannian pa¤a¤tta¤ja¤t tiedottanevat asianomaisille viranomaisille Kyproksen brittitukikohtien luvattomista ylilennoista, niin kuin ennenkin on tehty. Kyproksen ja EU:n va¤listen ja¤senyysneuvottelujen suhteen neuvosto on vakuuttunut siita¤, etta¤ Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin edista¤a¤ rauhan ja sovinnon rakentamista saarella. Ja¤senyysneuvottelujen eteneminen seka¤ oikeudenmukainen ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu tukevat varmasti ta¤ta¤ tavoitetta. Neuvosto antaa ta¤yden tukensa ta¤lla¤ hetkella¤ YK:n piirissa¤ ka¤yta¤ville neuvotteluille, joissa pyrita¤a¤n lo¤yta¤ma¤a¤n ratkaisu. (98/C 223/180) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0212/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Glenys Kinnock (PSE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Viivytykset nelja¤tta¤ Lome·n yleissopimusta muuttavan sopimuksen ratifioinnissa Voisivatko ne ja¤senvaltiot, jotka eiva¤t viela¤ ole ratifioineet nelja¤tta¤ Lome·n yleissopimusta muuttavaa sopimusta, sitoutua tekema¤a¤n sen ilman lisa¤viivytyksia¤, koska jatkuvat viivytykset uhkaavat ha¤irita¤ teollisuuden kehitta¤mi- sen keskuksen (CDI) tyo¤skentelya¤ ja AKT:n ja EY:n yhteiskokousta? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Neuvosto on tyytyva¤inen voidessaan ilmoittaa arvoisalle parlamentin ja¤senelle, etta¤ kaikki ja¤senvaltiot ovat nyt ratifioineet Lome·n nelja¤nnen yleissopimuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna 4. marraskuuta 1995 tehdylla¤ Mauritiuksen sopimuksella. Tarkistetun yleissopimuksen 360 artiklan 1 kohdan mukaisesti yleissopimus tulee voimaan sita¤ pa¤iva¤a¤ seuraavan toisen kuukauden ensimma¤isena¤ pa¤iva¤na¤, jona ja¤senvaltioiden ja AKT-valtioiden va¤hinta¤a¤n kahden kolmasosan ratifioimiskirjat seka¤ ta¤ma¤n yleissopimuksen tekemista¤ koskeva yhteiso¤n ilmoitusasiakirja on talletettu. Seka¤ AKT-valtiot etta¤ kaikki viisitoista ja¤senvaltiota ovat nyt ta¤ytta¤neet ta¤ma¤n ehdon. Neuvosto teki 27. huhtikuuta 1998 pidetyssa¤ istunnossaan pa¤a¤to¤ksen sopimuksen tekemiseksi Lome·n nelja¤nnen yleissopimuksen muuttami- sesta. Tarkistettu yleissopimus tulee na¤in ollen voimaan 1. kesa¤kuuta 1998. Mita¤ tulee teollisuuden kehitta¤miskeskukseen (TKK) ja AKT:n ja EU:n yhteiseen edustajakokoukseen, AKT-EY-ministerineuvosto antoi 19. joulukuuta 1997 tarvittavat sa¤a¤nno¤kset niiden toiminnan varmistamiseksi odotettaessa yleissopimuksen toisen rahoituspo¤yta¤kirjan voimaantuloa. (98/C 223/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0215/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Ha¤ta¤apu Pohjois-Korealle Pohjois-Koreaa koettelee ta¤lla¤ hetkella¤ yksi sen historian pahimmista na¤la¤nha¤dista¤. Maan ka¤ytetta¤vissa¤ oleva elintarvikevaranto riitta¤a¤ ainoastaan seuraaviksi kolmeksi pa¤iva¤ksi, minka¤ vuoksi miljoonat kansalaiset,


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 335/98 DER KOMMISSION vom 11. Februar 1998 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 12. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 38/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 335/98 DER KOMMISSION vom 11. Februar 1998 zur Festsetzung der repr(cid:132)sentativen Preise und der zus(cid:132)tzlichen Einfuhrz(cid:148)lle f(cid:129)r Melasse im Zuckersektor DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktor- ganisation f(cid:129)r Zucker ( 1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1599/96 ( 2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1422/95 der Kommission vom 23. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungsbe- stimmungen f(cid:129)r die Einfuhr von Melasse im Zucker- sektor und zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 (3), insbesondere auf Artikel 1 Absatz 2 und Artikel 3 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 wird der cif- Preis bei der Einfuhr von Melasse, im folgenden „repr(cid:132)- sentativer Preis“ genannt, nach Maßgabe der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 der Kommission ( 4) bestimmt. Dieser Preis gilt f(cid:129)r die Standardqualit(cid:132)t gem(cid:132)ß Artikel 1 der genannten Verordnung. repr(cid:132)sentative Preis f(cid:129)r Melasse wird f(cid:129)r einen Der Grenz(cid:129)bergangsort der Gemeinschaft, in diesem Fall Amsterdam, festgesetzt. Der Preis muß auf der Grundlage der g(cid:129)nstigsten Einkaufsm(cid:148)glichkeiten auf dem Welt- markt unter Ber(cid:129)cksichtigung der nach Maßgabe der etwaigen Qualit(cid:132)tsunterschiede gegen(cid:129)ber der Standard- qualit(cid:132)t berichtigten Notierungen oder Preises dieses Marktes berechnet werden. Die Standardqualit(cid:132)t f(cid:129)r Melasse ist in der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 festge- legt. Zur Feststellung der g(cid:129)nstigsten Einkaufsm(cid:148)glichkeiten auf dem Weltmarkt m(cid:129)ssen alle Informationen betref- fend die Angebote auf dem Weltmarkt, die auf den wich- tigen M(cid:132)rkten in Drittl(cid:132)ndern festgestellten Preise und die Verkaufsabschl(cid:129)sse im Rahmen des internationalen Handels ber(cid:129)cksichtigt werden, die die Kommission von den Mitgliedstaaten erh(cid:132)lt bzw. die ihr aus eigenen Quellen vorliegen. Bei dieser Feststellung gem(cid:132)ß Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 ist es m(cid:148)glich, den Durchschnitt mehrerer Preise zugrunde zu legen, soweit dieser Durchschnitt f(cid:129)r die tats(cid:132)chliche Markttendenz als repr(cid:132)sentativ gelten kann. Nicht ber(cid:129)cksichtigt werden die Informationen, wenn die Ware nicht gesund und von handels(cid:129)blicher Qualit(cid:132)t ist oder wenn der Angebotspreis nur eine geringe, f(cid:129)r den Markt nicht repr(cid:132)sentative Menge betrifft. Außerdem sind Angebotspreise auszuschließen, die als f(cid:129)r die tats(cid:132)ch- liche Markttendenz nicht repr(cid:132)sentativ gelten. Um vergleichbare Angaben f(cid:129)r Melasse der Standardqua- lit(cid:132)t zu erhalten, m(cid:129)ssen die Preise je nach Qualit(cid:132)t der angebotenen Melasse nach Maßgabe der in Anwendung von Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 erzielten Ergebnisse erh(cid:148)ht oder verringert werden. Ein repr(cid:132)sentativer Preis kann ausnahmsweise w(cid:132)hrend eines begrenzten Zeitraums auf unver(cid:132)nderter H(cid:148)he beibehalten werden, wenn der Angebotspreis, der als Grundlage f(cid:129)r die vorangegangene Festsetzung des repr(cid:132)- sentativen Preises gedient hat, der Kommission nicht zur Kenntnis gelangt ist und die vorliegenden, offenbar f(cid:129)r die effektive Markttendenz nicht repr(cid:132)sentativen Ange- botspreise zu pl(cid:148)tzlichen und erheblichen (cid:142)nderungen des repr(cid:132)sentativen Preises f(cid:129)hren w(cid:129)rden. Besteht zwischen dem Ausl(cid:148)sungspreis f(cid:129)r das fragliche Erzeugnis und dem repr(cid:132)sentativen Preis ein Unterschied, so sind nach Maßgabe von Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 zus(cid:132)tzliche Einfuhrz(cid:148)lle festzusetzen. Bei Aussetzung der Einfuhrz(cid:148)lle gem(cid:132)ß Artikel 5 der Verord- nung (EG) Nr. 1422/95 sind f(cid:129)r diese Z(cid:148)lle besondere Betr(cid:132)ge festzusetzen. Aus der Anwendung dieser Bestimmungen ergibt sich, daß die repr(cid:132)sentativen Preise und die zus(cid:132)tzlichen Z(cid:148)lle bei der Einfuhr der betreffenden Erzeugnisse nach Maßgabe des Anhangs dieser Verordnung festzusetzen sind. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Zucker (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die repr(cid:132)sentativen Preise und die zus(cid:132)tzlichen Z(cid:148)lle bei der Einfuhr der Erzeugnisse des Artikels 1 der Verord- nung (EG) Nr. 1422/95 werden entsprechend dem Anhang festgesetzt. (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 43. (3) ABl. L 141 vom 24. 6. 1995, S. 12. (4) ABl. L 145 vom 27. 6. 1968, S. 12. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 12. Februar 1998 in Kraft. L 38/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 12. 2. 98 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 11. Februar 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission ANHANG zur Festsetzung der repr(cid:132)sentativen Preise und der zus(cid:132)tzlichen Z(cid:148)lle bei der Einfuhr von Melasse im Zuckersektor KN-Code Repr(cid:132)sentativer Preis je 100 kg Eigengewicht des Erzeugnisses Zus(cid:132)tzlicher Zoll je 100 kg Eigengewicht des Erzeugnisses Bei der Einfuhr je 100 kg Eigengewicht des Erzeugnisses wegen der Aussetzung gem(cid:132)ß Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 anzuwendender Betrag ( 2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,96 9,64 (cid:190) (cid:190) 0,25 0,00 (1) Festsetzung f(cid:129)r die Standardqualit(cid:132)t gem(cid:132)ß Artikel 1 der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 785/68. (2) Dieser Betrag ersetzt gem(cid:132)ß Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 den f(cid:129)r diese Erzeugnisse festgesetzten Zollsatz des Gemeinsamen Zolltarifs


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 206/98 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Risorse destinate alla biotecnologia e all'ingegneria genetica

eurovoc_concepts:
EU financing
biotechnology
genetic engineering
industrial research
public awareness campaign
research and development
research budget
research programme


title: WRITTEN QUESTION No. 203/98 by Gerhard HAGER to the Council. Schengen task force

eurovoc_concepts: EU body for police and judicial cooperation

text: C 196/122 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 It should be added that it is not for the Council to comment on audiovisual media management appointments in a Member State, on Government education policy in a Member State, on the rulings of a Member State(cid:146)s court or indeed on statements made by a Commissioner in a personal capacity. (98/C 196/170) WRITTEN QUESTION E-0203/98 by Gerhard Hager (NI) to the Council (11 February 1998) Subject: Schengen task force Recently there have been reports of a (cid:145)task force(cid:146) which will be concerned with measures to improve the Schengen external frontiers. Accordingly, I should like to ask the Council the following questions: 1. What prompted the European Union to set up this task force? 2. Where does the Council feel there are shortcomings in existing checks at external borders? 3. What improvements does the Council expect the new task force to bring about? 4. Does the Council believe that setting up a task force can ensure foolproof checks at land and sea borders? Is the Council of the opinion that the current difficulties are caused solely by problems in national 5. transposition or by shortcomings in the Schengen rules? Does the Council regard the practice of some Member States (detecting illegal immigrants but not ensuring 6. that they subsequently leave the territory of the Union) as running counter to the Union(cid:146)s acquis? Answer (7 April 1998) The working party referred to by the Honourable Member (the (cid:145)Schengen Task Force(cid:146)) is not a European Union but a Schengen working party. The Council is not competent to reply to the question posed. (98/C 196/171) WRITTEN QUESTION E-0267/98 by Yiannis Roubatis (PSE) to the Council (17 February 1998) Subject: Tragic consequences of the sanctions policy for the population of Iraq The sanctions policy imposed on the regime of Saddam Hussein in Iraq has had tragic consequences for the population of the country, and particularly children who suffer from malnutrition and a lack of drugs. Given that it is questionable how much the sanctions policy has produced the desired results and the plight of the population is unbearable for any civilized state: Will the Council say: 1. What is its position on this matter? 2. Does it intend to take any measures to relieve the plight of the population and particularly the children suffering from malnutrition and a lack of drugs?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 210/98 do Deputado Katerina DASKALAKI ao Conselho. Novas arbitrariedades turcas na zona ocupada de Chipre

text: 17. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 223/137 (98/C 223/178) PERGUNTA ESCRITA E-0210/98 apresentada por Katerina Daskalaki (UPE) ao Conselho (11 de Fevereiro de 1998) Objecto: Novas arbitrariedades turcas na zona ocupada de Chipre A Preside(cid:136)ncia brita(cid:136)nica tem a obriga(cid:231)a(cid:152)o suplementar de iniciar as negocia(cid:231)o(cid:152)es com os pa(cid:14)·ses candidatos a‘ adesa(cid:152)o, entre as quais se inclui Chipre. Pergunta-se ao Conselho se tem esta em considera(cid:231)a(cid:152)o e que medidas tenciona tomar: 1. Face a‘s denu·ncias de que as for(cid:231)as turcas de ocupa(cid:231)a(cid:152)o vendem reside(cid:136)ncias de cipriotas gregos na zona ocupada de Kythrea, nomeadamente atrave·s de anu·ncios na imprensa brita(cid:136)nica. 2. Sobre not(cid:14)·cias na imprensa italiana, segundo as quais a ma·fia turca abriu bancos na zona ocupada de Chipre, atrave·s dos quais circulam dinheiros da emigra(cid:231)a(cid:152)o clandestina, da droga e do contrabando. Segundo a mesma not(cid:14)·cia, esta(cid:152)o tambe·m envolvidos elementos estatais e pol(cid:14)·ticos turcos. Resposta (11 de Maio de 1998) O Conselho na(cid:152)o teve conhecimento das informa(cid:231)o(cid:152)es a que a Senhora Deputada se refere. No que respeita a‘s negocia(cid:231)o(cid:152)es de adesa(cid:152)o com Chipre, elas tiveram in(cid:14)·cio, tal como com outros cinco pa(cid:14)·ses candidatos, em 31 de Mar(cid:231)o de 1998. Estas investiga(cid:231)o(cid:152)es assentam no princ(cid:14)·pio da retomada total do acervo da Unia(cid:152)o Europeia pelos pa(cid:14)·ses candidatos. Este acervo inclui, na a·rea da Justi(cid:231)a e dos Assuntos Internos, um certo nu·mero de medidas, incluindo a coopera(cid:231)a(cid:152)o em mate·ria de combate a‘ droga e a‘ criminalidade organizada, bem como o refor(cid:231)o da luta contra a imigra(cid:231)a(cid:152)o ilegal. O Conselho recorda que a posi(cid:231)a(cid:152)o da Unia(cid:152)o Europeia e· a de que as negocia(cid:231)o(cid:152)es de adesa(cid:152)o com Chipre contribuira(cid:152)o positivamente para a busca de uma solu(cid:231)a(cid:152)o pol(cid:14)·tica para o problema cipriota atrave·s das conversa(cid:231)o(cid:152)es sob a e·gide das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas. A Unia(cid:152)o Europeia congratulou-se com a proposta do Governo de Chipre de incluir representantes da comunidade cipriota turca na delega(cid:231)a(cid:152)o para as negocia(cid:231)o(cid:152)es de adesa(cid:152)o de Chipre a‘ Unia(cid:152)o Europeia, mas lamenta que a comunidade cipriota turca tenha, ate· este momento, respondido negativamente a essa oferta e reitera a importa(cid:136)ncia que atribui a‘ associa(cid:231)a(cid:152)o dos cipriotas turcos ao processo de adesa(cid:152)o, em conformidade com as concluso(cid:152)es do Conselho Europeu do Luxemburgo. A Preside(cid:136)ncia e a Comissa(cid:152)o continuara(cid:152)o a desenvolver os contactos necessa·rios. (98/C 223/179) PERGUNTA ESCRITA E-0211/98 apresentada por Katerina Daskalaki (UPE) ao Conselho (11 de Fevereiro de 1998) Objecto: Espionagem turca na base brita(cid:136)nica, em Chipre Os servi(cid:231)os da Avia(cid:231)a(cid:152)o Civil da Repu·blica de Chipre e os radares da Guarda Nacional de Chipre registaram o voo de dois avio(cid:152)es espio(cid:152)es turcos tipo RF-4 sobre a base brita(cid:136)nica de Akrot(cid:14)·rio-Episcopis e, em seguida, sobre a base de Pafos a 12 de Janeiro de 1998, violando o espa(cid:231)o ae·reo cipriota durante cerca de uma hora. Pergunta-se a‘ Preside(cid:136)ncia brita(cid:136)nica do Conselho se e como tenciona reagir se, no futuro, se agravarem provoca(cid:231)o(cid:152)es semelhantes, nomeadamente face a‘s negocia(cid:231)o(cid:152)es de adesa(cid:152)o de Chipre a‘ UE


title: VERORDENING (EG) Nr. 336/98 VAN DE COMMISSIE van 11 februari 1998 tot wijziging van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 12. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 38/5 VERORDENING (EG) Nr. 336/98 VAN DE COMMISSIE van 11 februari 1998 tot wijziging van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveran- derde vorm DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector suiker (1), laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), en met name op artikel 19, lid 4, tweede alinea, Overwegende dat de bij uitvoer van witte en ruwe suiker toe te passen restituties vastgesteld zijn bij Verordening (EG) nr. 289/98 van de Commissie (3); Overwegende dat toepassing van de in Verordening (EG) nr. 289/98 neergelegde regels op de gegevens waarover de Commissie op het huidige tijdstip beschikt, aanleiding geeft tot wijziging van de op dit tijdstip geldende restitu- ties bij uitvoer in de zin als vermeld in de bijlage bij deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bij uitvoer in onveranderde vorm van de in artikel 1, lid 1, onder a), van Verordening (EEG) nr. 1785/ 81, bedoelde producten, welke niet gedenatureerd zijn, die vastgesteld zijn in de bijlage bij Verordening (EG) nr. 289/98, worden gewijzigd overeenkomstig de bedragen aangegeven in de bijlage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 12 februari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 11 februari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 30 van 5. 2. 1998, blz. 5. L 38/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 12. 2. 98 b¶ de verordening van de Commissie van 11 februari 1998 tot wijziging van de restituties b¶ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm B(cid:246) LAGE Productcode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutiebedrag (cid:190) in ecu/100 kg (cid:190) 37,00 34,66 37,00 34,66 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) in ecu/1 % sacharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4022 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) in ecu/100 kg (cid:190) 40,22 40,35 40,35 (cid:190) in ecu/1 % sacharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4022 (1) Dit bedrag geldt voor ruwe suiker met een rendement van 92 %. Indien het rendement van de ge(cid:137)xporteerde ruwe suiker afw¶kt van 92 %, wordt het bedrag van de toe te passen restitutie berekend overeenkomstig het bepaalde in artikel 17 bis, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 1785/81. (2) Vaststelling geschorst door Verordening (EEG) nr. 2689/85 van de Commissie (PB L 255 van 26. 9. 1985, blz. 12), gew¶zigd b¶ Verordening (EEG) nr. 3251/85 (PB L 309 van 21. 11. 1985, blz. 14)