title: Ungdom för Europa -Interimistisk utvärderingsrapport

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
cooperation policy
project evaluation
young person

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 06. 02. 1998 KOM(1998) 52 slutlig UNGDOM FOR EUROPA INTERIMISTISK UTVÄRDERINGSRAPPORT (framlagt av kommissionen) UNGDOM FÖR EUROPA INTERIMISTISK UTVÄRDERINGSRAPPORT INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning Ungdom för Europa-programmet • • • D Utvecklingen av gemenskapens insatser för ungdomar Särdrag och målsättning Former för genomförandet Första resultaten av genomförandet En ny etapp i EG-samarbetet i ungdomsfrågor • • • Samarbetspolitiken i ungdomsfrågor i centrum för gemenskapens insatser Förvaltning: ett sätt att verka i närhet av medborgarna Ett gemenskapsprogram i tre delar Slutsatser Bilagor Statistik (. ii} UNGDOM FÖR EUROPA INTERIMISTISK UTVÄRDERINGSRAPPORT INLEDNING I Europaparlamentets och rådets beslut av den 14 mars 1995 om tredje etappen i Ungdom för Europa-programmet föreskrivs det att kommissionen under programmets tredje år skall till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport som omfattar de två första åren av genomförandet av programmet, och som skall utgöra underlag för ändring och eventuell anpassning av programmet. Ungdom för Europa-programmet Lägesrapporten om genomförandet av Ungdom för Europa-programmet har utarbetats med ledning av jämförande analyser av slutrapporter för de projekt som fått stöd, verksamhetsberättelser från nationella kontor samt med ledning av resultat från olika temaseminarier och arbetsgrupper i kommissionens och de nationella kontorens regi. Även resultaten av en extern utvärdering har gjort det möjligt att kartlägga ett antal uppnådda resultat, starka sidor och utvecklingsmöjligheter, samt vägar för framtiden. Ungdom för Europa-programmet Ungdom för Europa-programmet vänder sig till ungdomar mellan 15 och 25 år, som är bosatta i EU:s 15 medlemsstater samt på Island, i Liechtenstein och i Norge. Programmet omfattar fem år (1995-1999) och förfogade, under 1995 respektive 1996, över en budget på 24 miljoner ecu. Från och med 1998 kommer de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern att delta i programmet från och med slutet av 1997. Fem centrala insatser föreslås: -^ -i* + * "^ Verksamhet inom gemenskapen som direkt involverar ungdomar (Insats A) Ungdomsledare (Insats B) Samarbete mellan medlemsstaternas strukturer (Insats C) Utbyte med tredje land (Insats D) Information till ungdomar samt forskning på ungdomsområdet (Insats E) 0"\ D Utvecklingen av gemenskapens insatser för ungdomar När Ungdom för Europa-programmet antogs 1988 med målet att stödja ungdomsutbyte utgjorde detta en första etapp i gemenskapens insatser utanför formell utbildning. Efter presentationen av skrivelsen "Ungdomarna i Europeiska gemenskapen"1 1990 samt Europaparlamentets rapport om "Gemenskapens politiska åtgärder och deras inverkan på ungdomarna"21991, hölls det första formella rådet "ungdomsfrågor" samma år. Ministrarna med ansvar för ungdomsfrågor antog då rådets resolution om prioriterade insatser för ungdomar. I slutet av 1991 införde Europaparlamentet en budgetpost för genomförandet av dessa prioriterade insatser som 1993 fick rubriken "Ungdomspolitik"3 och som då omfattade Ungdom för Europa-programmet och de prioriterade insatserna. I sitt förslag för den tredje etappen i Ungdom för Europa-programmet, som antogs av rådet och Europaparlamentet den 14 mars 1995, införde kommissionen samarbetspolitik i ungdomsfrågor på gemenskapsnivå, med artikel 126 i Fördraget om Europeiska gemenskapen som grund. I denna tredje etapp samlas de olika insatser som hade utvecklats under de två första etapperna av Ungdom för Europa, i de prioriterade insatserna för ungdomar och delvis i programmen Petra (projekt på initiativ av ungdomar) och Tempus (ungdomsverksamhet). Denna omorganisering har gjort det möjligt att öka insatsernas inflytande och komplementaritet, alltmedan den har gett en enhetlig ram till verksamhet inom informell utbildning för ungdomar. Pilotverksamheten "Europeiska volontärtjänsten för ungdomar" som startades 1996, har ytterligare berikat gemenskapens samarbete i ungdomsfrågor. D Särdrag och målsättning Ungdom för Europa-programmet är ett forum för samhällelig försöksverksamhet. Programmet utgör ett medel för att göra ungdomar medvetna om och bekanta med europeisk och gränsöverskridande verksamhet, Programmets uppgift är att uppmuntra till och sprida utvecklingen av likartade idéer och insatser i medlemsstaterna genom att underlätta utbytet av erfarenhet och goda rutiner. Ramarna och målsättningen för samarbetspolitiken i ungdomsfrågor fastställs i artikel 1 i Ungdom för Europa-programmet. Programmets syfte är att genom konkreta erfarenheter täcka de lärdomar samt intellektuella, andliga och samhälleliga kunskaper som en människa måste skaffa sig för att bli en aktiv och ansvarsfull medborgare. Dess första målsättning är aktivt deltagande och integrering av ungdomar i samhället. Denna utbildning sker med ledning av att ungdomarna själva involveras, och man prioriterar de verktyg som föreningsvärlden i vid mening ställer till förfogande. 1 KOM(90) 469 slutlig 2 Föredragande: M. L Vecchi, 24 maj 1991 (A3-0142/9I) 3 B3-1011 Ungdom för Europa-programmet har stakat ut linjerna för förstärkta partnerskap på alla nivåer: mellan kommissionen och medlemsstaterna, mellan offentliga myndigheter, de nationella kontor som har till uppgift att genomföra programmet i medlemsstaterna eller inom de arbetsgrupper som skall utarbeta och genomföra projekt. Så snart programmet inleddes 1988 införde kommissionen samarbetsmekanismer med medlemsstaterna som under årens lopp har förbättrats och utvecklats. Slutligen har Ungdom för Europa-programmet från början fastställt ett effektivt deltagande av missgynnade ungdomar och infört aktiva åtgärder i detta syfte. I programmets tredje etapp fortsätts och utvecklas det särskilda beaktandet av denna målgrupp. • Former för genomförandet Kommissionen ansvarar för programmets genomförande och bistås av en gemensam kommitté med två företrädare för varje medlemsstat. De nationella kontoren ansvarar för det operativa genomförandet av programmet på nationell nivå. Dessa kontor är knutna till kommissionen genom ett årligt avtal som grundar på en detaljerad arbetsplan och erhåller ett stöd på upp till 50% av driftskostnaderna. För att förbättra samarbetet mellan alla berörda aktörer har kommissionen infört Nety, ett nätverk för kommunikation i realtid, samt Youthlink, ett verktyg för administration och övervakning mellan kommissionen, de nationella kontoren och kontoret för tekniskt stöd. Insatserna AI (Ungdomsutbyte och rörlighet) och BI (Ungdomsledare - stöd till insats A) förvaltas på decentraliserad nivå. Kommissionen har i överenskommelse med programkommittén föredragit att behålla förvaltningen av de övriga insatserna på central nivå, åtminstone under programmets inledningsskede. Kommissionen avser nu att helt eller delvis decentralisera vissa av dessa insatser för programmets två sista år. För övrigt sker den centraliserade förvaltningen av alla dessa insatser i nära samarbete med medlemsstaterna och ungdomsorganisationer. Inom de närmaste månaderna skall kommissionen genomföra en operationsanalys av dessa nationella kontor, och följaktligen kommer man inte att analysera deras arbete i detta dokument. Dock kan man redan konstatera vissa fakta. Främst bör man betona att de beslutsfattande, administrativa och juridiska strukturerna för de nationella kontoren skiljer sig medlemsstaterna emellan. Man kan utskilja två stora grupper av nationella kontor: de som ingår i ett offentligt eller statligt organ (till exempel ett ministerium) och de som ingår i privata organ (till exempel ungdomsföreningar) och som med den offentliga myndigheten har ett avtal om tjänster eller ett annat beroendeförhållande (bidrag osv. ). Detta förhållande till staten medför även en samfinansiering av kontorens budget på mellan 75% och 50%. Det faktum att ett kontor antingen tillhör en statlig eller en privat struktur har även betydelse bland annat för hur tillgängligt det är och för de regler som gäller behandlingen av ansökningar. Vad slutligen gäller den besluts lättande nivån är endast ett fåtal nationella kontor helt självständiga. I merparten fall fattas besluten av urvalskommittéer i vilka ungdomsorganisationer i allmänhet ingär. De nationella kontoren står i centrum för programmets decentralisering. De fungerar som en del av ett riktigt nätverk som under årens lopp byggts upp i samverkan med kommissionen. Trots den successiva konsolideringen av detta nätverk återstår vissa svårigheter, bland annat på grund av att nätverket ständigt utvidgas för att ta emot nya deltagarländer. Det rör sig inte bara om att reglera administrativa problem, men främst om att bibehålla EG-dimensionen och programmets integrerade tillvägagångssätt. Detta förutsätter att man måste rådfråga varandra och komma överens om innehållet, riktlinjerna och kvaliteten i projekten och insatserna, alltmedan man möts av mycket skiftande verklighet samt socio-ekonomiska och kulturella traditioner. Kommunikationen och samverkan mellan de 18 ländernas nationella kontor och kommissionen måste vara oavbruten. Erfarenheterna visar att de nationella kontorens engagemang i alla insatser beror på deras medverkan i beslutsfattandet, och alltså på decentraliseringen av anslagen för de olika innebär även ökad kontroll och insatserna. En mer omfattande decentralisering övervakning, samt mer öppna förfaranden och större informationsflöde. Detta förutsätter en omfattande investering från kommissionens sida, som ytterligare bör ökas under kommande år. D Första resultaten från genomförandet De berörda aktörerna är överens om att Ungdom för Europa är ett viktigt program, eftersom det är ett öppet program som har bidragit med ett betydande mervärde inom informell utbildning, såväl inom medlemsstaterna som på europeisk nivå. Aktörerna anser också att Ungdom för Europa är ett program som genom sina pedagogiska egenskaper skiljer sig från annan fritidsverksamhet för ungdomar. Traditionerna vad gäller arbete med ungdomar allmänt sett och särskilt i internationell skala är olika, men det finns inte något liknande program i något land, såväl vad gäller strukturer som innehåll. Dessutom har påtagliga resultat uppnåtts vad gäller utveckling och utvidgning av internationellt arbete med ungdomar, vilket tidigare ofta var begränsat till de befintliga möjligheterna inom ramen för bilaterala avtal mellan medlemsstaterna. Man har tillfogat en europeisk dimension till detta arbete. Ur denna synpunkt har de former för oavbrutet samarbete som upprättats med medlemsstaterna gjort det möjligt att befasta verksamheten för ungdomar i medlemsstaterna, och främjat nya initiativ på lokal nivå. Genom programmet har även kvalitativa krav införts för verksamhet på nationell och europeisk nivå. Investering inom utbildning och forskning har uppmuntrats. Programmets målsättning överensstämmer med de nationella målsättningarna i ungdomspolitik och motsvarar de utbildningsprinciper som är gemensamma för alla medlemsstater, till exempel utveckling av demokrati, tolerans och aktiv integrering av ungdomar i samhället. De olika insatsernas utveckling och resultat Under 1995-1996 har alla aktörer i programmet (ungdomar, föreningar, nationella kontor, kommittéledamöter och kommissionen) kunnat bekanta sig med ett program med olika insatser som kompletterar varandra kring en gemensam målsättning. Under de två första åren av genomförandet har man kunna befästa nya insatser inom denna ram, alltmedan det ungdomsutbyte som fanns redan före programmets tredje etapp utvecklades. Bland de teman som övervägde i den verksamhet som fick stöd finns konstnärligt och kulturellt uttryck, europeiskt medvetande och levnadsförhållanden. Man bör även betona att analysen av budgetuppgifterna visar att de pengar som använts är till direkt gagn för stödmottagarna. Dock anser man ofta att förfarandena och formerna för överföring av stöden på decentraliserad och centraliserad nivå ofta är för omständliga och föga anpassade till den verkliga situationen på faltet. Detta är en mycket invecklad fråga vars lösning förutsätter att man förenar närheten till medborgarna och de krav som är förknippade med en sund förvaltning av offentliga medel. Frågan är också kopplad till nödvändigheten att inte äventyra deltagandet av partner som har begränsade ekonomiska möjligheter, och att samtidigt fullfölja policyn att stödja projekt av hög kvalitet. tillvägagångssätt kräver en kontinuerlig dialog och I programmet föreskrivs aktiva åtgärder för att ge missgynnade ungdomar tillträde till alla insatser. Detta är ett viktigt mål vars förverkligande skapar en rad problem. Ett sådant samråd mellan medlemsstaterna för att man skall rikta in åtgärderna på ett bra sätt. Under 1995-96 avsatte medlemsstaterna 37% av sin budget för insats AI till stöd för projekt som omfattade missgynnade ungdomar. Förutom siffrorna bör man betona att insatsernas art och den pedagogiska och metodologiska öppenhet som programmet främjar gör att detta blir till ett särskilt lämpligt verktyg för att åstadkomma ett deltagande av de ungdomar som har annan gemenskapsverksamhet. Dock bör man fortsätta ansträngningarna på detta område och intensifiera dem, särskilt vad gäller utbildning av ungdomsledare för denna målgrupp och samarbetet mellan medlemsstaterna för att skapa nya partnerskap. är minst benägna att delta svårigheter och kanske i Slutligen är samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna ett konkret och givande exempel på tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. De nationella kontoren har måst intensifiera sitt tempo jämfört med programmets två första etapper vars räckvidd var mer begränsad. Efter två år konstaterar man ännu vissa svaga punkter eller oklarheter. Man bör därför vidta åtgärder för att råda bot på detta och uppmuntra kontoren att i större utsträckning utnyttja de möjligheter som programmet erbjuder tillsammans med deras avtal med kommissionen (fortbildning av personal, verktyg för information och rådgivning, bättre tillvaratagande av temaseminarier. ) Slutligen bör man ge ny fart till kontorens arbete i nätverk. Insats A Verksamhet inom gemenskapen som direkt involverar ungdomar Ungdomsutbyte (insats AI), som var den enda verksamheten under programmets två första etapper är dess ryggrad. Sedan 1995 kompletteras det med insatser för att främja initiativanda, kreativitet och solidaritet hos ungdomar i Europeiska unionen (insats AII. l och AII. 2). Insats AI Utbyte och rörlighet för ungdomar Drygt 100 000 ungdomar har kunnat delta i denna insats under 1995-1996. Tack vare programmets två första etapper kopplar nu ungdomar ihop utbytesverksamheten med Ungdom för Europa. Denna synlighet av utbytesverksamheten jämfört med de andra insatserna i programmet kan även förklaras med att merparten nationella kontor prioriterat denna typ av verksamhet i sin information och rådgivning, och även genom att vissa organisationer specialiserar sig på detta. som hanteras direkt Insats AI administreras på ett decentraliserat sätt, med undantag av de europeiska icke av statliga organisationenias multilaterala verksamhet, kommissionen. De projekt som lämnas in inom ramen för denna insats skickas därför direkt till de nationella kontoren, som även ansvarar för urval, ingående av avtal, finansiering och övervakning. Eftersom denna insats har pågått sä pass länge, känner numera de nationella kontoren väl till de olika aspekterna i förvaltningen. Allmänt sett skulle det dock vara lämpligt att i större utsträckning undersöka nya typer av utbyte, samverkan med andra insatser i programmet och successivt öppnande mot multilateral verksamhet. För EG-samarbetet bör man även göra ansträngningar för en ökad samverkan mellan de nationella kontoren själva och göra urvalen och övervakningen av projekten öppnare. De nya kommunikationssystemen, Nety och Youthlink, som kommissionen inrättat, bör kunna hjälpa de nationella kontoren i detta arbete. För många ungdomar utgör ett utbytesprojekt inom Ungdom för Europa den allra första multikulturella erfarenheten, som de är mycket belåtna med. Ett stort antal deltagare har tack vare den fatt idéer till framtida verksamhet och ofta lust till ytterligare rörlighet. En grupp luxemburgska, brittiska, nederländska och tyska ungdomar förberedde en gatuföreställning om antirasism, som de sedan spelade upp i Luxemburg, Rotterdam, Sheffield och Berlin i sådan miljö där folkgrupper från olika länder möts varje dag. 25 ungdomar med fysiska eller mentala funktionshinder deltog i ett utbyte som ägde rum i Nederländerna. Dessa ungdomar från Finland, Spanien, Portugal och Österrike togs emot av nederländska ungdomar, även de med funktionshinder, för att lära sig om olika åtgärder som kan förbättra rörligheten för funktionshindrade, På så sätt kan ungdomarna utvärdera nydanande verksamhet och främja en eventuell anpassning till deras närmiljö. Ännu ett utbyte planeras efter denna första erfarenhet, denna gång med länderna i Sydeuropa som värdar. Den europeiska dimensionen i utbytet är ofta, i likhet med "Ungdomars initiativ", snarare underförstådd än uttryckt i klartext. Ett stort antal deltagare påstår sig inte ha lärt sig mycket om Europeiska unionen under sitt utbyte, och säger att de inte är intresserade av europeiska frågor. Dock fäster de stor vikt vid utbytets teman, varav merparten gäller frågor som är gemensamma för alla länder i Europa, som solidaritet, rasism och miljö. De anser också att arbete tillsammans med ungdomar från olika länder utgör ett viktigt element i programmet. Man bör följaktligen fortsätta med diskussionen kring hur den europeiska karaktären i denna insats bör angripas, tillvaratas och spridas, däribland i ansökningsblanketterna om bidrag och i slutrapporterna. Dessutom händer det ännu alltför ofta att deltagarna i utbytesverksamheten inom ramen för Ungdom för Europa - eller vilken insats som helst i programmet - upptäcker av en slump att de deltar i verksamhet inom ramen för ett EG-program. Kommissionen och de nationella kontoren bör alltså fortsätta sin ansträngning att göra programmet och dess europeiska karaktär mer synliga. Dessutom konstaterar man att det är ungdomarna själva som främst sprider kunskap om programmet. Efter ett lyckat utbyte vill ungdomarna värva andra och fortsätta med utbyte (från bilateralt till trilaterialt eller multilateralt till exempel, eller utvidga det till andra länder), själva bli ungdomsledare eller genomgå någon utbildning. Under årens lopp har typen av föreningar som deltagit i programmet också förnyats. Små, ofta lokala, sammanslutningar har öppnats för utbyte, däribland grupper eller föreningar som haft tillfälle till en första erfarenhet inom ramen för prioriterade insatser för ungdomar, och som satt i verket ett ungdomsutbyte i hopp om att finna samarbetspartner för att upprätta ett nätverk. Av statistiska uppgifter framkommer en förnyelse av organisationer på drygt 50% år 1996. Av analysen av den verksamhet som fått bidrag under 1995-1996 framkommer att deltagarna stort antal utbyten experimenterar med nya arbets- och kommunikationsmetoder som möjliggör utbyte av erfarenhet och rutiner som går längre än ett enkelt möte. i ett Det är viktigt att övervaka och analysera denna utveckling fram till programmets slut, och ge stöd till vissa pilotprojekt som ger möjlighet till att testa nya former för utbyte. Man bör även göra en ingående analys av övervakningen av utbytet ur pedagogisk synpunkt och vad gäller dess inverkan, samt undersöka nya former som kan leda till framsteg på detta område. Kommissionen, som får stöd i sitt tillvägagångssätt av yttrandet från ledamöterna i programkommittén, har under denna tredje etapp av programmet velat främja tri- och multilaterala utbytesprojekt för att man på ett ännu bättre sätt skall kunna få erfarenhet av den europeiska mångfalden4. Dock överväger för närvarande fortfarande de bilaterala utbytena, med undantag för de projekt som genomförs av europeiska icke-statliga organisationer. Denna situation beror till stor del på de viktigaste aktörernas brist på erfarenhet och på den högre kostnaden för denna typ av verksamhet. Föreningar och ungdomsledare anser att genomförandet av multilateral verksamhet är mer invecklat både ur pedagogisk, organisatorisk och ekonomisk synpunkt. Detta tyder på ett brådskande behov av särskild utbildning, och denna aspekt kommer att behandlas längre fram, inom ramen för insats B. Kommissionen avser dessutom att åtgärda de gällande förfarandena för att söka undanröja det hinder som kostnaderna för sådan verksamhet utgör. Man bör även tillägga att de nationella kontoren, anordnarna av utbyte och ungdomsledare anser att bilaterala utbyten utgör ett bra sätt för att missgynnade ungdomar skall kunna delta i verksamheten och även för föreningar som vill organisera ett första utbyte. ledamöter i programkommittén, Merparten för interimutvärderingen av programmet har bekräftat att de vill prioritera multilateral verksamhet. De anser att sådan verksamhet utgör det verkliga gemenskapliga mervärdet i ungdomsutbyten. Det vore lämpligt att analysera mer ingående frågan om bi-, tri- eller multilaterala utbyten under de kommande två åren, bland annat med tanke på viljan att öppna programmet för alla ungdomar. tillfrågats ramen inom som Insats A. II Ungdomars initiativanda, kreativitet och solidaritet Insats All. 1 Ungdomars initiativ I Ungdom för Europa-programmet vill man nå ut till alla ungdomar utan undantag. Man måste gå dem till mötes i deras levnadsmiljö och låta dem utveckla sin initiativanda och kreativitet mot Europa som bakgrund. Av denna anledning stödjer programmet "Ungdomars initiativ", det vill säga projekt som ungdomarna själva tar initiativ till och 4 Med hänsyn till detta får de bilaterala utbytena mellan ett visst land och en av dess partner i princip inte överstiga 30% av dess sammanlagda utbyten, och inte få mer än 20% av de anslag som landet fått sig tilldelat för denna verksamhet. administrerar, och som är förankrade i närmiljön och direkt kopplade till deras behov och intressen. Sådana initiativ som har ett europeiskt tema eller som ingår i nätverk som kopplar samman deras närmiljö och Europa, bör göra det möjligt för ungdomarna att bli medvetna om att de tillhör Europeiska unionen och på sin nivå bli aktiva deltagare i den europeiska integrationen. En lokal grupp arbetslösa ungdomar möttes genom en miljöorganisation. Gruppen vill få till stånd ett hotell som sköts med fullständig hänsyn till miljön och där man visar hur man bör leva och respektera miljön, genom att återvinna material och minska el- och vattenkonsumtion. Hotellet skulle vara en förebild för dem som vill få erfarenhet av att leva i enlighet med miljön och skulle även kunna ta emot gäster från liknande europeiska projekt. Material och information om andra projekt kommer att samlas och presenteras på hotellet. En grupp ungdomar från ett missgynnat bostadsområde deltar i skapandet av en skulptur i närmiljön och inrättar en lekplats för områdets barn. Dessa projekt syftar till att skapa en miljö som främjar tolerans i en särskilt svår bakgrund av utslagning och våld. Insatsen "Ungdomars initiativ" förvaltas på central nivå av kommissionen. Urvalet av projekt görs av en urvalskommitté som består av företrädare för kommissionen, för nationella kontor och för Ungdomsforum. Dessutom skall de nationella kontoren informera kommissionen om alla projekt i sina respektive länder. De skall även ha rådgivare som kan stödja eventuella projekt och fungera som en länk mellan ungdomarna och det nationella kontoret. Insats AII. l är en av de nya insatserna i programmet. Den har krävt en försöksperiod som börjar ge resultat först när denna rapport är under utarbetande. Under tiden 1995-1996 har nästan 500 ungdomars initiativ kunnat sättas igång tack vare denna insats. Resultaten hittills kan bekräfta att man redan kan se EG-insatsens inverkan. Det är tydligt att stödet till Ungdomars initiativ gjort det möjligt att skapa eller stärka verksamhet av denna typ i medlemsstaterna. Man bör dock betona att Ungdomars initiativ är bland de insatser som lidit mest av att programmet antagits sent. Denna försening har minst två betydande konsekvenser. Först och främst ligger antalet antagna projekt under 1995-1996 under genomsnittet, eftersom idén med Ungdomars initiativ inte alltid uppfattats på samma sätt i medlemsstaterna. De två seminarier som anordnades på europeisk nivå 1995 har säkert bidragit till en mer noggrann definition och en bättre förståelse av urvalskriterierna, men erfarenheten visar att man bör ytterligare öka stödåtgärderna till Ungdomars initiativ för att bättre definiera deras särart och gå vidare mot ett gemensamt synsätt genom utbildning av rådgivare. Kommissionen har infört ett antal åtgärder i denna riktning från och med 1997. Ett stort antal initiativ är ännu alltför ofta begränsade till den lokala nivån och det är ibland svårt att se deras europeiska dimension. Detta förklaras huvudsakligen genom att det behövs tid och investering för att genomföra och förankra initiativ på lokal nivå. Man behöver också tid och investering för att de senare skall kunna utvecklas inom en europeisk ram, medan de gällande förfarandena inte har gjort det möjligt att stödja dessa initiativnätverk ekonomiskt. EG-karaktären i Ungdomars initiativ och vikten av verksamhet i vilken ungdomarna själva är huvudaktörerna har inte betonats tillräckligt. Man bör även betona att Europeiska unionen genom denna insats kommer närmare ungdomarnas vardagsverklighet. Ungdomarna bekräftar uttryckligen att de aldrig skulle kunna ha slutfört sina projekt utan gemenskapens stöd. Denna insats bidrar dessutom till den sociala sammanhållningen och sammanför de grupper som deltar i den. Drygt en tredjedel av projekten inom Ungdomars initiativ har lett till att nya föreningar bildats. Ett sextiotal arbetstillfällen har tillkommit till följd av projekt som ungdomar genomfört och administrerat. Analysen av de projekt som fått stöd under de första två åren visar även att ett stort antal stödmottagare för första gången deltar i ett europeiskt program. EG-stödet på lokal nivå har lett till att programmen öppnats för andra målgrupper och mobiliserat ungdomar och föreningar som annars inte hade deltagit i ett europeiskt program. Det är slående att konstatera att merparten aktörer och initiativtagare till projekten är ungdomar i ett utsatt läge i städer eller på landsbygden. Även om ämnesområdena för initiativ skiljer sig mycket (sociala frågor, kultur, miljö, natur- och kulturarv. ) är det slående att så gott som i alla dessa initiativ är man angelägen om förändringar i samhället. Det finns dessutom bevis för att de ungdomar som deltagit i ett sådant initiativ får ökad självkänsla och uppmuntras till att företa nya projekt. Med tanke på detta bör man fram till programmets slut på ett bättre sätt ta till vara den samverkan initiativ, utbytesverksamhet och verksamhet inom volontärtjänsten. som uppstår på ett naturligt sätt mellan Ungdomars Dessutom anser kommissionen att det är nödvändigt att decentralisera förvaltningen av denna insats för att öka det stöd på nära håll som ungdomarna behöver och ge större ansvar för denna insats i programmet till de nationella kontoren. Tack vare denna decentralisering kommer kommissionen att kunna ägna sig mer till uppkopplingen i nätverk och till upprättandet av partnerskap. Insats AII. 2 Volontärtjänstgöring Insats AII. 2 förvaltas på centraliserad nivå enligt samma former som insats AII. l. Verksamheten inom volontärtjänst gör det möjligt för ungdomar att utöva sin solidaritetsanda i ett annat land, dock inom medlemsstaternas område. Insatsens natur gör att volontärtjänsten inte endast koncentreras kring det som de unga deltagarna kan lära sig. Denna insats kommer även de mottagande organisationerna och samhällena till gagn. Volontärtjänsten är berikande för de unga volontärema och bidrar till den kollektiva ansträngningen. Budgeten för denna insats är relativt begränsad. Dock fick under 1995-1996 drygt 200 ungdomar tillfälle att göra en volontärpraktik i en annan medlemsstat. Tack vare insats AII. 2 har man kunnat genomföra för det mesta korta eller medellånga projekt inom volontärtjänst samt kompletterande verksamhet (studier, seminarier. ). Analysen av projekten visar att de länder som har en tradition av volontärtjänst alltid är välrepresenterade men att andra medlemsstater visar ett tilltagande intresse för denna verksamhet. Den verksamhet som fått stöd sedan 1992 och de diskussioner och erfarenhetsutbyte som den har lett till med medlemsstaterna har gjort det möjligt att bekanta sig med och bli varse möjligheterna och betydelsen av denna typ av verksamhet i europeisk skala. Allmänt sett har inbegripandet av en sådan insats som volontärtjänsten i ett program som gäller samarbetspolitik i ungdomsfrågor gett den politiken en ny impuls, eftersom volontärtjänsten har tillfört en dimension av enskilt deltagande. Insatsen har skilt ungdomspolitiken från begreppet fritid och kopplat den till socio-ekonomisk verklighet. i förhandlingarna kring den framtida Europeiska I skrivande stund planeras volontärtjänsten för ungdomar att programmet antas under första halvåret 1998, men osäkerheten kvarstår på grund av sambeslutsförfarandets oförutsebarhet. Av denna anledning planerar kommissionen att behålla insats AII. 2 "Volontärtjänstgöring" inom ramen för Ungdom för Europa-programmet tills programmet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" är antaget. Insats B Ungdomsledare I Ungdom för Europa erkänns den grundläggande roll som ungdomsledare spelar, eftersom de är de naturliga mellanhänderna som agerar med och för ungdomar. Insats B i programmet är utformad för att man skall kunna få en högre kvalitet i hela verksamheten inom insats A, tack vare studiebesök, genomförbarhetsstudier och utbildning av ungdomsledare. Man planerar även att införa eller befästa nätverk av ungdomsledare mellan medlemsstaterna (insats BI). Dessutom vill man uppmuntra det europeiska samarbetet mellan strukturer och organisationer som har till uppgift att utbilda ungdomsledare (insats Bil). Inom ramen för aktiva åtgärder för missgynnade ungdomar främjas dessutom den särskilda utbildningen för ungdomsledare för denna målgrupp. Insats BI förvaltas till stor del på decentraliserad nivå av de nationella kontoren, medan insats Bil förvaltas centralt av kommissionen. 10 37 unga ungdomsledare från sju EU~länder fick en fortbildning, tack vare vilken de kan bli mer engagerade och aktiva vad gäller missgynnade ungdomar i låginkomstmiljö. Denna fortbildning fokuseras i hög grad på den personliga utvecklingen och kunskap om interkulturella frågor. ft*********************************** Fortbildning för 15 ungdomsledare gjorde det möjligt att dela och analysera insatser inom lokal verksamhet i fem länder. Avsikten med projektet var att deltagarna skulle förvärva kunskaper för att genomföra projekt och bilda ett nätverk med unga aktörer som deltar i projekt på landsbygden i olika länder i Europa. Alla berörda aktörer (nationella kontor, ledamöter i programkommittén, ungdomsledare) rekommenderar att man i högre grad betonar fortbildning, eftersom denna verksamhet enligt dem utgör programmets kvalitativa kärna och spridningsfaktor. Det finns inte mycket fortbildning i de olika länderna som är inriktad på verksamhet över gränserna och på europeisk nivå, medan utbildare och ungdomsledare vill skaffa sig vissa kvalifikationer i detta ämne. Dessutom betonar alla projektansvariga som hittills fått stöd vikten av detta för att man skall kunna bygga upp ett samarbete över gränserna på detta område. Under 1995-1996 deltog i denna insats över 3000 ungdomsledare och 35 projekt för europeiskt samarbete inom ramen för utbildning, varav två stora pilotprojekt. Insatserna för fortbildning av ungdomsledare och korta studiebesök överväger. Dock används insats BI i alltför liten utsträckning för att främja en diversifiering av utbyten, Ungdomars initiativ och volontärtjänstgöring. De korta studiebesökens teman förblir alltför allmänna och fortbildningen bör i större utsträckning inriktas på insatserna i programmet. Man måste även öka effekten på insats BI av stödet till det europeiska samarbetet inom fortbildning, och i större utsträckning använda sig av de ungdomsledare som utbildas genom denna insats. I mitten av 1996 anordnade kommissionen ett seminarium kring temat "Att engagera ungdomsledare i Ungdom för Europa-programmet". Denna insats kommer att fullföljas genom att man omorienterar studiebesöken till undersökning av möjligheter att starta utbytesprojekt, volontärtjänstgöring och partnerskap inom ramen för Ungdomars initiativ. Man bör även öka och systematisera utbildningen av rådgivare till "Ungdomars initiativ". Medlemsstaterna erkänner värdet av denna insats, om den är tydligt placerad på europeisk nivå och avser att starta och stödja samarbetet mellan utbildningsanstalter och utbildare. Dialogen mellan de olika nivåer och organ som är berörda av grund- och vidareutbildning för ungdomsledare inom Europeiska unionen bör också stärkas. Med tanke på detta erkänner medlemsstaterna kommissionens intitiativrätt, alltmedan de betonar subsidiaritetsprincipen i den mån själva utbildningen för ungdomsledare ingår i medlemsstaternas behörighet. Man bör följaktligen se till att den verksamhet som får stöd inom ramen för Ungdom för Europa kompletterar den som redan finns på nationell nivå. 11 Förutom erkännandet av denna insats och startandet av pilotprojekt och nätverk av sprida de ungdomsledare, skulle det vara utbildningsprodukter som i högre grad är koncentrerade på praktiken och som ingår i en övergripande strategi för EG-samarbetet. Kommissionen har redan tagit ett steg i den riktningen genom att främja utarbetandet av fortbildningsplaner på europeisk nivå som är inriktade på behoven i samband med utbyte inom Ungdom för Europa-programmet. lämpligt att på ett bättre sätt Kommissionen är särskilt angelägen om ett fortsatt samarbete med Europarådet på detta område. Insats C Samarbete mellan strukturerna i medlemsstaterna Ett stort antal aktörer deltar i arbetet med ungdomsfrågor. Syftet med insats C är att underlätta deras samarbete på europeisk nivå. 47 projekt fick stöd under 1995 och 1996. Man kan observera allt större projekt, vilket för det skull inte rättar till den geografiska obalansen. Man konstaterar bristen på projekt från strukturer i Portugal, Grekland, Finland, Island och Irland, samt ett lågt antal projekt från Italien och Spanien. Man har redan företagit ansträngningar för att uppmärksamma länderna på insatsen och engagera dem i större utsträckning. Trots att denna insats är av relativt blygsam omfattning har den t. ex. redan gjort det möjligt för ett hundratal lokala strukturer att koppla upp sig i nätverk, tack vare upprättandet av en europeisk konfederation av fritidsgårdar och ungdomscentrum. Dock är insats C fortfarande ganska okänd för potentiella deltagare. Detta hinder för dess fulla utveckling kan endast undanröjas om de nationella kontoren och lokala politiker engageras i hög grad. Av denna anledning planerar kommissionen att decentralisera genomförandet. Insats D Utbyte med tredje land Verksamheten i insats D syftar till att främja överförandet till de ansvariga statliga- och icke-statliga strukturerna i de berörda länderna av kunskap om arbete med ungdomar, att bidra till utvecklingen av föreningslivet och av det civila samhället i länder utanför unionen. Insatsen syftar också till att möta den ständigt stigande efterfrågan från ungdomarna själva som vill utveckla samarbetet med ungdomar utanför unionen. Under inledningsetappen (1995-1997) har man kunnat lägga grunderna till en utveckling av ungdomsutbyte med tredje land genom att främja en jämn tillgång för alla medlemsstater, och genom att koncentrera sig på projektens kvalitet och varaktiga partnerskap. Man har också uppmuntrat en successiv diversifiering av de traditionella utbytesströmmarna. I detta syfte omfattar insatsen inte bara projekt för ungdomsutbyte utan även förberedande verksamhet som utgör en nödvändig förutsättning tor att säkerställa kvaliteten i dessa utbyten. Erfarenheten visar hur nödvändigt det har varit att vara angelägen om kvalitet i projekt och partnerskap, samt om den kontinuitet i vilken de ingår, och som måste fullföljas under konsolideringsetappen. 12 På Västbanken hölls ett seminarium för 32 unga ungdomsledare från EU, Jordanien och Västbanken. Målet var att bidra till fredsprocessen med utgångspunkt från ett utbildningsprojekt för ungdomar, att lära ut färdigheter inom ledning av socio- pedagogiska aktiviteter, för att deltagarna skall kunna företa insatser för ungdomar på Västbanken och i Jordanien. Denna verksamhet skall också vara en utgångspunkt för framtida utbyten under vilka ungdomarna själva skall kunna utarbeta initiativ. En förening har organiserat ett projekt som har till syfte att upprätta ett europeiskt nätverk för amatörrockgrupper och för föreningar som är intresserade av rockkultur för att främja kulturutbyte mellan ungdomar i olika länder. Projektet äger rum i Bosnien- Herzegovina för att främja återupptagandet av rockaktiviteter i denna region. Projektet kommer att förlängas med ett varaktigt kulturutbyte mellan det landet och de andra tre deltagande länderna. Genom detta utbyte vill organisatörerna främja utvecklingen av musikverksamhet och föreningsliv bland unga bosnier och möta deras önskemål om ett öppnande mot Europa samt deras längtan efter möten genom att upprätta ett nätverk mellan de fyra deltagarländerna. En grupp ungdomsledare från de två gemenskaperna på Cypern gjorde ett studiebesök i Nordirland med temat samarbete mellan olika gemenskaper. Ungdom för Europa kontoret på Cypern hade förberett denna verksamhet genom att ge de två gemenskaperna all EG-information. Detta tillvägagångssätt har även gjort det möjligt ätt planera ett ;, ungdomsutbyte för 1998 efter detta studiebesök Mer än 5000 ungdomar deltog i insats D under 1995-1996. År 1996 fick insats D en jämn tillströmning av deltagare, efter en viss anhopning med anledning av förseningen i genomförandet av programmets tredje etapp 1995. Den största ökningen var i samarbetet med Medelhavsländerna, bland annat inom ramen för fredsprocessen mellan Israel och Palestina. Vad gäller resultat och inverkan, bör man betona att EU:s nordliga länder är numera verksamma i ett stort antal projekt med dessa länder. Man har däremot noterat en viss stagnation när det gäller republikerna i OSS på grund av tekniska och ekonomiska svårigheter, samt en tydlig nedgång när det gäller länderna i Central- och Östeuropa till följd av budgetbegränsningar. Rådets förklaring av juni 1994, i vilken man begärde att 3,5 miljoner ecu från Tempus-Phare-anslagen skulle varje år till och med 1999 vikas för ungdomsverksamhet med länderna i Central- och Östeuropa, har inte fått någon större effekt, eftersom det år 1996 bara fanns 660 000 ecu tillgängliga för denna verksamhet. Under dessa två första år av programmet har kommissionen även hjälpt länderna i Central- och Östeuropa och Cypern att inrätta nationella kontor och gjort dem bekanta med arbetsmetoderna hos de nationella kontor som redan fanns. Dessutom har man gjort en särskild ansträngning för att sprida information till dessa länder. 13 Trots ansträngningarna kvarstår den geografiska obalansen och den orsakas främst av ländernas tendens att koncentrera sig på områden som ligger nära vad gäller traditioner och kultur. Dock betonar deltagarna i tredje land också att insats D, bland annat tack vare kriteriet som kräver deltagandet av minst två medlemsstater och två stödberättigade länder, har gjort det möjligt att inleda regionalt samarbete på deras nivå, utan att förbise den europeiska dimension som faktiskt förstärkts. Slutligen är det intressant att notera att insats D även börjar få "spin-ofF'-effekter för mottagarna i unionen. Det är mycket viktigt att öka samarbetet med Europarådet på detta område. Insats £ Information till ungdomar samt forskning i ungdomsfrågor Förutsättning för att hela systemet för Ungdom för Europa skall vara effektivt och fungera väl är en pålitlig informationstjänst som är tillgänglig och användarvänlig, vilket främst är kommissionens ansvar. Själva insats E tillhandahåller ramarna för utvecklingen av samarbetet mellan såväl offentliga som privata strukturer för information till ungdomar, samt för samarbetet inom forskning kring situationen och behoven hos ungdomarna i medlemsstaterna. Insats Fil Information till ungdomar Att främja ungdomarnas deltagande innebär också att man ger dem tillfälle att yttra sig. Insats E. I tillhandahåller konkreta medel för en direkt dialog mellan ungdomarna och de olika beslutsnivåerna beträffande ungdomsfrågor i gemenskapen. Denna insats utgör en impuls för att förbättra informationen till ungdomar genom att man tar hänsyn till deras synpunkter. Den gör det möjligt att framställa och sprida denna information tack vare två medel: europeiska projekt och Eurodesk-nätverket. Eurodesk-projektet är en informations- och rådgivingstjänst till ungdomar på europeisk nivå, beträffande allt som rör insatser och program i gemenskapen och på nationell nivå i vilka de kan delta. Eurodesk består idag av en samordnande enhet, Brussels Link, och 18 samarbetspartner i varje land. Uppgiften för Brussels Link är forskning och ständig uppdatering av information (en databas innehåller även publikationer som rör ungdomsfrågor samt beskrivningar av och adresser till ungdomsorganisationer) samt den dagliga hanteringen och ett telekommunikationsnät. Samarbetspartnema, som i vissa fall använder sig av nationella nätverk för information till ungdomar, erbjuder informationstjänster till ungdomar: information per telefon, publikationer och direkt hjälp i egna lokaler. Varje partner har till uppgift att förse den gemensamma databasen med information om nationella till partner via spridningen av information 14 program som kan vara av intresse för ungdomar. Partnerna ansvar för allt som gäller hantering och utveckling av nätverket. Under 1995-96 fick 91 projekt stöd inom ramen för insats El. De projekt och nätverk som fått stöd gäller antingen en bestämd fråga (invandrarungdomar, utslagna, minoriteter. ) eller ett medium (video, radio, Internet, handledning, tidskrift. ), det finns allmänt sätt en god fördelning mellan projekt kring ett erfarenhetsutbyte och dem som avser att framställa informationsmaterial. En av de starka punkterna i insats El är att göra det möjligt för föreningar att experimentera med nya sätt att förmedla information. Detta har möjliggjort en tradition av europeiskt samarbete på ett område som återspeglas i konkreta insatser för ungdomar. Erfarenheten av genomförandet av insats El visar att det är nödvändigt att ytterligare precisera målen och tillämpningssättet för denna insats. Av denna anledning kommer Eurodesk- projektet att kvarstå i centrum för kommissionens prioriteringar vad gäller information till ungdomar. Dessutom visar det sig också nödvändigt att öka rådgivningsarbetet i början för de projektansvariga, att uppmuntra och bistå projekt i liten skala i upprättandet av verkliga partnerskap och startandet av Europa-omfattande projekt. Insats E. II Forskning i ungdomsfrågor Insats E. II startades för att utgöra ett komplement till den forskning som kunde få bidrag inom ramen för det särskilda programmet för målinriktad socio-ekonomisk forskning. Efter två år av genomförande har man tack vare insatsen fått detaljerade uppgifter om vissa aspekter beträffande ungdomar och kunnat samla kunskaperna i forskningsgrupper kring detta ämne. Dessutom har man kunnat genomföra en särskild undersökning om ungdomarna i Europa, nämligen "Eurobarometern", som man avser att framställa regelbundet. Det givande samarbetet med Europarådet kommer att fortsättas. 15 En nv etapp i gemenskapens samarbete i ungdomsfrågor D Samarbetspolitiken i ungdomsfrågor Ett viktigt resultat är att man kunnat införa en samarbetspolitik till förmån för ungdomar på gemenskapsnivå. Tack vare detta har nya fora för debatt och för politiska beslut öppnats för denna sektor. Man har även förnyat samarbetet inom informell utbildning, rörlighet och stöd till ungdomars initiativ. Man måste även beakta de två meddelanden som kommissionen antog 1997, nämligen "Agenda 2000" och "För ett kunskapens Europa", i diskussionerna kring en ny etapp i EG-verksamheten på detta område. I kommissionens meddelande "Agenda 2000" där gemenskapens insatser under de kommande åren skisseras i stort, fastställs bland gemenskapens interna politiska prioriteringar utvecklingen av ungdomsutbyte och av Europeiska volontärtjänsten. Likaså placeras i det nyligen antagna kommissionsmeddelandet "För ett kunskapens Europa" samarbetspolitiken i ungdomsfrågor i själva centrum för kunskapspolitiken i sin egenskap av drivande kraft för den informella utbildning som är en del av det europeiska utbildningsområdet. Denna nya etapp som öppnas för EG-verksamheten för ungdomar ingår i dessa ramar. Insatserna i programmet "Ungdom för Europa" ingår i avsikterna att främja olika typer av informell utbildning för ungdomar. I de riktlinjer som läggs fram i meddelandet "För ett kunskapens Europa" kartläggs de särskilda bidragen från den informella utbildningen, vars betydelse ökar med tanke på främjandet av tillgång till kunskaper av olika slag under hela livet. Dessutom öppnar detta dokument konkreta möjligheter till att skapa verklig samverkan mellan samarbetspolitiken som utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Denna samverkan kommer att bli lättare att konkretisera, eftersom ett integrerat ungdomsprogram som är uppbyggt utifrån de typer av insatser som fastställs i meddelandet "För ett kunskapens Europa" pä ett naturligt sätt kommer all erbjuda ett antal broar i närbelägna sektorer, nämligen utbildning och yrkesutbildning. På så sätt kommer det att vara möjligt att arbeta tillsammans med Leonardo da Vinci-programmet vad gäller projekt för utbildning av ungdomsledare. På samma sätt kommer det att vara lämpligt att genomfora gemensamma projekt i skolor och ungdomscentrum, bland annat inom informationssektorn. till EG-program Man bör likaså undersöka vilka möjligheter till samverkan det finns med EG-program för samarbetet med tredje land. Slutligen är verksamhet inom idrott och kultur områden för ungdomarnas spontana engagemang. Den nyligen genomförda Eurobarometer-undersökningen visar att ungefär 30% europeiska ungdomar tillhör en idrottsförening. Man bör alltså i större utsträckning än tidigare öppna ungdomsverksamheten för sektorer som utgör utmärkta områden för informell utbildning och förvärv av medborgarPärdigheter. 16 • Förvaltning: ett sätt att verka i närhet av medborgarna Ungdom för Europa-programmet är relativt välbekant hos sina olika potentiella bidragsmottagare, Det faktum att det är öppet för alla ungdomar utan några villkor gör att det är en unik insats på gemenskapsnivå. Genom programmet blir ungdomarna aktörer i sina projekt och kostnaderna för genomförandet minskar, vilket gör att man kan nå ett betydande antal ungdomar. Dessa framgångar bör inte dölja de brister som nämnts ovan, men de uppmanar till att planera för en mer decentraliserad och förstärkt förvaltning för en stor del av insatserna i det integrerade "UngdonT-programmet som bör kunna införas år 2000. Den förvärvade erfarenheten genom genomförandet av Ungdom för Europa och decentraliseringen av en stor del av insatserna i Europeiska volontärtjänsten utgör en stabil grund för att man ytterligare skall kunna utveckla ett verkligt partnerskap för förvaltning, vilket betonas i meddelandet "För ett kunskapens Europa". Viktiga steg har tagits i denna riktning, vilket gör det numera möjligt för oss att använda system som ger omedelbar och enkel kommunikation. Datasystemet för förvaltning "Youthlink" har visat sig vara ett mycket effektivt redskap för övervakning och möjliggör förvaltning i real tid av projekt som omfattar flera nationella kontor. Detta utgör basen för ytterligare utveckling av den europeiska dimensionen i ungdomsutbyten, genom att göra dem tri- eller multilaterala. På samma sätt kommer "Nety"-nätverket att underlätta genomförandet av gemensamma projekt med utgångspunkt i flera samarbetsprogram. Detta partnerskap för förbättrad förvaltning kräver även medarbetare som är utbildade för de uppgifter inom administration, rådgivning och ledning som de kommer att ha. Det är därför oumbärligt att de strukturer som har till uppgift att förvalta programmen på nationell eller lokal nivå kommer att få tillräckliga resurser så att de fullt ut kan ta tillvara potential och samverkan mellan handlingsprogrammen inom utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor vilka bör införas samtidigt. Från sin sida kommer kommissionen att göra en större ansträngning för kommunikation och en förenkling av administrativa förfaranden, i vilka man kommer att ta tillvara samarbetsinsatsernas förmåga att göra Europa konkret för dess medborgare. D Ett gemenskapsprogram i tre delar Av samarbetsprogrammens resultat framgår de områden där det europeiska mervärdet är högst och där gemenskapsnivån fungerar som impulsgivare till utveckling och kompletterar verksamhet på nationell nivå. Dessa områden omfattar främjande av rörlighet, främjade av ungdomars initiativ och åtgärder för övervakning, bland annat med stöd av nätverk. A. - Rörlighet Ungdomsutbyte i Ungdom för Europa-programmet har ett tydligt pedagogiskt mål. Erfarenheten gör det möjligt att bekräfta att utbytet är ett oersättligt medel för att 17 skaffa sig sociala och personliga färdigheter. För övrigt är rörligheten det mest konkreta sättet att uppleva Europa. Tre fjärdedelar av de ungdomar som tillfrågades för Europabarometer-undersökningen kopplar ihop Europeiska unionen med fri rörlighet och vill kunna ta del av det. Den pedagogiska potentialen i ungdomsutbytet kan endast komma till fullt uttryck om man i dessa utbyten tar hänsyn till ungdomarnas olikartade behov. Man bör följaktligen främja ett flexibelt synsätt där ungdomarna kan vara aktörer och ta ansvar för sina projekt. Det kräver ibland särskild förberedelse för att de ungdomar som har störst svårigheter även skall kunna delta i alla former av rörlighet. Fysisk rörlighet innebär även rörlighet för grupper, i de former som för närvarande gäller för insats A. 1 i Ungdom för Europa, samt individuell rörlighet för unga volontärer. Det verkar som om rörlighet i grupp bäst passade yngre deltagare, eftersom ungefar hälften av deltagarna är högst 17 år. De utgör en första öppning mot rörlighet och möte med andra förutsätter ett heltidsengagemang som vissa ungdomar inte direkt kan tänka sig. ram, medan volontärerfarenheten inom en relativ trygg Utbyte med tredje land är svaret på ett ständigt önskemål från ungdomar som vill få erfarenhet av Europas solidaritet och öppenhet gentemot den övriga världen. Denna insats har redan gett resultat inom ramen för avtalen med de associerade länderna, genom att bland annat bidra till utvecklingen av det civila samhället i dessa länder. Det är viktigt att stärka banden med de länder som geografiskt eller kulturellt ligger nära Europa. Volontärtjänst utgör en unik erfarenhet där ungdomarna får ett längre perspektiv på sin miljö och möter en annan kultur på djupet. Denna tjänstgöring utgör ett utmärkt tillfälle för ungdomar från olika sociala miljöer att mötas, eftersom ungdomarna kommer i kontakt med missgynnade grupper, och de ungdomar som kommer från sådana miljöer kan komma ut ur den och göra en insats för sina medmänniskor. B. - Ungdomars initiativ Gemenskapens samarbete i ungdomsfrågor har lyckats mobilisera nya partner. Det har fått ungdomar som stod utanför ungdomsföreningar att delta i EG-insatser. På så sätt har det mångfaldigat sin inverkan på lokal nivå. Dessutom medför dessa insatser ett öppnande mot Europa som aldrig förr för merparten organisationer som deltar i Ungdom för Europa-programmet. Ungefär hälften av de organisationer som får stöd från gemenskapen inom denna ram förnyas varje år och utvidgar programmets omfattning till nivåer som spontant inte skulle ha tänkt sig att ta initiativet till en EG-stödd verksamhet. 18 Denna programdel bygger på erfarenheten från genomförandet av ungdomars initiativ. Tack vare denna programdel ökas initiativens kapacitet att bli verkliga källor till arbetstillfällen, eftersom ungefär en tredjedel har skapat sysselsättning under de senaste två åren. Tack vare ungdomars initiativ skall man också kunna erbjuda konkreta möjligheter till de volontärer som efter tjänstgöringens slut vill slutföra ett projekt inom allmännytta eller egna företag. Dessa insatser utgör även tillfällen för skapandet av nya partnerskap inom offentliga och privata sammanslutningar. Främjandet av ungdomars kreativitet får särskilt uttryck inom social integrering och samhällsliv. Man söker nya former för aktiv integrering av ungdomar. Med stöd av de resultat som redan uppnåtts genom dessa initiativ gäller det nu att öka deras kapacitet att införa nyskapande rutiner för integrering av ungdomar och se till att de sprids. De unga initiativtagarna kommer att uppmuntras till att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom ny teknik för att kommunicera mellan partner och underlätta en gradvis uppkoppling i nätverk på EG-nivå av initiativ med gemensamma mål. Det europeiska mervärdet i dessa initiativ kommer att öka tack vare att de kommer att ingå i nätverk. C. Övervakning av och stöd till kvaliteten Gemenskapens ungdomspolitik har medfört ett öppnande mot typer av insatser och arbetsformer i en sektor där man är mera van vid lokal eller nationell verksamhet. Man bör ta tillvara dessa resultat genom att fortsätta utbytet av information och goda rutiner hos initiativtagarna till ungdomsverksamhet och hos alla aktörer, bland annat hos dem som inte kommer från denna verksamhetssektor men vill delta i den. Man bör vara särskilt uppmärksam på att förbättra ledarnas kapacitet att ge stöd till ungdomar som deltar i projekt av europeisk dimension. Likaså bör man fortsätta den målinriktade utbildningen av ledare vad gäller den multikulturella aspekten och stödet till deltagandet av mindre gynnade ungdomar. Man talar ofta om information som nyckeln till de europeiska programmens kapacitet att skapa en hävstångseffekt trots deras breda målsättning. Vissa effektiva redskap, till exempel Eurodesk-nätverket, ger redan nu konkreta möjligheter till effektiv spridning av information till ungdomar. Kommissionen avser att fortsätta med målinriktad information ur ungdomarnas synpunkt och som avser deras deltagande i EG-verksamhet. Detta är särskilt avgörande för missgynnade ungdomar, för vilka bristen på information ofta utgör det första hindret mot deras sociala avancemang. Ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och aktörerna på fältet kommer att vara en grundläggande faktor för att dessa åtgärder skall bli effektiva. En av prioriteringarna för Ungdoms-programmet kommer att vara övervakningen av de projekt som får stöd i samarbetsprogrammen. Nätverken är ett lämpligt redskap för att la tillstånd ett fast samarbete mellan de olika aktörer som deltar i projekten för rörlighet eller ungdomars initiativ, de utgör även ett bra medel för att erbjuda konkreta möjligheter för volontärverksamhet som ungdomar vill omvandla till mer varaktiga projekt. 19 Genom insats C i Ungdom för Europa har man dragit nyttiga lärdomar om de möjligheter som uppkopplingen av aktörer i ungdomsfrågor medför. I likhet med de experimentella nätverk som utarbetats inom ramen för pilotverksamheten med europeisk volontärtjänst utgör denna uppkoppling en utgångspunkt som bör utvecklas med tanke på en diversifiering av partnerskap. Som det har betonats i meddelandet "För ett kunskapens Europa är det viktigt att fortsätta med målinriktade undersökningar för att bättre lära känna vissa aspekter hos europeiska ungdomar och utarbeta mer effektiva metoder för att möta deras behov. insatser för ungdomar utan några antagningskrav har visat att Gemenskapens ungdomarna mobiliserar sig för att delta. Insatserna krossar den återhållsamma attityd mot vissa sociala områden som formell utbildning eller arbetsmarknad. Denna utveckling bör undersökas för att insatserna för ungdomar bättre skall kunna vara denna hävstång för deltagande av alla ungdomar. Denna del i programmet skall även göra det möjligt att analysera utvecklingen av dessa nya individuella banor inom utbildning. Slutsatser EG-samarbetet i ungdomsfrågor öppnar sig mot nya former av utveckling. Den har nytta av erkännandet av dess särskilda bidrag samt av ett förnyat intresse från aktörer som hittills varit mindre engagerade i denna sektor. Utvecklingen av tjänstesektorn ökar möjligheterna till insatser och stöd som verksamheten för ungdomar kan dra nytta av. Detta gynnsamma läge tillsammans med det positiva mottagande som EG-samarbetets insatser för ungdomar fått utgör en solid grund för framtida utveckling. Trots de svagheter som noterats och som snarare är förknippade med operativa förfaranden har EG-samarbetet fungerat som en drivkraft som man även i fortsättningen måste värna om. 20 BILAGOR ANTAL PROJEKT (inlämnade och godkända! 1995. 1996 DECENTRALISERADE OCH CENTRALISERADE 1995 Inlämnade projekt Godkända projekt GODKÄNDA % 1996 Inlämnade projekt Godkända projekt 1995-1-1996 GODKÄNDA Inlämnade Godkända GODKÄNDA % projekt projekt % DECENTRALISERADE Delsumma (decentr. ) % av totalsumma CENTRALISERADE Delsummal (centr. ) % av totalsumma TOTALT % 3795 79,2 2480 82,7 65,3 3632 69,5 2459 77,5 67,7 7427 74,1 4939 80,0 996 20,8 4791 100 518 17,3 2998 100 52,0 62,6 1596 30,5 5228 100 713 22,5 3172 100 44,7 60,7 2592 25,9 10019 100 1231 20,0 6170 100 66,5 47,5 61,6 Preliminära uppgifter p ANTAL PROJEK i (inlämnade och godkända) 1995. 1996 DECENTRALISERADE GODKÄNDA % 67,8 57,1 66,5 1995 Inlämnade projekt Godkända projekt GODKÄNDA % 1996 inlämnade projekt Godkända projekt 1995 + 1996 GODKÄNDA Inlämnade Godkända projekt projekt % A. I B. l 3379 416 2246 234 66,5 56,3 3128 504 2168 291 69,3 57,7 6507 920 4414 525 TOTALT 3795 2480 65,3 3632 2459 67,7 7427 4939 Preliminära uppgifter ANTAL PROJEKT SOM FATT STÖD 1995/1996 (DECENTRALISERADE) A. I 1995 61 2 34 19 273 40 188 102 192 575 78 85 23 212 24 76 60 125 77 1996 60 3 45 30 268 76 268 72 203 460 125 81 20 169 19 70 37 94 68 B. l 1995 13 4 1996 14 3 13 8 65 31 9 4 20 4 7 48 8 10 10 52 42 11 2 5 27 62 3 8 38 4 AT BEDE BEFL BEFR DE DK ES Fl FR GB GR IE IS IT LU NL NO PT SE TOTALT 2246 2168 234 291 Preliminära uppgifter t—> Preliminära uppgifter Preliminära uppgifter ANTAL PROJEKT /inlämnade och godkända) 1995. 1996 DECENTRALISERADE 1995 Inlämnade projekt Godkända projekt GODKÄNDA % 1996 Inlämnade projekt Godkända projekt GODKÄNDA % 1995 + 1996 Inlämnade Godkända projekt projekt GODKÄNDA % A. I A. II. 1 AII. 2 B. l B. ll C D E. l E. II 70 384 84 16 21 20 342 59 51 163 53 16 15 15 162 43 72,9 42,4 63,1 100,0 71,4 75,0 47,4 72,9 67 709 76 12 31 48 451 128 74 39 313 32 8 17 32 205 48 19 58,2 44,1 42,1 66,7 54,8 66,7 45,5 37,5 25,7 137 1093 160 28 52 68 793 187 74 90 476 85 24 32 47 367 91 19 TOTALT 996 518 52,0 1596 713 44,7 2592 1231 65,7 43,5 53,1 85,7 61,5 69,1 46,3 48,7 25,7 47,5 Preliminära uppgifter ez DELTAGARE FÖRDELADb ENLIGT ALPER OCH KÖN (DECENTRALISERADE) % <15 % 15-17 % 18-20 % 21-23 % 24-25 % >25 % % MANLIGA KVINNUGA A. l 1995 2,1 44,5 30,0 14,3 6,0 3,1 48,4 51,6 1996 2,8 43,9 28,7 15,6 5,9 3,2 47,5 52,5 B. l 1995 0,1 4,0 6,3 24,7 21,1 43,7 53,2 46,8 1996 0,0 2,4 9,6 19,0 19,7 49,2 50,9 49,1 Preliminära uppgifter -4J TEMAN FÖR PROJEKT (DECENTRALISERADE) A. I B. I 1995 1996 % % 1995 1996 % % Aktivt medborgarskap 3,0 2M | konstnärliga o. kulturella uttryck | 35,11 31,5 miljöfrågor 6,1 7j\ lika mojligheter l 2,6| 2,8| medvetenhet om Europeiska frågor 12,5 21,8 I | hälsa (narkotika, aids, alkoholmissbruk) levnadsförhållanden åtgärder mött brott åtgärder mot utslagning åtgärder mot rasism. rörlighet | ny teknik skydd och främjande av det lokala natur- och kulturarvet social integrering information till ungdomar 1,0 2,2 9,0 0,4 2,7 2,8 1,6 0,2 2,8 4,3 7,5 8,0 0,4 2,9 2,8 0,6 0,4 3,0 6,6 3,4 fritidsverksamhet för ungdomar | 7,9| 3,3| ej angivet tema 0,3 0,3 8,1 12,21 2,0 0,5| 7,6 1. 5 1,0 4,6 1,0 8,5 7,6 4,9 2,2 8,0 0,4 2,2 1,3 5,4 0,9 I 40,6 30,8 0,4 0,9 1,0 I | 2,0] 5,8 14,2 12,9 2,5| 1,0 6,7 0,9 totalt 100,0 100,0 100,0 100,0 uppgifter med ledninga av YouthLinks preliminära databaser okt 1997 slutlig nivå och tillämpningsnivå (DK, ES. FR. NL. PT) datauppgifter saknas för GR och IT Preliminära uppgifter 1% ISSN 1024-4506 KOM(98) 52 slutlig DOKUMENT SV 16 01 06 13 Katalognummer :. CB-CO-98-054-SV-C ISBN 92-78-30760-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg aS