title: PERGUNTA ESCRITA n. 440/98 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Inundações nas ilhas do Egeu

text: 2. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 304/105 Reposta dada por Mario Monti em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Mar(cid:231)o de 1998) A Comissa(cid:152)o gostaria de sublinhar que o sistema especial de vendas isentas de direitos (duty free) na Comunidade derroga as normas gerais da fiscalidade. Com a expira(cid:231)a(cid:152)o do periodo transito·rio, as vendas em aeroportos e a bordo de avio(cid:152)es e ferries passara(cid:152)o a estar sujeitas, como e· normal, a taxas, de acordo com o IVA e o imposto sobre consumos espec(cid:14)·ficos. Quanto ao IVA, isto significa que as mercadorias vendidas a bordo de avio(cid:152)es e ferries sera(cid:152)o tributadas no Estado-membro de partida e as mercadorias vendidas em aeroportos sera(cid:152)o tributadas consoante o Estado- membro onde se situa o aeroporto. Quanto aos impostos sobre consumos espec(cid:14)·ficos, as mercadorias estara(cid:152)o, de um modo geral, sujeitas a‘ tributa(cid:231)a(cid:152)o do Estado-membro em que sa(cid:152)o adquiridas. Deve ser real(cid:231)ado que, aquando da decisa(cid:152)o do Conselho da supressa(cid:152)o das vendas isentas de direitos na Comunidade, na(cid:152)o se previu que os sistemas de tributa(cid:231)a(cid:152)o fossem adaptados. (98/C 304/157) PERGUNTA ESCRITA E-0439/98 apresentada por Niels Sindal (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) Objecto: Ajudas pu·blicas Qual e· o ponto de vista da Comissa(cid:152)o quanto a‘ autoriza(cid:231)a(cid:152)o da ajuda pu·blica francesa destinada a conseguir que a empresa de constru(cid:231)a(cid:152)o de automo·veis Toyota invista em Fran(cid:231)a? Resposta dada por Karel Van Miert em nome da Comissa(cid:152)o (13 de Mar(cid:231)o de 1998) O projecto de aux(cid:14)·lios estatais associados ao investimento da empresa Toyota em Valenciennes ainda na(cid:152)o foi comunicado a‘ Comissa(cid:152)o pelas autoridades francesas; quando o for, a ana·lise da Comissa(cid:152)o basear-se -a· no enquadramento comunita·rio dos aux(cid:14)·lios estatais no sector automo·vel. Este u·ltimo tem por objectivo garantir a transpare(cid:136)ncia dos fluxos de aux(cid:14)·lio e impo(cid:152)e uma disciplina estrita a‘ concessa(cid:152)o de subven(cid:231)o(cid:152)es, por forma a limitar ao ma·ximo as distor(cid:231)o(cid:152)es da concorre(cid:136)ncia na indu·stria comunita·ria. Toma em considera(cid:231)a(cid:152)o quer as necessidades do desenvolvimento regional, quer as caracter(cid:14)·sticas do sector automo·vel marcadas por sobrecapacidades de produ(cid:231)a(cid:152)o importantes na Europa. Sera· enviada ao Senhor Deputado, bem como ao Secreta·rio-Geral do Parlamento uma apresenta(cid:231)a(cid:152)o sinte·tica do enquadramento em vigor nesta mate·ria para o per(cid:14)·odo de 1998-2000. (98/C 304/158) PERGUNTA ESCRITA E-0440/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) Objecto: Inunda(cid:231)o(cid:152)es nas ilhas do Egeu As recentes chuvadas, com v(cid:14)·timas humanas, que se abateram sobre as ilhas do Egeu, Lesvos, Santorini e outras, causaram grandes preju(cid:14)·zos nas redes via·rias (provincial e rural) em instala(cid:231)o(cid:152)es industrias, estabelecimentos e habita(cid:231)o(cid:152)es, bem como nas explora(cid:231)o(cid:152)es agr(cid:14)·colas e infra-estruturas. Para fazer face a esta grave situa(cid:231)a(cid:152)o pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o: Se tenciona disponibilizar verbas do or(cid:231)amento comunita·rio destinadas a‘s cata·strofes naturais para ajuda 1. imediata, Quais as possibilidades, por parte do QCA, para financiar interven(cid:231)o(cid:152)es de repara(cid:231)a(cid:152)o dos danos e trabalhos 2. de protec(cid:231)a(cid:152)o contra as cheias


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 428/98 dell'on. Spalato BELLERE' alla Commissione. Rappresentanze della Commissione

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
administrative check
appointment of staff
civil servant
diplomatic profession

formats: html pdf print

text: C 304/100 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 2. 10. 98 Sebbene non sia possibile confrontare il problema del 2000 e l(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro con riferimento alle modalita‘ per una soluzione al riguardo, e‘ per esempio prassi comune per la modernizzazione di un sistema informativo renderlo compatibile col 2000 e con l(cid:146)euro, operazione da effettuarsi simultaneamente e dalle stesse persone. Sarebbe pertanto estremamente difficile e non redditizio cercare di dissociare i costi di entrambe le trasformazioni. Infatti, l(cid:146)adattamento dei sistemi informativi al 2000 ha gia‘ avuto inizio all(cid:146)interno della Commissione nel 1996 ed e‘ continuato nel 1997 ed e‘ tuttora in corso nel 1998. Esso e‘ stato prevalentemente incorporato nel costo globale dei bilanci per la manutenzione e la modernizzazione delle applicazioni. Non e‘ possibile identificarne con precisione il relativo costo. (1) COM(1998) 102 (98/C 304/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0427/98 di Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) alla Commissione (24 febbraio 1998) Oggetto: Pensioni di anzianita‘ dei funzionari della Comunita‘ Il progetto di bilancio comunitario non prevede le spese per le pensioni d(cid:146)anzianita‘ dei funzionari della Comunita‘; nondimeno si tratta di spese che gli Stati membri dovranno sostenere. Puo‘ la Commissione far sapere a quanto valuta l(cid:146)importo delle spese per le pensioni di anzianita‘ non previste dal bilancio e come si potra‘ tenerne meglio conto nei bilanci futuri? Risposta data dal signor Liikanen a nome della Commissione (2 aprile 1998) La Commissione rimanda l(cid:146)onorevole parlamentare all(cid:146)articolo 83 dello statuto dei funzionari delle Comunita‘ europee. Esso stabilisce da un lato che il pagamento delle prestazioni del regime pensionistico e‘ garantito collettivamente dagli Stati membri, ed e‘ a carico del bilancio delle Comunita‘ e dall(cid:146)altro che i funzionari e altri agenti contribuiscono per un terzo al suo finanziamento (tale contributo e‘ attualmente pari all(cid:146)8,25% dello stipendio base), dato che gli importi corrispondenti costituiscono un(cid:146)entrata del bilancio. Quanto al problema del costo attuariale delle pensioni per il bilancio comunitario, che costituisce un obbligo finanziario, la Corte dei conti ha invitato la Commissione a iscrivere, d(cid:146)ora in poi, questo costo nel bilancio della Comunita‘. Tale prassi, che entra in vigore a partire dall(cid:146)esercizio 1997 (al 31 dicembre 1997), e‘ particolarmente lenta e complessa, non essendo mai stata applicata in precedenza. Essa si avvale delle informazioni provenienti da tutte le istituzioni e agenzie che partecipano al regime comune delle pensioni e richiede pertanto competenze specifiche. La Commissione ha quindi deciso di affidare a un(cid:146)impresa specializzata il compito di quantificare tali costi nel quadro piu‘ ampio di uno studio attuariale le cui finalita‘ comprendono anche questioni connesse con il regime pensionistico comunitario e il suo equilibrio a lungo termine. Poiche· i risultati di tale studio non saranno disponibili prima della fine del settembre 1998, la Commissione ha iscritto nel bilancio finanziario, al 31 dicembre 1997, una stima indicativa dell(cid:146)importo di tale debito attuariale. L(cid:146)onorevole parlamentare potra‘ pertanto attingere le informazioni richieste dalla pubblicazione contenente il conto di gestione e il bilancio finanziario per l(cid:146)esercizio 1997, attualmente in preparazione. (98/C 304/151) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0428/98 di Spalato Bellere· (NI) alla Commissione (24 febbraio 1998) Oggetto: Rappresentanze della Commissione In molteplici paesi del mondo e presso le istituzioni internazionali, l(cid:146)Unione europea viene rappresentata dalla Commissione, che a sua volta incarica alti funzionari con qualifica di ambasciatori a rappresentare l(cid:146)Unione medesima


title: PREGUNTA ESCRITA n. 402/98 del Honório NOVO a la Comisión. Ley Helms-Burton y recurso de la UE ante la OMC

eurovoc_concepts:
Cuba
World Trade Organisation
international sanctions

text: C 304/94 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 10. 98 (98/C 304/140) PREGUNTA ESCRITA E-0401/98 de Gianni Tamino (V) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: «Consorcio Venezia Nuova» El art(cid:14)·culo 3 de la Ley italiana no 798/84 autoriza, para la ejecucio·n de los gastos, de los proyectos y de las actuaciones necesarias para la salvaguardia de Venecia y de su laguna, al ministro de Obras Pu·blicas a recurrir a la adjudicacio·n del proyecto y de las obras «de adjudicacio·n individualizada de cara·cter privado, no obstante lo dispuesto en la normativa vigente» a empresas y/o sus consorcios. La adjudicacio·n del proyecto y de la realizacio·n del conjunto de las obras previstas en la ley mencionada anteriormente ha reca(cid:14)·do en el «Consorcio Venezia Nuova». Esta adjudicacio·n se ha convertido, con el paso de los an(cid:152)os y merced a nuevas leyes y decretos, en un monopolio para todo tipo de obras (mantenimiento territorial, ambiental y urbano) que, en realidad, han venido llevando a cabo desde hace decenios otras empresas sobre la base de licitaciones normales. Estas adjudicaciones con cara·cter de monopolio han seguido producie·ndose hasta finales de 1997, incluso despue·s de la aprobacio·n de la Ley no 206/95 sobre Venecia por la que se proh(cid:14)·be la adjudicacio·n directa con excepcio·n de las obligaciones de cara·cter jur(cid:14)·dico derivadas de actos anteriores y de sus consecuencias, tras la adopcio·n de diferentes directivas comunitarias sobre contratos pu·blicos e incluso posteriormente a la elaboracio·n de normas italianas de transposicio·n de dichas directivas. Para no aplicar y evitar estas normas europeas probablemente se considero· que los acuerdos y los actos anejos a los acuerdos originarios ya formaban parte de los anteriores y que los nuevos acuerdos ten(cid:14)·an cara·cter ejecutivo y derivaban del acuerdo inicial o de cualquier acuerdo posterior, si bien anterior a la entrada en vigor de la normativa comunitaria (por ejemplo, las adjudicaciones 9a y 10a de 1996 y 11a, 12a y 13a de 1997). ¿Considera la Comisio·n que este procedimiento de adjudicacio·n y de acuerdos sucesivos, que no preve· l(cid:14)·mites temporales y, por ello, con todo tipo de artificios legales, podr(cid:14)·a perdurar indefinidamente, se atiene al esp(cid:14)·ritu y a la letra de las directivas comunitarias (como se explica, por ejemplo, en el Libro Verde sobre los contratos pu·blicos de 27. 11. 1997)? ¿Encuentra leg(cid:14)·tima la adjudicacio·n del proyecto y de la realizacio·n de las obras al mismo consorcio? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (27 de abril de 1998) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 304/141) PREGUNTA ESCRITA E-0402/98 de Hono·rio Novo (GUE/NGL) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: Ley Helms-Burton y recurso de la UE ante la OMC El pro·ximo 13 de abril vence el plazo de que dispone la Comisio·n Europea para recurrir la decisio·n del grupo especial de la Organizacio·n Mundial del Comercio relativa a la extraterritorialidad de la Ley Helms-Burton sobre la intensificacio·n del embargo a Cuba. ¿Puede confirmar la Comisio·n su intencio·n de presentar a tiempo ante la Organizacio·n Mundial del Comercio el recurso sobre dicha decisio·n? Respuesta del Sir Leon Brittan en nombre de la Comisio·n (13 de marzo de 1998) Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refiera a las respuestas de la Comisio·n a las preguntas orales H-106/98 por el Sr. Bontempi, H-107/98 por el Sr. Marset Campos, H-108/98 por el Sr. Manisco, H-115/98 por el Sr Newens y H-117/98 por el Sr. Carnero Gonzalez, en el turno de preguntas de la sesio·n de febrero de 1998 (1) del Parlamento. (1) Debates del Europeo (febrero de 1998)


title: Quarterly accounts : Third quarter of 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
economic growth
economic statistics


title: QUESTION ECRITE no 394/98 de Daniela RASCHHOFER à la Commission. Utilisation des ressources des Fonds structurels pour respecter les critères de Maastricht

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
Structural Funds
Treaty on European Union
fraud against the EU

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/41 (98/C 310/49) QUESTION E· CRITE E-0394/98 pose·e par Daniela Raschhofer (NI) a‘ la Commission (24 fe·vrier 1998) Objet: Utilisation des ressources des Fonds structurels pour respecter les crite‘res de Maastricht Le Pre·sident de la Cour des comptes a indique· re·cemment que l(cid:146)Espagne et le Portugal auraient utilise· des aides structurelles afin de respecter les crite‘res de Maastricht. Existe-t-il des e·le·ments concrets indiquant que des E· tats membres utilisent les ressources des Fonds structurels pour respecter les crite‘res de Maastricht? Dans l(cid:146)affirmative, quels sont-ils? Dans la ne·gative, comment la de·claration de M. Friedmann s(cid:146)explique-t-elle? Une enque(cid:136)te a-t-elle e·te· organise·e a‘ ce sujet? Les re·sultats de cette enque(cid:136)te confirment-ils, le cas e·che·ant, la de·claration de M. Friedmann? Re·ponse commune aux questions e·crites E-0219/98 et E-0394/98 donne·e par M. De Silguy au nom de la Commission (22 avril 1998) La Commission ne dispose d(cid:146)aucune information sur des enque(cid:136)tes re·alise·es par la Cour des comptes a‘ ce sujet, ni d(cid:146)aucun e·le·ment susceptible d(cid:146)e·tayer la de·claration attribue·e au pre·sident de la Cour des comptes. (98/C 310/50) QUESTION E· CRITE E-0226/98 pose·e par Armelle Guinebertie‘re (UPE) a‘ la Commission (13 fe·vrier 1998) Objet: De·rogation communautaire pour une de·taxe des carburants utilise·s par les services de lutte contre l(cid:146)incendie et de secours Les collectivite·s locales financent aujourd(cid:146)hui tant l(cid:146)investissement que le fonctionnement du corps de·parte- mental des sapeurs-pompiers. Il s(cid:146)agit d(cid:146)une contribution importante, alors me(cid:136)me que la fiscalite· des carburants s(cid:146)alourdit et donc concerne aussi le fonctionnement des services d(cid:146)incendie et de secours. Ces services sont exone·re·s de vignettes et il serait opportun d(cid:146)autoriser la de·taxation du carburants desdits services. Mais le gouvernement fran(cid:231)ais conside‘re que la de·taxation de carburant pour les sapeurs-pompiers n(cid:146)est pratique·e dans aucun autre E· tat membre de l(cid:146)UE et estime qu(cid:146)une telle demande de de·rogation communautaire, qui devrait e(cid:136)tre accepte·e a‘ l(cid:146)unanimite·, ne s(cid:146)inscrit pas dans la perspective de l(cid:146)harmonisation de la fiscalite· au sein de l(cid:146)UE. Quelle est la position de la Commission sur la cre·ation e·ventuelle d(cid:146)une mesure de de·taxe des carburants utilise·s par les services de lutte contre l(cid:146)incendie et de secours? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (15 avril 1998) La taxation des huiles mine·rales dans la Communaute· est re·gie par la directive 92/81/CEE du Conseil concernant l(cid:146)harmonisation des structures des droits d(cid:146)accises sur les huiles mine·rales (1). Cette directive ne contient aucune disposition communautaire autorisant des exone·rations ou des re·ductions spe·cifiques pour les ve·hicules de service public tels que ceux que mentionne l(cid:146)Honorable Parlementaire. Un E· tat membre peut cependant solliciter une de·rogation en recourant a‘ la proce·dure fixe·e a‘ l(cid:146)article 8, paragraphe 4, de ladite directive. Cette demande doit e(cid:136)tre approuve·e par la Commission et par tous les autres E· tats membres


title: PREGUNTA ESCRITA n. 423/98 del Graham WATSON a la Comisión. El efecto del cambio de milenio sobre los sistemas informáticos

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European Monetary Institute
European Monetary System
European accounting system
banking system
communications systems
financial institution

formats: pdf print

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/61 Respuesta del Sr. Papouts(cid:14)·s en nombre de la Comisio·n (5 de mayo de 1998) La Comisio·n quiere hacer constar desde el principio que presento· su informe sobre los retrasos en el pago de las transacciones comerciales (1) tras haber llevado a cabo un amplio proceso de consulta del que se desprendio· que un 80 % de quienes expresaron su opinio·n estaban de acuerdo con una legislacio·n comunitaria sobre los retrasos en los pagos. Este proceso de consulta incluyo· una sesio·n pu·blica en la que opinaron representantes de varias profesiones, entre ellas la abogac(cid:14)·a. Aunque la Comisio·n ha mencionado datos estad(cid:14)·sticos de diversos estudios, ninguna organizacio·n externa ha tomado parte en la toma de decisiones. La Comisio·n esta· de acuerdo con Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a en que la calidad y capacidad de la abogac(cid:14)·a es indiscutible. U· nicamente quiere asegurar a los acreedores cuyo pago se ha retrasado un procedimiento de recurso ra·pido, eficaz y poco costoso que les permita obtener su pago y una compensacio·n por dan(cid:152)os. La Comisio·n ha decidido no abordar el tema de la competencia entre los abogados y las agencias de cobro de morosos en su propuesta de directiva sobre los retrasos en los pagos (2). (1) DO C 216 de 17. 7. 1997. (2) COM(1998)126 final. (98/C 310/78) PREGUNTA ESCRITA E-0421/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: El efecto del cambio de milenio sobre los sistemas informa·ticos ¿Tiene la Comisio·n la intencio·n de publicar un informe per(cid:14)·odico sobre los progresos realizados por los Gobiernos y la industria de la UE para contrarrestar el «efecto del cambio de milenio» sobre los sistemas informa·ticos, en el que se incluyan los costes incurridos? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (1 de abril de 1998) La Comisio·n ha aprobado una Comunicacio·n sobre el problema informa·tico del efecto 2000 (1), que subraya el papel de las empresas, asociaciones y Estados miembros e indica el a·mbito de actuacio·n de la Comunidad en este tema. Entre las actividades propuestas se encuentra la publicacio·n de informes perio·dicos sobre los avances y esfuerzos realizados en los Estados miembros. Uno de los fundamentos esenciales de tales informes sera·n los debates en todos los Consejos pertinentes sobre los progresos realizados en el seno de la Comunidad para estar preparados para el efecto 2000, as(cid:14)· como el intercambio perio·dico de informaciones sobre esta cuestio·n entre las iniciativas relacionadas con el efecto 2000 emprendidas por los Estados miembros y las asociaciones de a·mbito europeo. Por lo que se refiere a los costes, conviene recordar que se han llevado cabo estimaciones que han tenido amplia difusio·n. En la citada Comunicacio·n tambie·n se informa sobre ello. Puesto que existe un amplio consenso en cuanto a considerar que resultar(cid:14)·a poco pra·ctico efectuar un seguimiento detallado de los costes, no esta· previsto cubrir este aspecto, pero las estimaciones podr(cid:14)·an revisarse de vez en cuando. (1) COM(98)102. (98/C 310/79) PREGUNTA ESCRITA E-0423/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: El efecto del cambio de milenio sobre los sistemas informa·ticos ¿Que· medidas se han adoptado para garantizar que el Banco Central Europeo no sufra el efecto del cambio de milenio sobre los sistemas informa·ticos?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 412/98 af Petrus CORNELISSEN , Raphaël CHANTERIE til Kommissionen. Behandling af lastbilchauffører

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Sweden
cruel and degrading treatment
drivers
fundamental rights
human rights
protection of freedoms
transport authorisation

text: 17. 7. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 223/171 (98/C 223/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0364/98 af Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) til R(cid:229)det (19. februar 1998) Om: Forslag til forordning om jobskabelse og stłtte til sm(cid:229) virksomheder og mikrovirksomheder i Maghreb-landene Forslaget til forordning om jobskabelse og stłtte til sm(cid:229) virksomheder og mikrovirksomheder i Maghreb- landene (COM(94)0289) (1) blev forelagt for Europa-Parlamentet i august 1994. Forslaget indeb(cid:230)rer anvendelse af samarbejdsproceduren, og Parlamentet afgav derfor udtalelse under fłrstebehandlingen den 28. oktober 1994, hvorefter det forelagde sit (cid:230)ndrede forslag for Kommissionen den 22. december 1994. Siden har man afventet R(cid:229)dets f(cid:230)lles holdning, som hidtil ikke er blevet fastlagt. P(cid:229) hvilket stade af behandlingen befinder forslaget til forordning sig i R(cid:229)det, og hvad er grunden til, at der ikke fastl(cid:230)gges en f(cid:230)lles holdning? Hvad er (cid:229)rsagen til blokeringen? Kan R(cid:229)det udtale sig om, hvorn(cid:229)r det forventer at fastl(cid:230)gge sin f(cid:230)lles holdning? (1) EFT C 214 af 4. 8. 1994, s. 26. Svar (11. maj 1998) R(cid:229)det havde indledt behandlingen af det forslag til forordning, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til i sin forespłrgsel, men R(cid:229)det har ikke afsluttet behandlingen af dette udkast til forordning, da det ikke l(cid:230)ngere er relevant. P(cid:229) baggrund af konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d p(cid:229) Korfu og i Essen om prioriteringen af Middelhavsomr(cid:229)dets strategiske betydning og etableringen af et Euro-Middelhavs-partnerskab, der vil modtage en v(cid:230)sentlig finansiel stłtte, har Kommissionen med MEDA-forordningen forelagt en ny form for finansielt partnerskab. Denne forordning blev vedtaget af R(cid:229)det, efter at Europa-Parlamentet var blevet hłrt to gange. I sit oprindelige forslag havde Kommissionen i betragtningerne udtrykkeligt henvist til det forslag, det (cid:230)rede parlamentsmedlem n(cid:230)vner, samt til andre r(cid:229)dsforordninger vedrłrende finansielt samarbejde med Middelhavs- landene for at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229), at det nye udkast til forordning tr(cid:229)dte i stedet for disse. I bilag II i MEDA-forordningen gives der nemlig en definition af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne og gennemfłrelsesbestem- melserne for stłtten, og der fasts(cid:230)ttes foranstaltninger med henblik p(cid:229) stłtte til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder i Middelhavslandene. (98/C 223/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0412/98 af Petrus Cornelissen (PPE) og Raphae¤l Chanterie (PPE) til Kommissionen (24. februar 1998) Om: Behandling af lastbilchauffłrer Har Kommissionen kendskab til presseberetninger (1) om, at en belgisk lastbilchauffłr og hans 1. medchauffłr har siddet 55 dage i en svensk f(cid:230)ngselscelle, de fłrste 48 timer nłgen og dern(cid:230)st et par uger i isolation, da vognen ifłlge fragtbrevet skulle transportere frugtsaft, men i stedet var ladet med alkohol? 2. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at disse presseberetninger er sande? 3. S(cid:229)fremt svaret p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l 2 er bekr(cid:230)ftende, hvad mener Kommissionen da om denne fremgangsm(cid:229)de, der minder om middelalderen, bl. a. under henvisning til at lastbilchauffłrerne blev frikendt af domstolen i Malmł? (1) Begrundelse: Der henvises bl. a. til diverse avisartikler og udsendelsen af det belgiske tv-program »Den syvende dag« den 18. januar 1998


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: - "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning nr 19/65/EEG om tillämpning av fördragets artikel 85.3 på vissa grupper av avtal och samordnade förfaranden" och - "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning nr 17, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
EU Member State
competition policy
economic policy
single market

text: C 116/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 1. 4. Lagstiftningen kommer i alla fall knappast att åstadkomma mycket för att nå det avsedda målet att minska skatteflykten. Om en medlemsstat skulle införa källskatt där skattebetalarna hade sin hemvist, skulle skatten uppbäras av den medlemsstaten. Under dessa omständigheter kommer samtliga medlemsstater naturligtvis att införa källskatt och kommer inte att välja alternativet med uppgiftslämnande. ‘Samexistensmodellen‘ är därför en myt. 1. 4. 1. Resultatet av detta är att minimiskatten på 20 % också kommer att bli en maximiskatt, eftersom de medlemsstater där skattebetalarna är bosatta kommer att förbli ovetande om transaktionerna, som följaktligen inte kommer att omfattas av den högre skattesatsen, vilken i de flesta fall skulle ha tillämpats om metoden med uppgiftslämnande hade använts. ” Motivering A¨ ndringen förklarar sig själv. Resultat av omröstning Emot: 72, för: 40, nedlagda: 7. Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: — ”Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning nr 19/65/EEG om tillämpning av fördragets artikel 85. 3 på vissa grupper av avtal och samordnade förfaranden”, och — ”Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning nr 17, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86” (1999/C 116/06) Den 4 november 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 11 februari 1999. Föredragande var Giacomo Regaldo. Vid sin 361:a plenarsessionen den 24-25 februari 1999 (sammanträdet den 24 februari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för och 2 nedlagda röster. 1. Inledning Det meddelande som kommissionen(1) lagt fram an- 1. 1. gående tillämpning av gemenskapens konkurrensregler i sam- band med vertikala begränsningar bygger på en analys av de reaktioner som inkom (227 skriftliga kommentarer) under remissbehandlingen av grönboken(2). Det främsta syftet med dokumentet är att formulera en ny gemenskapspolitik för att avhjälpa de brister som finns i denna politik för närvarande. Kommittén vill å sin sida framför allt betona hur viktigt 1. 2. det är med en effektiv politik på detta område eftersom vertikala begränsningar utgör en mycket betydelsefull del av (1) EGT C 365, 26. 11. 1998, s. 3. (2) EGT C 296, 29. 9. 1997. gemenskapens konkurrenspolitik och på ett betydande sätt bidrar till att främja företagens konkurrenskraft, marknadsinte- gration, ekonomisk och social sammanhållning samt ökat konsumentskydd. 1. 3. Vertikala avtal, det vill säga avtal eller samordnade förfaranden mellan företag i olika led av distributionskedjan om leverans och/eller inköp av varor eller saluföring av tjänster (benämns även vertikala begränsningar) har med tiden visat sig kunna ha en konkurrensbefrämjande effekt. Mot bakgrund av den dynamik som skapats genom de pågående förändringar- na i produktionsprocesserna och i utvecklingen och diversifie- ringen av distributionsformer behöver dock gällande bestäm- melser för vertikala restriktioner moderniseras. 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116/23 1. 4. De nya bestämmelserna som kommissionen föreslår innebär en genomgripande reform av den nuvarande politiken baserad på formella rättsliga kriterier och sektorsspecifika bestämmelser. — Ett förslag om ändring av artikel 4. 2 i rådets förordning nr 17(2), första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86, så att det blir möjligt för kommissionen att retroaktivt bevilja undantag för vertikala avtal där anmälan lämnats in efter det att avtalet trätt i kraft. Huvudpunkterna i den nya politiken, som skall baseras 1. 5. på en analys av de ekonomiska verkningarna, är följande: — En enda förordning för gruppundantag som skall gälla för samtliga typer av vertikala avtal avseende varor för återförsäljning eller bearbetning eller för tjänster, förutom ett visst antal grundläggande begränsningar som inte skall omfattas av gruppundantaget (den s. k. svarta listan). — Ett eller två tröskelvärden för marknadsandelar föreslås för att koppla gruppundantagen till företagens marknadsinfly- tande. — En ”säkerhetszon” skall skapas för att de avtal som antas uppfylla kriterierna — dvs. som ligger under tröskelvärdet — skall kunna skiljas ut från dem som ligger över tröskelvärdet och därmed kan komma att bli föremål för en individuell granskning. — Regelverket skall kompletteras med ett antal riktlinjer som fastställer vilken strategi som skall tillämpas ovanför tröskelvärdena för marknadsinflytande och som gör det möjligt att återkalla ett gruppundantag under tröskelvärde- na. Härigenom får företagen dessutom exaktare kriterier och vägledning för själva beräkningen av marknadsandelar. — Den nya politiken innebär en betydande decentralisering av ansvaret för tillämpningen av gemenskapens konkur- rensregler i riktning mot nationella rättsväsen och myndig- heter. — En gräns för giltighetstiden för avtal som beviljats undantag föreslås. Gränsen anpassas efter avtalstyp. — En övergångsperiod (vars längd ännu inte fastställts) föres- lås för att avtal som fortfarande gäller då den nya förordningen träder i kraft skall kunna anpassas. 1. 6. För att kunna genomföra den nya politiken föreslår kommissionen ett antal samordnade åtgärder, som kommittén har ombetts yttra sig om och som presenteras här nedan: — Ett meddelande där grunddragen i den nya politiken för tillämpning av gemenskapens konkurrensregler på vertikala begränsningar presenteras. — Ett förslag till ändring av rådets förordning nr 19/65 EEG(1) för att utvidga den behörighet som rådet givit kommissionen i enlighet med artikel 85. 3 i EG-fördraget till att även omfatta hela grupper av avtal och samordnade förfaranden samt för att få till stånd en decentralisering. (1) EGT 36, 6. 3. 1965. 1. 7. På grundval av de nya befogenheter som rådet beviljar kommissionen genom de båda ovan nämnda förordningarna kommer kommissionen att kunna inleda arbetet för att följande dokument skall antas: — Ett nytt kommissionsförslag avseende en förordning som skall gälla för samtliga vertikala avtal i samtliga distribu- tionssektorer, med undantag för bilsektorn och andra vertikala förbindelser som omfattas av andra förordningar och meddelanden från kommissionen, i enlighet med de riktlinjer som presenteras i kommissionens meddelande. — En serie riktlinjer som skall komplettera förordningen och precisera kommissionens politik utöver de fastställda tröskelvärdena och som innebär att möjligheten att återkal- la ett gruppundantag slås fast. 1. 8. Genom den nya förordningens ikraftträdande kommer de nu gällande förordningarna om gruppundantag för ensamå- terförsäljningsavtal [förordning (EEG) nr 1983/83(3)], exklusi- va inköpsavtal [förordning (EEG) nr 1984/83(4)] respektive franchiseavtal [förordning (EEG) nr 4087/88(5)] upphöra att gälla. 1. 9. Efter att först ha remissbehandlats skulle den nya förordningen och riktlinjerna kunna antas av kommissionen och sedan träda i kraft under år 2000. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. I sitt meddelande om tillämpning av konkurrensregler på vertikala avtal betonar kommissionen att den analys som gjorts av grönbokens olika alternativ har visat på dessa alternativs begränsningar vad gäller att ge tillfredsställande lösningar på de problem som finns på det aktuella området, d. v. s. att regelverket är alltför stelbent och formalistiskt, att ingen hänsyn tas till marknadsinflytande samt att systemet för gruppundantag är alltför begränsande. 2. 2. Syftet med det förslag som kommissionen presenterar i sitt meddelande är att reformera gällande politik så att den ges en inriktning baserad på ett icke-formalistiskt synsätt där hänsyn tas till de berörda avtalens ekonomiska verkningar och som innebär en strävan mot en förenkling av kontrollförfaran- (2) EGT 13, 21. 2. 1962, ändrad genom förordning nr 59; EGT 52, 10. 7. 1962, genom förordning nr 118/63/EEG; EGT 162, 7. 11. 1963 samt genom förordning (EEG) nr 2822/71; EGT L 285, 29. 12. 1971. (3) EGT L 173, 30. 6. 1983, s. 1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1582/97 (EGT L 214, 6. 8. 1997, s. 27). (4) EGT L 173, 30. 6. 1983, s. 5, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1582/97 (EGT L 214, 6. 8. 1997, s. 27). (5) EGT L 359, 28. 12. 1988, s. 46. C 116/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 dena — något som torde utgöra en radikal kursändring i jämförelse med tidigare. Kommittén ställer sig i princip positiv till förslaget, inte minst eftersom det ligger i linje med vad kommittén framfört i samband med ett tidigare yttrande(1) om grönboken om vertikala restriktioner. 2. 3. I detta yttrande rekommenderade kommittén att man inför en försöker få bukt med stelbentheten och istället flexibilitet i analysen av vertikala samarbetsavtal så att systemet för gruppundantag kan anpassas och komma att omfatta även sådana nya distributionsformer som utgör en dynamisk anpassning till ändrade marknadsförhållanden, samtidigt som företagen garanteras tillräcklig rättssäkerhet i samband med framtida avtal. Kommittén framhöll även marknadsstrukturens betydelse för en utvärdering av de vertikala begränsningarnas effekter. Kommittén menade även att skiljedomsförfarandet bör säkerställas på såväl konsument- som mellanhandsnivå, eftersom detta förfarande ses som en förutsättning för en väl fungerande konkurrens och för en integrerad marknad. Den nya politik som nu har dragits upp tar inte 2. 4. bara fasta på dessa rekommendationer från kommittén, utan innehåller även andra förslag som kommittén framhållit som oerhört viktiga. Bland annat föreslås att liknande ekonomiska förhållanden som ger upphov till jämförbara horisontella eller vertikala effekter på marknaden skall beaktas på samma sätt, även om de rättsliga strukturerna i vissa avseenden kan se annorlunda ut, samt att den svängning i gemenskapspolitiken som krävs beträffande vertikala begränsningar ”dock måste förverkligas genom att uppdaterings- och moderniseringsförfa- randet integreras i den aktuella ramen för regler och förord- ningar och inte genom att regelverket överges”. Kommittén krävde slutligen att man delvis överger de ekonomiska och juridiska teorierna som ligger till grund för den tidigare tolkningen av artikel 85, särskilt när det gäller de förordningar som rör gruppundantag. 2. 5. Kommittén kan nu konstatera att kommissionen har för avsikt att ändra den nuvarande vida tolkningen av artikel 85 (som förbjuder de flesta vertikala avtal som innehåller bestämmelser som utestänger vissa aktörer eller på annat sätt inskränker de ekonomiska aktörernas handlingsfrihet). Kommissionen avser i sitt dokument att utgå ifrån begreppet marknadsinflytande kopplat dels till en utvidgning av tillämp- ningsområdet för kollektiva undantag, dels till ett förenklat anmälningsförfarande för avtal. Det bör dock i detta samman- hang erinras om att EG-domstolen konsekvent ansett att vertikala avtal, i synnerhet exklusiva inköpsavtal, inte automa- tiskt faller under tillämpningsområdet för artikel 85. 1. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Dispens för distributionsavtalen: ett mer omfattande gruppundantag skulle ge dem som har slutit avtal om selektiv distribution, exklusiva inköpsavtal och franchiseavtal större flexibilitet när det gäller att sluta kontrakt som motsvarar deras kommersiella krav och innebära lägre krav på att anpassa (1) EGT C 296, 29. 9. 1997. sådana avtal till restriktionerna i de individuella gruppundanta- gen. Kommittén välkomnar det faktum att det nya gruppun- dantaget har utsträckts till ett vidare verksamhetsfält för leverans och/eller inköp av distributören omfattande såväl varor för återförsäljning och bearbetning som marknadsföring av tjänster och mellanprodukter samt färdigprodukter för enbart återförsäljning. Kommittén noterar med särskild till- fredsställelse att varor eller tjänster kan ”bearbetas” till skillnad mot den tidigare bestämmelsen som endast gällde återförsälj- ning. Kommittén hoppas att beaktandemeningen i inled- 3. 1. 1. ningen eller de nya riktlinjer som föreslagits för gruppundantag skall ge bättre anvisningar om omfattningen av denna verk- samhet. Slutligen välkomnar kommittén att i gruppundantaget inkluderas vertikala avtal för sammanslutningar av små och medelstora detaljistföretag, ett önskemål som kommittén framfört i sitt yttrande. Kommittén noterar dessutom att det när det gäller 3. 1. 1. 1. marknadsdynamiken inte är nödvändigt att begränsa dessa former av sammanslutningar till små och medelstora företag. Undantaget bör också omfatta avtal där parterna går utanför kommissionens precisa definition av små och medelstora företag, men som ändå motsvarar små och medelstora företag vad gäller marknadsinflytande. Kommittén påpekar att definitionen på vertikala avtal 3. 1. 2. inte täcker [eller inte tycks avsedd att täcka(2)] agenturavtal för varor och tjänster. Kommittén hoppas att kommissionen tar tillfället i akt att klargöra sin ståndpunkt när det gäller agenter som i sin verksamhet inte är direkt underställda ett företag(3). 3. 2. Den nya föreslagna politiken föreskriver användningen av marknadsandelar som avgörande kriterium för om grupp- undantaget skall gälla eller ej, med det lovvärda målet att erbjuda de företag som inte har marknadsinflytande möjlighet att åtnjuta en rättssäkerhet under tröskelvärdet för den definie- rade marknadsandelen. Kommittén noterar att införandet av tröskelvärden är befogat också av det skälet att det är nödvändigt att undvika att företag med marknadsinflytande får del av undantaget, med risk för att deras ekonomiska makt får negativa effekter på konkurrensen, till skada för konsumenterna. 3. 2. 1. Kommittén vill ändå framhålla att: — en stor marknadsandel inte är synonymt med stort mark- nadsinflytande. Kommissionen borde i sina riktlinjer ange de faktorer — som möjligheten att utestänga konkurrenter från marknaden — vilka bevisar att en hög marknadsandel är lika med ett verkligt marknadsinflytande, (2) Se grönbok om vertikala begränsningar, s. ii, sammanfattning. (3) Enligt domstolens och kommissionens rättspraxis är artikel 85. 1 inte alls tillämplig om agenten inte ingår i uppdragsgivarens affärsverksamhet. 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116/25 — kommissionen förbehåller sig rätten att dra tillbaka rätten till gruppundantag, — kommissionen också kan göra artikel 86 gällande i de fall där ett eller flera företag dominerar marknaden. För övrigt har kommittén redan gjort detta påpekande vad gäller alternativ III i grönboken, med särskild hänvisning till det godkända systemet med gruppundantag för teknologiöver- föring(1). 3. 6. Kommittén noterar att de nya bestämmelserna som grundar sig på en enda förordning för gruppundantag faktiskt innebär slutet på de gällande sektoriella förordningarna, sär- skilt vad gäller öl och bensin, bilar undantagna. Detta innebär emellertid inte nödvändigtvis att de speciella omständigheter som ledde till att de antogs inte längre råder. Riktlinjerna borde beakta dessa speciella omständigheter vid tillämpningen av den nya enda förordningen och om nödvändigt stipulera att de specifika förordningarna bibehålls. Generellt accepterar kommittén behovet av ett tröskel- 3. 3. värde i form av marknadsandelar som villkor för ett utsträckt gruppundantag vad gäller distribution. Den påminner emeller- tid kommissionen om att införandet av en uppskattning av marknadsandelen i gruppundantaget vad gäller distribution kräver stor vaksamhet, eftersom det är nödvändigt att ge lämpliga anvisningar för beräkningen av denna marknadsandel i syfte att garantera att parterna kommer att använda sig av gruppundantaget. Kommittén välkomnar därför anvisningarna i avdelning IV, punkt 5 och föreslår att: a) kommissionen ger anvisningar i de föreslagna riktlinjerna, b) kommissionen erbjuder aktörer som befinner sig i trång- mål en ”möjlighet till snabbrådgivning”. 3. 4. Kommittén frågar sig också på vilken effektiv grundval som valet av tröskelvärden har gjorts. I praktiken skulle det finnas ett tröskelvärde på 10 % för de minimis-avtal, ett andra tröskelvärde på upp till 20 %, ett tredje på mellan 20 och 40 % och ett fjärde på över 40 %. Kommissionen föreslår till slut valet mellan ett 3. 4. 1. tröskelvärde på 25-35 % eller med två system med ett tröskelvärden på 20 % och 40 %. Ett tröskelvärde på mellan 25 och 35 % av marknadsandelen erbjuder helt visst fördelar vad gäller enkelhet och klarhet jämfört med två tröskelvärden som säkert skulle bli komplicerat och medföra risk för ytterligare formaliteter. Det skulle också få motsatt effekt än den avsedda vad gäller företagens rättssäkerhet; antal anmälningar skulle kunna stiga i stället för att minska. 3. 4. 2. av marknadsandelen. Kommittén förordar ett enda tröskelvärde på 30 % De otillräckliga anvisningarna av exakta och enkla 3. 5. kriterier som är lätta att tillämpa vid beräkningen av marknads- andelen och vid definitionen av den relevanta marknaden, dels vad gäller varor och tjänster dels geografiskt, kan skapa rättsosäkerhet med risk för försvårade förfaranden snarare än de förenklade förfaranden som kommissionen gör gällande i sin nya politik. 3. 7. Kommittén ser positivt på kommissionens vilja att finna en jämvikt mellan en målsättning som syftar till att analysera effekterna på marknaden och en rimlig nivå för rättssäkerheten. I detta syfte bör kommissionens meddelande om definition av den relevanta marknaden(2) som utgångs- punkt för den kommande allmänna undantagsförordningen åtföljas av riktlinjer som på ett grundligare och tydligare sätt bör ta upp de redan givna anvisningarna för beräkning av marknadsandelar och för hur effekterna av ett eventuellt överskridande av de fastställda tröskelvärdena skall dämpas. 3. 8. Kommittén noterar fördelarna med ett tröskelvärde för marknadsandelar; under det fastställda tröskelvärdet förmodas de vertikala begränsningarna inte ha någon större negativ nettoeffekt på konkurrensen, och följaktligen är de förenliga med artikel 85. 1 med undantag för grundläggande begräns- ningar (såsom påtvingade försäljningspriser och återförsälj- ningsbegränsningar, som preciseras i den svarta listan). För sådana avtal är rättssäkerheten således garanterad. 3. 9. Kommittén noterar emellertid de nackdelar som ett sådant antagande om kompatibilitet kan medföra för små och medelstora distributionsföretag. Om ett distributionsnät är beroende av en koncessionsgivare med en marknadsandel som är lägre än tröskelvärdet, vilket skall fastställas, kommer de berörda distributionsavtalen — som inte innehåller grundläg- gande begränsningar — inte att omfattas av några kontroller. För att råda bot på detta missförhållande — som riskerar att försvaga de små och medelstora distributionsföretagens ställning, och som bortsett från rättvisehänsyn skulle kunna resultera i att kommissionen får ta emot en mängd reklamatio- ner — ber kommittén kommissionen att föra in en klausul som, i fall som detta, begränsar koncessionsgivarens makt gentemot de små och medelstora distributionsföretagen och som åtminstone erbjuder dessa ett effektivt skydd. i Kommittén välkomnar garantin för att överskridandet 3. 10. av tröskelvärdet form av marknadsandelar inte medför misstanke om något olagligt, liksom införandet av riktlinjer avseende de tre typfall (icke-ingripande, undantag eller förbud) som faller under tillämpningen av artikel 85. 1, kommissionens politik med avseende på artikel 85. 3 samt dess behörighet att dra tillbaka förmånerna. Kommittén hade åtminstone önskat få se ett utkast till riktlinjerna innan den utarbetade detta yttrande. (1) EGT C 102, 24. 4. 1995. (2) EGT C 312, 14. 10. 1997, s. 15. C 116/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 3. 10. 1. Kommissionen har emellertid bekräftat att det åligger den att bevisa att ett avtal bryter mot artikel 85. 1. Kommittén anser dock att ett eventuellt ogiltigförklarande av ett avtal, som inte beror på ett överskridande av tröskelvärdet, bör träda ikraft ex-nunc i stället för ex-tunc. Detta framgår inte tillräckligt tydligt i de ändringar som kommissionen föreslår i de gällande förordningarna. kundkretsen. Det verkar som om kommissionen vill fortsätta att tillåta överenskommelser om begränsningar i den aktiva försäljningen på en ensamåterförsäljares territorium, men ESK vill samtidigt att kommissionen skall uppge i vad mån man kan tillåta avtal mellan en leverantör och en agent om att den senare ensam skall sköta den aktiva försäljningen (aktiv kundbearbetning) till en kundkrets som definieras av leveran- tören. 3. 11. Kommittén ser positivt på att den s. k. vita listan tas bort från gruppundantaget och förväntar att de föreslagna riktlinjerna ger anvisningar om godtagbara villkor. Kommittén noterar att kommissionens nya politik genom upprättande av en lista med grundläggande begränsningar (negativ lista), som automatiskt faller utanför gruppundantaget, innebär ett nytt förhållningssätt som bör bedömas positivt, eftersom den kullkastar den nuvarande restriktiva hållningen som fastställer gruppundantag i samband med bestämda villkor. Kommittén noterar med tillfredsställelse att kommissionen genom att hörsamma dess begäran har ansett att villkor som innebär maximala eller rekommenderade försäljningspriser under vissa förutsättningar är förenliga med konkurrensbestämmelserna. Nationella bestämmelser, som för närvarande godtas av kom- missionen, borde därför fortsätta att gälla i det framtida systemet. 3. 12. Kommittén är emellertid bekymrad över att det finns så många klausuler på ”svarta listan” och att de är så komplicerade att tolka och tillämpa. De kan i praktiken leda till att det inte alls blir lättare för företagen att formulera sina avtal, utan att de uppmuntras att ta till notifiering för att få garantier för juridisk klarhet. Avsnitt V. 3 i meddelandet(1) förbjuder till exempel krav på geografisk exklusivitet, vilket är oroande eftersom det är en avsevärd modifiering av den tidigare tolkningen av detta begrepp. Vi efterlyser betydligt klarare besked om hur det skall tillämpas. Kommissionen måste också belysa i vilken mån ”kopplingsklausuler” i anslut- ning till ”ingen-konkurrens-klausuler” är juridiskt hållbara. 3. 12. 1. Det finns också tvivel när det gäller kommissionens tolkning av exklusiva distributionsavtal som också föreskriver exklusiva inköp. Kommissionsdokumentet betraktar dessa som skadliga med avseende på marknadsintegrationen, men de har hittills undantagits (se Grundig/Consten-utlåtandet, 1966)(2). 3. 12. 2. ESK ställer sig bakom kravet att tidigare rättsläge skall bibehållas i fråga om förbudet mot passiv återförsäljning i ensamåterförsäljaravtal. Samtidigt är det viktigt att erkänna betydelsen av att det är tillåtet att införa begränsningar för aktiv återförsäljning. Det säger sig självt att ett företag inte vill ta på sig den komplicerade uppgiften att lansera en ny produkt på en viss marknad om man inte är säker på att i gengäld få en till marknaden eller eller annan form av exklusiv rätt Kommittén konstaterar att varaktigheten inte har 3. 13. definierats: man tänker sig en begränsad varaktighet som varierar med hänsyn till avtalets typ. Detta verkar innebära att man överger gällande praxis med en femårsperiod som kan förlängas till tio år; företagen betraktar denna möjlighet som nödvändig för en rimlig planering av investeringarna. Med tanke på att kommissionen — och i framtiden eventuellt nationella myndigheter — kan ha befogenheter att dra in undantag om problem uppstår, måste alla begränsningar av avtalens varaktighet återspegla den tidsrymd som krävs för att investeringarna skall uppnå lönsamhet, särskilt inom öl- och bensinsektorerna. 3. 13. 1. Kommittén känner inte till hur kommissionen planerar att agera på nyskapande vertikala avtal eller i de fall där leverantörerna äger lokalerna. A¨ ven här hänvisar dokumentet till framtida riktlinjer. Vi noterar att den nya bestämmelsen, enligt ändrings- 3. 14. förslaget till förordning 19/65/EEG artikel 1, skall tillämpas på ”grupper av avtal som ingåtts mellan två eller flera företag i olika led av distributionskedjan”. Med tanke på att marknaden är dynamisk och vissa tillverknings- och bearbetningsprocesser är komplicerade och integrerade undrar kommittén om det inte skulle vara lämpligare att stryka hänvisningen till distribu- tionskedjans olika led, och i stället centrera framställningen på det ekonomiska syftet med det avtal som man begär undantag för. 3. 15. Vad åtföljande åtgärder beträffar ställer sig kommittén också positiv till att artikel 4. 2 arbetas om så att det blir möjligt att retroaktivt undanta ej notifierade avtal över gränsen för marknadsandel. Vi håller med om att en sådan reform skulle kunna bidra till att sänka trycket av de enskilda anmälningarna, men utesluter inte möjligheten att aktörer som ligger ovanför tröskelvärdet kan vilja göra anmälan för att undvika senare tvister. (1) EGT C 365, 26. 11. 1998 s. 3. (2) Utlåtande 13. 7. 1966, EG-domstolens rapporter 1966 s. 0429 [ej på svenska]. 3. 15. 1. ESK har således fortfarande farhågor om att ansök- ningar om enskild anmälan över marknadsandelströskeln kommer att skickas in till kommissionen utan att det finns garantier för ett beslut inom rimlig tid eller ens något annat resultat än ett brev där mottagandet erkänns. Som vi noterar i vårt yttrande efterlyser vi en procedur med vissa inbyggda 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 116/27 tidsgränser, till exempel ett invändningsförfarande. En annan tänkbar modell kan vara de tidsgränser som är inbyggda i fusionskontrollförordningen(1). ESK ser fram emot en sådan ändring, som en del av kommissionens mer generella reform av förfarandena. Kommissionen bör också förbereda förfarandena 3. 15. 2. för förhandsanmälningar från parter som tvistar om rätten till undantag. Sådana fall har tidigare handlagts av domstol eftersom det saknats möjlighet till retroaktivt undantag. 3. 16. Med avseende på den centrala följdåtgärden där man överlåter till nationella myndigheter att tillämpa gemenskapens konkurrensregler konstaterar kommittén att den nya politiken ger nationella instanser befogenhet att dra in möjligheten att tillåta gruppundantag innanför nationsgränserna och att tillämpa artikel 85. 1 ovanför marknadsandelsgränsen. ESK understryker att denna nya uppläggning är ett avsevärt avsteg från rådande regler, som ger kommissionen hela ansvaret för att artikel 85. 3 tillämpas fullt ut. 3. 16. 1. Generellt stöder kommittén kommissionens strävan att decentralisera tillämpningen av konkurrenspolitiken, men vi vill också uppmärksamma riskerna med ett sådant tillväga- gångssätt när det gäller enhetligheten och konsekvensen i EU:s konkurrenspolitik. Det kan vara negativt för företagen att befogenheter förs över till nationella myndigheter om skillna- derna i förvaltnings- och rättspraxis mellan medlemsstaterna äventyrar den enhetliga rättstillämpningen på inre marknaden och gör förvaltningsförfarandena mindre effektiva. Kommis- sionen bör formulera klara procedurregler för att förhindra att rättsskipningen splittras upp av skilda tillämpningar av nä- rings- eller konkurrenspolitiken i de olika medlemsstaterna. Dessutom måste kommissionen ges befogenhet att inleda förfaranden gentemot nationella myndigheter när det gäller respekten för rättsliga och tekniska specifikationer. Det måste också vidtas anstalter för utredningar över nationsgränserna, eftersom de nationella konkurrensmyndigheterna — till skill- nad från kommissionen — inte har några maktbefogenheter i detta avseende. Principen om ”one-stop shop” i Europa bör alltid ha högsta prioritet, även när tillämpningen är decentrali- serad, men det bidrar till att lätta kommissionens arbetsbelast- ning att successivt delegera mindre omfattande avtal mellan i första hand aktörer i en enda medlemsstat till denna stats konkurrensmyndigheter. Kommissionen kan då koncentrera sina ansträngningar på de avtal som har betydelse över hela gemenskapen. ESK ställer sig också positiv till att kommissionen är 3. 17. beredd att ta hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna för vertikala distributionsavtal. Vi ifrågasätter därför om alla grundläggande begränsningar, bland annat avseende låg tröskel för marknadsandelar, måste föras upp på svarta listan. Sådana avtal har svaga ekonomiska effekter om man antar att de inte inte föreligger ingår i ett bredare avtalsnätverk och det någon risk att någon utestängs från den berörda marknaden. Kommittén anser att EG-domstolens resonemang i domen Delimitis mot Henninger Brau (1991)(2) tyder på att domstolen inte tar så hårt på absoluta begränsningar när det gäller mindre omfattande avtal med svaga ekonomiska effekter under artikel 85. 1, och vi menar att kommissionen bör ompröva sin ståndpunkt under artikel 85. 3. 3. 18. Som ett steg i rätt riktning välkomnar kommittén att kommissionen är beredd att godta icke grundläggande begränsningar under en tröskel på 20 %, om tvåtröskelsystemet för maximal marknadsandel införs. Detta visar att kommissio- nen tillämpar ett ekonomiskt synsätt på gruppundantaget i nedre änden av marknadsandelsspektrat. 3. 19. Kommittén förespråkar att en maximal marknadsan- del med en enda tröskel, om modellen antas, skall tas upp som en princip av kommissionen, vid behov i ”riktlinjerna”. 3. 20. ESK föreslår också att kommissionen — i konsekvens med sin nya, mer ekonomiskt inriktade syn på vertikala avtal — tar nästa steg och omprövar sitt utnyttjande av en svart lista för alla grundläggande begränsningar när det gäller samtliga mindre vertikala avtal, även de som ligger under tröskelvärdet 10 % för notifiering av avtal av mindre omfattning. Vi ser positivt på att kommissionen är beredd att 3. 21. utnyttja den undantagsmekanism som föreslås i meddelandet. Det måste ske en noggrann avvägning mellan de säkerhetsspär- rar som finns inbyggda i gruppundantaget och reservmöjlighe- terna i ett tillbakadragande. 3. 22. Kommittén upprepar sitt stöd för principen om att avskilja förbjudna inskränkningar, som framfördes i det tidiga- re yttrandet om vertikala begränsningar(3). 4. Avslutande kommentarer Kommittén noterar att riktlinjerna, som är ett avgöran- 4. 1. de inslag i den nya politiken, borde ha remitterats av kommis- sionen i samband med den nya enhetliga förordningen, före alla ändringar av förordningarna (EEG) 19/65 och 17/62. 4. 2. Med undantag för de synpunkter som framförts under ovanstående allmänna och särskilda kommentarer, speciellt med avseende på utnyttjandet av marknadsandelskriteriet, stöder ESK införandet av den nya förordningen, med en enda tröskel på 30 %. (1) EGT L 257, 1990, s. 13. (2) EGD 935 (1991). (3) EGT C 296, 29. 9. 1997. C 116/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 4. 3. Detta skulle göra det lättare att tillämpa förordningen på bred basis, så att kommissionen kan koncentrera sig på de fall där en dominerande marknadsposition kan leda till att konkurrensreglerna inte följs. 4. 4. När det gäller klausulerna i svarta listan är det oroväck- ande att den som återges i avdelning V. 3 i meddelandet, som det redan nämnts i punkt 3. 11, innebär en avsevärd förändring av den gängse tolkningen av geografisk exklusivitet. 4. 5. Såsom kommittén framfört i punkt 3. 12 är det nödvän- digt att kommissionen när det gäller definitionen av avtalens giltighetstid tar hänsyn till den tidsperiod som behövs för att investeringar som gjorts skall ge avkastning. Bryssel den 24 februari 1999. 4. 6. Mot bakgrund av dessa kommentarer stöder kom- mittén kommissionens initiativ och uppmanar den att ta hänsyn till de ståndpunkter som kommer till uttryck i förelig- gande yttrande när det gäller definitionen av riktlinjerna och förordningen om gruppundantag, som skall remitteras till ESK. Kommittén kommer då att få tillfälle att bevaka hur 4. 7. kommissionen avser att reglera vertikala avtal inom en klart definierad rättslig ram; denna måste präglas av redig upplägg- ning, överskådlighet, rättslig klarhet och stöd för småföretagen om de väntade fördelarna skall kunna vidarebefordras till fullo till konsumenterna. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens vitbok om rättvisa trafikavgifter: En modell för stegvist införande av gemensamma avgiftsprinciper för transport- infrastruktur i EU” (1999/C 116/07) Den 31 juli 1998 beslutade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens vitbok om rättvisa trafikavgifter: En modell för stegvist införande av gemensamma avgiftsprinciper för transportinfrastruktur i EU”. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 februari 1999. Föredragande var Dethmer H. Kielman. Vid sin 361:a plenarsession den 24-25 februari 1999 (sammanträdet den 24 februari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 117 röster för och 2 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. 1. Den stora mängden olika system för infrastrukturav- gifter för olika typer av transport i de olika medlemsstaterna undergräver transportsystemets effektivitet och hållbarhet. 1. 1. Vitboken är en fortsättning på vitboken från 1993 om en framtida utveckling av en gemensam transportpolitik(1) och grönboken från 1995 om ”en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn”(2). I vitboken lägger Europeiska kom- missionen fram förslag om en harmoniserad gemenskapsstra- tegi för transportavgifter enligt principen ”användaren betalar”. Enligt kommissionen kommer transportsystemets effektivitet och hållbarhet därmed att öka. 1. 1. 2. Den stora mångfalden av nuvarande system för infrastrukturavgifter ger upphov till ett antal problem som man bäst löser med gemensamma krafter. (1) EGT C 352, 30. 12. 1993, s. 11. (2) EGT C 56, 24. 2. 1997, s. 31. 1. 2. Därför anser kommissionen att det krävs en stegvis och långtgående harmonisering av avgiftssystemen för alla viktiga kommersiella transporter inom hela EU på basis av principen ”användaren betalar”


title: WRITTEN QUESTION No. 368/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Belgian customs officials' bonuses

eurovoc_concepts:
Belgium
bonus payment
commercial vehicle
customs inspection
equal treatment
fine
mutual recognition principle
road transport

text: C 310/54 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/67) WRITTEN QUESTION E-0365/98 by Georges Garot (PSE) to the Commission (24 February 1998) Subject: Compensatory allowance for natural handicaps I have recently been informed of a problem encountered by stock breeders raising donkeys in mountain areas who are not at present entitled to receive the allowance to compensate for natural handicaps. The relevant provisions of Council Regulation (EEC) No 2328/91 (1) cover only some equidae, namely breeding mares and fillies of heavy horse breeds. Presumably donkeys are excluded because of the small numbers involved. However, in view of the important role played by donkeys in grazing and thus helping to maintain mountain pastures, it would be desirable for these animals to qualify for the same support as all those which contribute to the conservation of such areas. Would the Commission consider extending the compensatory allowance for natural handicaps to donkey breeders? (1) OJ L 218, 6. 8. 1991, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 March 1998) Compensatory allowances for natural handicaps are governed by a Community Regulation (Council Regulation (EC) No 950/97 on improving the efficiency of agricultural structures (1), Articles 17 to 19). This Regulation states that this support measure is not obligatory for the Member States, which (cid:145)may grant a. compensatory allowance(cid:146) (Article 17(2)), and that, if Member States apply the measure, they (cid:145)may lay down additional or limiting conditions for the grant of the compensatory allowance(cid:146) (Article 18(2)). France has in fact made use of precisely this possibility with regard to the raising of donkeys by not including this activity in the categories of eligible livestock farming. On the other hand, donkey raising may qualify for the (cid:145)grass premium(cid:146), which is not restricted to less-favoured areas but is available to all holdings with surfaces to grass, whatever their location. (1) OJ L 142, 2. 6. 1997. (98/C 310/68) WRITTEN QUESTION E-0368/98 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (24 February 1998) Subject: Belgian customs officials(cid:146) bonuses Is the Commission aware that Belgian customs officials receive a bonus if they catch foreign hauliers with irregularities in their papers? Does the Commission realise that the system of commissions used by the customs authorities › which applies only to tax contraventions such as the Eurovignette and vehicle licensing › is laid down by ministerial decree and even contains a tariff of payments? Does the Commission consider such a system to be compatible with the principle of non-discrimination and freedom to provide services under Article 75 and Directive 88/599? Is the Commission prepared to contact the national authorities on this point with a view to calling a halt to this type of inadmissible practice? Might the Commission be prepared to list systems of commissions paid in other Member States in respect of fines on foreign drivers, which could be regarded as discriminatory, and to test their compatibility with European legislation? If so, how? If not, why not?


title: WRITTEN QUESTION No. 369/98 by Nuala AHERN to the Commission. Report by the British Government's Radioactive Waste Management Advisory Committee (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
cross-border transport
export of waste
health risk
nuclear safety
radioactive waste
report
transport of dangerous goods
waste management

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 369/98 de Nuala AHERN à la Commission. Rapport du comité consultatif du gouvernement britannique sur la gestion des déchets radioactifs (REPONSE COMPLEMENTAIRE)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 426/98 dell'on. Esko SEPPÄNEN alla Commissione. Danni imputabili alla peste suina e loro indennizzo

eurovoc_concepts:
animal plague
financial loss
health control
livestock farming
scientific committee (EU)
swine


title: WRITTEN QUESTION No. 427/98 by Esko SEPPÄNEN to the Commission. Expenditure on EU staff pensions

eurovoc_concepts:
Community budget
European official
balance sheet
pension scheme
regulations for civil servants

text: C 304/100 EN Official Journal of the European Communities 2. 10. 98 time by the same people. It would therefore be very difficult and not very cost-effective to try to dissociate the costs of both transformations. As a matter of fact, the adaptation of information systems to the year 2000 already started within the Commission in 1996, and continued during 1997 and 1998. It was mainly incorporated in the global cost of maintenance and modernisation of applications(cid:146) budgets. Its cost cannot be identified precisely. (1) COM(1998) 102. (98/C 304/150) WRITTEN QUESTION E-0427/98 by Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) to the Commission (24 February 1998) Subject: Expenditure on EU staff pensions Future expenditure on EU staff pensions is not covered by the EU budget. Yet Member States will be required to meet this expenditure in the future. What is the Commission(cid:146)s estimate of the volume of expenditure on pensions which is not covered, and how can it be taken into account more satisfactorily in future budgets? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (2 April 1998) The Commission would draw the Honourable Member(cid:146)s attention to Article 83 of the Staff Regulations of officials of the European Communities. This Article specifies that the Member States collectively guarantee payment of pensions, which is charged to the budget of the Communities. In addition, officials and other servants contribute one third of the cost of financing the scheme (at present the contribution is 8. 25% of the basic salary). The amounts deducted constitute revenue for the budget. On the question of the actuarial cost of pensions for the Community budget, which is a financial obligation, the Court of Auditors has asked the Commission to include this cost in the Communities(cid:146) balance sheet in future. This exercise, which is to be applied with effect from 1997 (balance sheet at 31 December 1997) is particularly difficult and complex since it has never been carried out before. It requires information from each of the institutions and agencies belonging to the Community pension scheme and it calls for specific expert knowledge. The Commission has therefore asked a specialist firm to quantify this cost in the wider context of an actuarial study also covering the whole issue of the pensions scheme and, in particular, its long-term balance. Since the results of this study will not be known until the end of September 1998, the Commission has undertaken to enter an indicative estimate of the amount of this actuarial debt in the balance sheet at 31 December 1997. The Honourable Member will therefore find the information requested in the revenue and expenditure account and the balance sheet relating to budget operations in 1997 when it is published. It is currently being prepared. (98/C 304/151) WRITTEN QUESTION E-0428/98 by Spalato Bellere· (NI) to the Commission (24 February 1998) Subject: Commission(cid:146)s representations and other offices In many countries in the world and at international organizations, the European Union is represented by the Commission, which in its turn appoints senior officials as ambassadors to represent the European Union


title: PREGUNTA ESCRITA n. 393/98 del Daniela RASCHHOFER a la Comisión. Consideración de las zonas de montaña en la reforma de los Fondos estructurales.

eurovoc_concepts:
Alpine Region
Structural Funds
common agricultural policy
impact study
mountain region
regional aid
regional policy
rural development
rural migration

text: C 304/90 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 10. 98 3. Asimismo, en 1996 se adopto· una propuesta de Directiva que toma en consideracio·n los u·ltimos datos cient(cid:14)·ficos y tecnolo·gicos, a saber, la Directiva 96/29/Euratom, de 13 de mayo de 1996, por la que se establecen las normas ba·sicas relativas a la proteccio·n sanitaria de los trabajadores y de la poblacio·n contra los riesgos que resultan de las radiaciones ionizantes (1). 4. Las centrales nucleares situadas en el territorio de los Estados miembros, incluida la central nuclear a que se refiere concretamente la pregunta formulada, esta·n sujetas a la legislacio·n comunitaria orientada a garantizar el funcionamiento de las mismas con el menor riesgo posible. La aplicacio·n de dicha legislacio·n corresponde al Estado miembro de que se trate. (1) DO L 159 de 29. 6. 1996, p. 1. (98/C 304/135) PREGUNTA ESCRITA P-0391/98 de Leoluca Orlando (V) a la Comisio·n (16 de febrero de 1998) Asunto: La no transposicio·n de la Directiva 93/42/CEE por parte de las autoridades italianas Transcurridos casi cinco an(cid:152)os desde su adopcio·n, las autoridades italianas no han procedido todav(cid:14)·a a la transposicio·n de la Directiva 93/42/CEE (1) que define el perfil profesional y el ejercicio de la actividad de meca·nico dentista, lo que ha originado un vac(cid:14)·o legislativo que coloca a los meca·nicos dentistas italianos en una situacio·n dif(cid:14)·cil al mantener en vigor medidas obsoletas y con carencias en materia de esta·ndares en a·mbitos como la proteccio·n de la salud, las tecnolog(cid:14)·as y la organizacio·n empresarial. ¿Tiene intencio·n la Comisio·n de pedir explicaciones a las autoridades italianas por el retraso en la transposicio·n de la Directiva 93/42/CEE, as(cid:14)· como de solicitar informacio·n acerca de la fase en que se encuentra la elaboracio·n de la legislacio·n nacional para la transposicio·n de la directiva mencionada? (1) DO L 169 de 12. 7. 1993, p. 1. Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (9 de marzo de 1998) Italia incorporo· al ordenamiento jur(cid:14)·dico nacional la Directiva 93/42/CEE relativa a los productos sanitarios mediante decreto legislativo de 24 de febrero de 1997, con dos an(cid:152)os y medio de retraso respecto al plazo de transposicio·n contemplado en la Directiva. La Comisio·n esta· estudiando la conformidad de dicha transposicio·n. Las preguntas relacionadas con los perjuicios que hubiera podido ocasionar el retraso de la incorporacio·n deber(cid:14)·an dirigirse a las jurisdicciones nacionales. (98/C 304/136) PREGUNTA ESCRITA E-0393/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: Consideracio·n de las zonas de montan(cid:152)a en la reforma de los Fondos estructurales. Las zonas de montan(cid:152)a, y especialmente la zona alpina, pertenecen a las regiones ma·s sensibles de la UE. Dentro de la reforma de los Fondos estructurales ya se ha hecho mencio·n en alguna ocasio·n de los problemas econo·micos, estructurales, sociales y tambie·n culturales de esta regio·n y se ha llamado la atencio·n sobre la necesidad de llevar a cabo una pol(cid:14)·tica de desarrollo regional coordinada y eficaz a largo plazo. ¿Esta· previsto crear un Objetivo propio para las regiones de montan(cid:152)a una vez termine la reforma de los Fondos estructurales?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 433/98 van Leonie van BLADEL aan de Commissie. Stimuleren positieve ontwikkelingen in Montenegro

eurovoc_concepts:
Montenegro
Serbia
constitutional law
democratisation
human rights
international sanctions
mass media
restriction of liberty
trade restriction

text: 17. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 223/173 (98/C 223/225) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0433/98 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Stimuleren positieve ontwikkelingen in Montenegro In de Joegoslavische deelrepubliek Montenegro is het proces van overgang naar een open en democratische samenleving verder gevorderd dan in de andere deelrepubliek Servie¤. Een ongestoorde ontwikkeling in deze richting kan al op korte termijn een bevruchtende werking hebben op de situatie in zowel Servie¤ als in Joegoslavie¤ als geheel. Deze positieve ontwikkeling wordt echter afgeremd door zowel interne als externe factoren. Intern is er sprake van be(cid:14)¤nvloeding in negatieve zin door de autoriteiten in Servie¤, zowel direct als via organen van de Joegoslavische federatie. Zo voeren de staatsmedia in Servie¤ al maandenlang een lastercampagne tegen de nieuwe Montenegrijnse president Djukanovic en zijn geestverwanten. Extern heeft Montenegro te kampen met beperkende maatregelen op zowel financieel als handelsgebied, die Joegoslavie¤ als geheel door de internationale gemeenschap zijn opgelegd. Kan de Commissie aangeven of en op welke wijze het mogelijk is om de positieve ontwikkeling van de situatie in Montenegro met concrete maatregelen te stimuleren? Is de Commissie bereid om via de daartoe gee¤igende wegen er bij zowel de Servische als Joegoslavische autoriteiten op aan te dringen het in de Joegoslavische grondwet vastgelegde recht van de republiek Montenegro om zijn eigen zaken te regelen, te respecteren? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (25 maart 1998) De Commissie draagt tot de blijvende positieve ontwikkeling in Montenegro bij door steun voor het democratiseringsproces, de mensenrechten, de rechten van minderheden en de onafhankelijke media, die alle een belangrijke rol te vervullen hebben. De Unie verleent eveneens een duidelijke politieke steun voor het ree¤le streven naar democratisering in Montenegro. De mogelijkheid tot opname van de Federale Republiek Joegoslavie¤ in het autonome handelsstelsel en het Phare-programma hangt af van de naleving door dat land van de desbetreffende politieke en economische voorwaarden, wat nog steeds niet is gebeurd. Aangezien deze maatregelen en programma(cid:146)s gelden voor staten (dat wil zeggen de Federale Republiek Joegoslavie¤) en niet voor delen daarvan (bijvoorbeeld de deelrepublieken Servie¤ en Montenegro), komt Montenegro op dit ogenblik niet in aanmerking voor handelspreferenties of voor Phare. Er zouden evenwel passende projecten kunnen worden gefinancierd uit de beschikbare begrotingsmid- delen voor wederopbouw in het voormalige Joegoslavie¤. (98/C 223/226) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0455/98 van Carlo Secchi (PPE) aan de Commissie (27 februari 1998) Betreft: Wijziging in de afbakening van de berggebieden van de gemeente Lario Orientale In 1995 heeft de berggemeente Lario Orientale (Lecco) via het bevoegde ministerie een verzoek ingediend bij DG VI tot uitbreiding van haar berggebieden in de zin van richtlijn 75/268 (1) (vervangen door verordening 950/97) (2). In maart 1996 heeft zij de door het DG gevraagde aanvullende documentatie toegezonden. Volgens informaties van de Commissiediensten is dit dossier, hoewel compleet en volledig in overeenstemming met de geldende bepalingen, nog niet goedgekeurd door de Commissie, omdat zij eerst de voltooiing van het onderzoek inzake de inmiddels door andere Italiaanse regio(cid:146)s ingediende aanvragen wil afwachten


title: PERGUNTA ESCRITA n. 370/98 do Deputado Nuala AHERN à Comissão. Apresentação do quarto relatório do Grupo de Trabalho Permanente para a Segurança do Transporte de Materiais Radioactivos na UE

eurovoc_concepts:
disclosure of information
dissemination of EU information
fact-finding mission
radioactive materials
report
transport of dangerous goods
transport safety

text: 9. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 310/55 Resposta dada pelo Comissa·rio Kinnock em nome da Comissa(cid:152)o (3 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem conhecimento do sistema de pre·mios ou da decisa(cid:152)o ministerial belga deste tipo referidos pelo Senhor Deputado. A Comissa(cid:152)o abordara· esta questa(cid:152)o com as autoridades belgas a fim de clarificar a situa(cid:231)a(cid:152)o. (98/C 310/69) PERGUNTA ESCRITA E-0370/98 apresentada por Nuala Ahern (V) a‘ Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) Objecto: Apresenta(cid:231)a(cid:152)o do quarto relato·rio do Grupo de Trabalho Permanente para a Seguran(cid:231)a do Transporte de Materiais Radioactivos na UE Quando tenciona a Comissa(cid:152)o apresentar o quarto relato·rio do Grupo de Trabalho Permanente para a Seguran(cid:231)a do Transporte de Materiais Radioactivos na Unia(cid:152)o Europeia ao Parlamento, ao Conselho de Ministros e ao Comite· Econo·mico e Social? Que crite·rios segue a D-G XVII para estabelecer a composi(cid:231)a(cid:152)o do grupo de trabalho? Qual o nu·mero de peritos pertencentes a organiza(cid:231)o(cid:152)es de defesa ambiental na(cid:152)o governamentais fazem parte do grupo de trabalho? Que consultas realiza o grupo de trabalho, no a(cid:136)mbito da sua actividade, com organiza(cid:231)o(cid:152)es de defesa ambiental e institutos de investiga(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o governamentais? Resposta dada pelo Comissa·rio Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Mar(cid:231)o de 1998) Um projecto de comunica(cid:231)a(cid:152)o que abrange o quarto relato·rio do grupo de trabalho permanente para a seguran(cid:231)a do transporte de materiais radioactivos sera· apresentado brevemente a‘ Comissa(cid:152)o para adop(cid:231)a(cid:152)o e distribui(cid:231)a(cid:152)o a‘s institui(cid:231)o(cid:152)es. A composi(cid:231)a(cid:152)o do grupo de trabalho baseia-se na resolu(cid:231)a(cid:152)o do Parlamento, de 22 de Janeiro de 1982 (1), que insta a Comissa(cid:152)o a criar um grupo de trabalho especial em mate·ria de transporte de substa(cid:136)ncias radioactivas e de res(cid:14)·duos radioactivos reunindo representantes da Comissa(cid:152)o e peritos nacionais. Subsequentemente, a Comissa(cid:152)o decidiu dar satisfa(cid:231)a(cid:152)o aos pedidos do Parlamento e convidou os Estados-membros a designar os seus peritos para o grupo. Todos os peritos designados representam as autoridades competentes e as suas organiza(cid:231)o(cid:152)es de apoio te·cnico. Nenhum perito representa Organiza(cid:231)o(cid:152)es Na(cid:152)o Governamentais (ONG). No entanto, as preocupa(cid:231)o(cid:152)es manifestadas pelas ONG te(cid:136)m sido submetidas a‘ aprecia(cid:231)a(cid:152)o dos peritos do grupo de trabalho permanente. (1) JO C 40 de 15. 02. 1982. (98/C 310/70) PERGUNTA ESCRITA E-0374/98 apresentada por Nuala Ahern (V) a‘ Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) Objecto: Avalia(cid:231)a(cid:152)o da pra·tica de «recupera(cid:231)a(cid:152)o fict(cid:14)·cia» utilizada por empresas obrigadas por contrato a utilizar servi(cid:231)os de reprocessamento Que avalia(cid:231)a(cid:152)o faz a Comissa(cid:152)o da freque(cid:136)ncia do recurso a‘ pra·tica de «recupera(cid:231)a(cid:152)o fict(cid:14)·cia» (uma opera(cid:231)a(cid:152)o que visa alegadamente recuperar material reutiliza·vel mas que equivale de facto a‘ elimina(cid:231)a(cid:152)o de res(cid:14)·duos) por parte de empresas contratualmente obrigadas a utilizar os servi(cid:231)os de reprocessamento de (a) BNFL em Sellafield, (b)UKAEA Technology em Dounreay e (c) COGEMA em La Hague?


title: WRITTEN QUESTION No. 434/98 by Leonie van BLADEL to the Commission. Freedom of the press in Bosnia, Serbia and Croatia

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Croatia
EU programme
Serbia
democratisation
freedom of the press
mass media

text: 2. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 304/103 ii) Neuvoston direktiivi, annettu 3 pa¤iva¤na¤ lokakuuta 1989, televisiotoimintaa koskevien ja¤senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten ma¤a¤ra¤ysten yhteensovittamisesta. (EYVL L 298, 17. 10. 1989, s. 23) 12 artikla: Televisiomainonta ei saa sisa¤lta¤a¤ minka¤a¤nlaista rotuun, sukupuoleen tai kansallisuuteen perustuvaa syrjinta¤a¤. 22 artikla: Ja¤senvaltioiden on varmistettava, etta¤ ohjelmiin ei sisa¤lly yllytysta¤ rotuun, sukupuoleen, uskontoon tai kansallisuuteen perustuvaan vihaan. iii) Neuvoston asetus, annettu 2 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1997, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakes- kuksen perustamisesta (EYVL L 151, 10. 6. 1997. s. 1). (98/C 304/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0434/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Leonie van Bladel (UPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Tiedotusva¤lineiden vapaus Bosniassa, Serbiassa ja Kroatiassa Bosniassa kampanjoidaan aika ajoin valtion tiedotusva¤lineiden edustajien aloitteesta vapaita toimittajia vastaan. Serbiassa valtion tiedotusva¤lineita¤ ka¤yteta¤a¤n jatkuvasti hallitsevan puolueen propagandan levitta¤miseen ilman, etta¤ vastapuolella on mita¤a¤n mahdollisuutta saada omaa kantaansa kuulluksi, paikalliset televisio- ja radioasemat ovat yha¤ eneneva¤ssa¤ ma¤a¤rin joutumassa alueita hallitsevien poliittisten puolueiden valvonnan alaisiksi ja painostuksen alla toimiva lehdisto¤ ka¤rsii (cid:148)paperipulasta(cid:148). Kroatiassa hallitseva HDZ -puolue valvoo kansallisia ja paikallisia tiedotusva¤lineita¤ ja ka¤ytta¤a¤ niita¤, kuten Serbian tapauksessa, propagandatarkoituksiin ilman, etta¤ vastapuolelle annetaan mita¤a¤n mahdollisuutta ilmaista kantansa. Vapaat tiedotusva¤lineet tukahdutetaan siviilioikeudenka¤yntien avulla, joita keskeiset HDZ:n ja¤senet (useissa tapauksissa hallituksen ja¤senet) panevat vireille vaatien jatkuvasti suuria korvaussummia kunnianlouk- kaukseen vedoten. Voisiko komissio ilmoittaa, mita¤ keinoja silla¤ on ka¤ytetta¤vissa¤a¤n na¤iden maiden tiedotusva¤lineiden tilanteen parantamiseksi, mitka¤ na¤ista¤ keinoista ovat ta¤lla¤ hetkella¤ ka¤yto¤ssa¤ ja milla¤ aloilla ta¤ytyy kehitta¤a¤ uusia keinoja? Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissio yhtyy tiedotusva¤lineiden tilannetta Bosniassa ja Hertsegovinassa, Kroatiassa ja Jugoslavian liittotasa- vallassa koskevaan analyysiin ja on arvoisan parlamentin ja¤senen tavoin vakuuttunut siita¤, etta¤ lehdisto¤nvapaus on keskeisessa¤ asemassa demokratian kehitta¤misessa¤. Sen vuoksi komissio on vuodesta 1994 toteuttanut entisen Jugoslavian maiden riippumattomia tiedotusva¤lineita¤ koskevaa avustusohjelmaa. Komission hallinnoima ohjelma koskee kaikkia entisen Jugoslavian maita lukuun ottamatta Sloveniaa. Vuonna 1997 tukea saivat lehdet ja audiovisuaaliset joukkoviestimet (sanomalehdet, radio- ja televisioasemat, uutistoimistot). Komission tukemat hankkeet koskevat erityisesti uutisten tai ohjelmien tuottamista koskevia va¤lineita¤, toimittajien koulutusta, levitys- ja la¤hetyskanavien parantamista seka¤ tiedotusva¤lineiden oikeudellista suojaa. Vuonna 1997 hyva¤ksyttiin 77 hanketta, joihin myo¤nnettiin yhteensa¤ 11,24 miljoonaa ecua. Komissio aikoo varata suunnilleen samansuuruisen ma¤a¤ra¤n entisen Jugoslavian riippumattomia tiedotusva¤lineita¤ koskevalle avustuspolitiikalleen varainhoitovuonna 1998. Komissio aikoo hajauttaa pienten hankkeiden hallinnon edustustoihinsa, jotta riippumattomiin tiedotusva¤linei- siin liittyvien ohjelmien ta¤yta¤nto¤o¤npano saataisiin joustavammaksi ja nopeammaksi


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: - "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 2200/96 muuttamisesta ja oikaisemisesta", ja - "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen sitrushedelmien tuottajien tukijärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 2202/96 muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
citrus fruit
common organisation of markets
fruit
producer organisation
production aid
vegetable

text: C 116/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 28. 4. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: – – ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjeste- lystä annetun asetuksen (EY) N:o 2200/96 muuttamisesta ja oikaisemisesta”, ja ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen sitrushedelmien tuottajien tukijärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 2202/96 muuttamisesta” (1999/C 116/08) Neuvosto päätti 18. joulukuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” jaosto antoi lausuntonsa 5. helmikuuta 1999. Esittelijä oli José Bento Gonçalves. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. –25. helmikuuta 1999 pitämässään 361. täysistunnossa (helmi- kuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 63 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 3. Erityistä 1. 1. Mainituissa kahdessa asetusehdotuksessa pannaan pääpiirteissään täytäntöön22. –26. kesäkuuta 1998 pidetyn maatalousneuvoston kokouksen päätelmät. Ensiksi mainitussa asetusehdotuksessa hedelmien ja vihannesten yhteiseen mark- kinajärjestelyyn esitetään lisäksi saatujen kokemusten perus- teella tekstiä koskevia tai teknisiä parannuksia. 2. Yleistä 2. 1. Suoramyynti Talous- ja sosiaalikomitea tuo julki epäilynsä ehdotet- 2. 1. 1. tujen muutosten mahdollisista vaikutuksista tuottajajärjestöjen toimintaan ja kyseisille järjestöille koituvista taloudellisista seurauksista, kun niiden jäsenet pystyvät myymään tuotteitaan suoraan kuluttajille muualla kuin kotitilallaan. 2. 1. 2. Komissio ei ota ehdotuksessaan huomioon sitä, millä tavoin tuottajilta kuluttajille tapahtuvaa suoramyyntiä valvotaan. 3. 1. Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hedelmä- ja vihan- nesalan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 2200/96 muuttamisesta ja oikaisemisesta 3. 1. 1. kohdan ensimmäinen luetelmakohta Asetuksen 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan 3 ala- 3. 1. 1. 1 lyttämistä ennallaan. Komitea esittää tekstin nykyisen sanamuodon säi- 3. 1. 1. 2 Komitea hyväksyy muutoksen ainoastaan siinä ta- pauksessa, että tekstistä käy selvästi ilmi, ettei tuottaja myy järjestönsä ulkopuolella missään tapauksessa enempää kuin 25 % tilansa tuotannosta. 3. 2. Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen sitrushe- delmien tuottajien tukijärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 2202/96 muuttamisesta 3. 2. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta. 2. 2. Ilmaisjakelu 4. Päätelmät 2. 2. 1. kaikki kuljetus-, markkinoilta poistettuja tuotteita ilmaiseksi. Komitea katsoo, että tuottajajärjestöille on korvattava lajittelu- ja pakkauskustannukset jaettaessa Komitea kannattaa ehdotuksia, mikäli komissio ottaa 4. 1. huomioon edellä esitetyt näkökohdat. Bryssel 24. helmikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: WRITTEN QUESTION No. 396/98 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Assistance for frontier regions

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern Europe
Central and Eastern European Countries
EU initiative
Structural Funds
enlargement of the Union
frontier region
regional aid


title: PREGUNTA ESCRITA n. 432/98 del Leonie van BLADEL a la Comisión. Garantías en la Constitución de Serbia con respecto a los derechos de las minorías en el Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
application of the law
autonomy
constitution
ethnic group
human rights
protection of freedoms
rights of minorities

text: C 223/172 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 7. 98 Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (26 de marzo de 1998) La Comisio·n no puede ni confirmar ni negar la veracidad de las noticias aparecidas en los medios de comunicacio·n a las que hace referencia Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Respetar los derechos humanos y garantizar las libertades fundamentales dentro del sistema judicial es competencia de la jurisdiccio·n nacional de cada Estado Miembro. No es competencia de la Comisio·n juzgar si las medidas derivadas de una persecucio·n penal llevadas a cabo por un Estado Miembro esta·n justificadas o se corresponden con la sospecha de delito. (98/C 223/224) PREGUNTA ESCRITA E-0432/98 de Leonie van Bladel (UPE) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: Garant(cid:14)·as en la Constitucio·n de Serbia con respecto a los derechos de las minor(cid:14)·as en el Kosovo La situacio·n en la provincia serbia de Kosovo, donde la mayor(cid:14)·a de la poblacio·n es de origen e·tnico albane·s, esta· empeorando ra·pidamente. En esta zona, casi todos los d(cid:14)·as se producen muertos o heridos en ambos bandos. No parece que pueda compatibilizarse, por una parte, la posicio·n de la direccio·n pol(cid:14)·tica de Serbia, que considera Kosovo como una parte integrante de Serbia; con la posicio·n, por otra parte, de los dirigentes de la poblacio·n albanesa, que desean hacer de Kosovo una repu·blica independiente. La Comisio·n, al igual que otros organismos internacionales, ha declarado reiteradamente que la solucio·n del problema debe encontrarse dentro de las fronteras de Serbia y respectivamente Yugoslavia, concediendo a los albaneses un mayor grado de autonom(cid:14)·a. Las autoridades serbias afirman que la Constitucio·n serbia otorga a todas las minor(cid:14)·as de Serbia y, en consecuencia, tambie·n a la poblacio·n albanesa un grado de autonom(cid:14)·a que cumple todas las normas aceptadas internacionalmente en lo que respecta a la posicio·n de las minor(cid:14)·as. ¿Puede indicar la Comisio·n en que· medida son efectivamente suficientes las garant(cid:14)·as que otorga la Constitucio·n serbia a las minor(cid:14)·as? En caso de que dichas garant(cid:14)·as no sean suficientes, ¿puede indicar la Comisio·n en que· puntos deber(cid:14)·a modificarse la Constitucio·n de Serbia? En caso de que dichas garant(cid:14)·as sean efectivamente suficientes, ¿puede indicar la Comisio·n en que· medida las autoridades serbias respetan la Constitucio·n? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisio·n (25 de marzo de 1998) El concepto de autonom(cid:14)·a con arreglo a la Constitucio·n de la Repu·blica de Serbia de 1990 es muy limitado, especialmente porque todas las decisiones econo·micas esta·n centralizadas. Los albaneses de Kosovo han perdido toda la autonom(cid:14)·a legislativa y ejecutiva que hab(cid:14)·an adquirido bajo la estructura federal de 1974. Teo·ricamente la Constitucio·n de la Repu·blica de Serbia de 1990 y la Constitucio·n de la Repu·blica Federativa de Yugoslavia de 1992 garantizan un nivel elevado de derechos humanos y derechos de las minor(cid:14)·as en Kosovo, al igual que en el resto de Serbia y la Repu·blica Federativa de Yugoslavia. Es ma·s, el art(cid:14)·culo 16 de la Constitucio·n de 1992 obliga a la Repu·blica Federativa de Yugoslavia a cumplir los diversos tratados y convenios internacionales de los que es parte (lo que incluye la mayor(cid:14)·a de los acuerdos internacionales pertinentes en materia de derechos humanos). Sin embargo las autoridades serbias no respetan estos derechos. Por ejemplo, la ley sobre transacciones especiales de propiedad impide a los albaneses de Kosovo comprar bienes inmuebles a los propietarios serbios › en contradiccio·n con el derecho inviolable a la propiedad y los decretos sobre la igualdad de la propiedad social y privada


title: WRITTEN QUESTION No. 367/98 by Stefano DE LUCA to the Commission. Free competition and market rules in the Italian civil aviation sector

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
air transport
civil aviation
competition law
competition policy
control of State aid
industrial restructuring

text: C 386/12 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 Member States are free to use any type of environmental taxes or charges, and set whichever rates, provided they respect the Community legal framework. The Member States normally take competitiveness aspects into account when implementing new environmental taxes or charges. If the Member States so wish, they can use the revenues from environmental taxes to reduce other taxes, such as taxes on labour. Such an approach, so called green tax reform, has been recommended by the Commission in other documents such as the white paper on growth, competitiveness and employment (1) and the proposal for the taxation of energy products (2). (1) COM(93) 700 final. (2) OJ C 139, 6. 4. 1997. (98/C 386/015) WRITTEN QUESTION P-0354/98 by Georg Jarzembowski (PPE) to the Commission (6 February 1998) Subject: Secret service activities inside the Union According to reliable news reports, both the Commission and the European Parliament are the targets of secret service operations by the US National Security Agency, which has official electronic eavesdropping facilities in several EU Member States, for example in Bad Aibling in Germany. It appears that one aim of these activities is to discover the Union(cid:146)s negotiating position in advance of world trade talks. This being so: 1. Does the Commission agree that such activities should not be tolerated, even if they are carried out by states which the EU regards as partners? 2. Is the Commission aware of intelligence operations of this kind? If so, what countermeasures has it taken? If not, does it consider that any action is required? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (12 March 1998) The Commission is aware of the existence of the United States base referred to, but has no knowledge of its 1. activities. They fall outside its competence as defined by the Treaty on European Union. No. However as far as the protection of Community interests against unwarranted risks, whatever their 2. origin, is concerned, the Commission remains vigilant and takes the appropriate security measures. (98/C 386/016) WRITTEN QUESTION E-0367/98 by Stefano De Luca (ELDR) to the Commission (24 February 1998) Subject: Free competition and market rules in the Italian civil aviation sector The airline Alitalia enjoys rather unusual conditions in the Italian aviation sector. The Italian airline has financial assets in excess of 3 000 billion lire, including state aids, changes of flag completed or pending, and financial benefits deriving from management reorganization involving capitalization of labour costs through the distribution of around 20 % of share capital to employees


text: C 310/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 (98/C 310/67) SKRIFTLIG FR¯GA E-0365/98 fr(cid:229)n Georges Garot (PSE) till kommissionen (24 februari 1998) A¤mne: Kompensationsbidrag fo¤r naturgeografiska nackdelar Jag har nyligen f(cid:229)tt ka¤nnedom om ett problem som bero¤r de (cid:229)sneuppfo¤dare som lever i bergsomr(cid:229)den och som fo¤r na¤rvarande inte kan f(cid:229) n(cid:229)got kompensationsbidrag fo¤r naturgeografiska nackdelar. Besta¤mmelserna om kompensationsbidraget i r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 2328/91 (1) om fo¤rba¤ttring av jordbruksstrukturens effektivitet ta¤cker bara en liten del av ha¤stdjuren: ston med fo¤l och stofo¤l av arbetsha¤stras. ¯snor inbegrips inte, fo¤rmodligen eftersom de inte a¤r s(cid:229) m(cid:229)nga till antalet. Men (cid:229)snorna spelar en mycket viktig roll i arbetet med att ro¤ja och underh(cid:229)lla bergsomr(cid:229)dena och det verkar la¤mpligt att man fo¤r dem f(cid:229)r samma sto¤d som fo¤r alla andra djur som h(cid:229)ller betesmarkerna o¤ppna i bergen. Jag vill da¤rfo¤r fr(cid:229)ga om ni kan ta¤nka er att l(cid:229)ta uppfo¤dning av djur tillho¤rande (cid:229)snerasen omfattas av kompensationsbidraget? (1) EGT L 218, 6. 8. 1991, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (11 mars 1998) Kompensationsbidragen fo¤r naturgeografiska nackdelar styrs av en gemenskapsfo¤rordning (fo¤rordning 950/97 om fo¤rba¤ttring av jordbruksstrukturernas effektivitet (1), artiklarna 17 till 19) vari anges att denna sto¤d(cid:229)tga¤rd inte a¤r obligatorisk fo¤r medlemsstaterna som (cid:148)kan bevilja ett kompensationsbidrag(cid:148) (artikel 17. 2) och anger att, om medlemsstaterna tilla¤mpar (cid:229)tga¤rden (cid:148)f(cid:229)r de fo¤reskriva kompletterande eller inskra¤nkande villkor fo¤r beviljande av kompensationsbidrag(cid:148) (artikel 18. 2). Na¤r det ga¤ller (cid:229)sneuppfo¤dning, har Frankrike utnyttja denna senare mo¤jlighet genom att inte inkludera denna verksamhet i de sto¤dbera¤ttigade djurslagen. Da¤remot kan denna (cid:229)sneuppfo¤dning motta (cid:148)betesbidrag(cid:148) eftersom detta inte uttryckligen a¤r avsett fo¤r de mindre gynnade omr(cid:229)dena utan riktar sig till samtliga jordbruksfo¤retag som fo¤rfogar o¤ver bete, oavsett lokalisering. (1) EGT L 142, 2. 6. 1997. (98/C 310/68) SKRIFTLIG FR¯GA E-0368/98 fr(cid:229)n Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen (24 februari 1998) A¤mne: Belgiska tullens provisioner Ka¤nner kommissionen till att tulltja¤nstema¤n i Belgien f(cid:229)r en belo¤ning var g(cid:229)ng de ertappar utla¤ndska transportfo¤retag med att inte ha sina dokument i ordning? Vet kommissionen om att detta system med provisioner som tullen arbetar med › och som ga¤ller endast skattera¤ttsliga o¤vertra¤delser s(cid:229)som Eurovinjetten och motorfordonsskatten › stadfa¤sts genom ett ministeriebe- slut och till och med omfattar en taxa? Tycker kommissionen att ett s(cid:229)dant system sta¤mmer o¤verens med principen om ickediskriminering och fritt tillhandah(cid:229)llande av tja¤nster enligt direktiv 88/599, art. 75? A¤ r kommissionen beredd att ta kontakt med de nationella myndigheterna fo¤r att f(cid:229) slut p(cid:229) s(cid:229)dana oacceptabla tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt? A¤ r kommissionen kanske beredd att go¤ra en utredning av system med provision p(cid:229) bo¤ter som (cid:229)do¤mts utla¤ndska chauffo¤rer i andra medlemsstater › s(cid:229)dana system kan ju uppfattas som diskriminerande › och se efter om de a¤r fo¤renliga med europeisk lagstiftning? Om kommissionen a¤r beredd till det: hur skall detta ske? Om kommissionen inte a¤r beredd till det: varfo¤r inte?