title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajille

eurovoc_concepts:
financial aid
fourth Lomé Convention
production aid
technical cooperation
tropical fruit

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 02. 1998 KOM(1998) 5 lopull. 98/0014(SYN) Ehdotus NEUVOSTQN ASETUKSEKSI (EY^ erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajille (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Lomen sopimuksessa edellytetään, että EU takaa etuuskohtelun kaikille AKT- valtioista peräisin oleville banaaneille. EU:n edellytetään myös myöntävän lisäetuuksia perinteisille AKT-banaaneille siten, että mitään AKT-valtiota ei aseteta sen yhteisöön suuntautuvan banaaninviennin osalta ja kun on kyse sen pääsystä perinteisille markkinoille ja sen eduista näillä markkinoilla, epäedullisempaan asemaan kuin sillä on aiemmin ollut tai sillä tällä hetkellä on. 2. Banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa asetuksessa (ETY) No 404/93 vahvistettiin puitteet perinteisten AKT-maiden toimittajicn ctujcn jatkamiselle edellä mainittujen yhtcisön siloumusten mukaisesti. Tämä totculcitiin lietty osa yksittäisillc perinteisille AKT- crityisesti varaamalla markkinoiden toimittajille sekä käyttämällä erityistä tuontitodistusjärjestelmää, mikä johti dollarivyöhykkeen ja AKT-banaanien välisiin ristikkäistukiin. Todistusjärjestelmä antoi toimijoille kannustimen jatkaa perinteisten AKT-banaanien tuontia, mutta se myös välisiä tuotantokustannusten eroja, ja paransi jälkimmäisten kilpailukykyä. tasoitti dollarivyöhykkeellä ja AKT-banaanien tuotettujen 3. Komission (päivämäärä) banaanialan yhteiseen markkinajärjestelyyn ehdottamat muutokset muuttavat perinteisten AKT-toimittajien kaupan pitämisen edellytyksiä huomattavasti ja vaarantavat AKT-toimitusten kannattavuuden jatkossa, jollei toteuteta erityistoimia. Koska erityisen tuontitodistusjäijestelmän poistamista on ehdotettu, Latinalaisen Amerikan banaanien ja AKT-banaanien kilpailukyvyn ero tulee uudestaan esiin, ja perinteiset AKT-banaanien toimittajat eivät pysty toimimaan EU:n markkinoilla, jollei tämän eron korjaamiseksi toteuteta lisätoimia 4. Perinteisten AKT-banaanien toimittajien uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin sopeutumisen helpottamiseksi ja erityisesti kyseisten tuotteiden kilpailukyvyn parantamiseksi kannustamalla samalla banaanien sellaisten tuotantomenetelmien ja kaupan pitämisen menetelmien käyttöönottoon, joiden avulla otetaan ympäristö paremmin huomioon, ehdotetaan erityisen teknisen ja taloudellisen tukikehyksen käyttöönottoa kyseisten toimittajien avustamiseksi. olisi otettava teknisen kilpailukyvyn eron perusteella, 5. Tavoitteiden mukaisesti teknisen ja taloudellisen avun taso olisi määriteltävä huomioon ja havaitun banaanintuotannon taloudellinen merkitys kyseessä olevassa maassa. Avun soveltuvuuden varmistamiseksi sen kesto olisi lisäksi rajoitettava - tässä tapauksessa 10 vuoden kestoa pidetään soveltuvana - ja avun olisi oltava asteittain alenevaa. Kun liittyy välittömästi havaittuun kilpailukykyyn, avun aleneminen asteittain olisi luonnollinen seuraus yhteisön tuesta. Kilpailukyvyn pitäisi kasvaa ja tuen pitäisi vähentyä tavanomaisissa oloissa tietyn alkuvaiheen jälkeen, jonka aikana rahoitettujen ohjelmien tulokset alkavat näkyä. Lisäkannustimen tarjoamiseksi perinteisille AKT-toimittajille sekä teknisen ja taloudellisen avun lakkauttamiseksi tasaisesti ja asteittain olisi sovellettava vähennyskeiTointa kyseisen aloitusjakson jälkeen sellaisissa tapauksissa, joissa kilpailukyky ei ole parantunut taipeeksi. taloudellisen avun taso ja A<^ Lomen yleissopimuksesta johtuvat sitoumukset, erityisesti sen pöytäkirjasta n. o 5 johtuvat sitoumukset huomioon ottaen komissio pitää lähtökohtanaan sitä, että tämän luonteeltaan teknistä apua olevan toimen rahoittamiseen tarvittavat varat saadaan yhteisön talousarviosta. Komissio tutkii AKT-kumppaneidensa kanssa mahdollisuutta sisällyttää tämänkaltaiset järjestelmät, kuten muut tukijärjestelmät (Stabex, Sysmin. ), tulevaan AKT-EY -kumppanuussopimukseen. 2- Neuvoston asetus (EY) N:o annettu erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajille Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 w artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti2, sekä katsoo, että neljännessä AKT-ETY-yleissopimuksessa edellytetään, että mitään AKT-valtiota ei aseteta sen yhteisön markkinoille suuntautuvan banaaninviennin osalta ja kun on kyse pääsystä sen eduista näillä markkinoilla, epäedullisempaan asemaan kuin sillä on aiemmin ollut tai sillä tällä hetkellä on, sen perinteisille markkinoille ja banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa asetuksessa (ETY) N:o 404/03. sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/94-', laaditaan puitteet perinteisten AKT-toimittajien yhteisön markkinoilla aiemmin nauttimien etujen jatkamiselle, erityisesti kyseisen asetuksen IV osastossa vahvistettu kauppajäijestelmä kolmansien maiden kanssa on tarkoitettu niiden AKT-valtioiden, jotka ovat perinteisesti yhteisön toimittajia, tuottamien banaanien myymiseksi yhteisön markkinoilla ja riittävien tulojen takaamiseksi tuottajille edellä mainitun yhteisön sitoumuksen mukaisesti, kauppajärjestelmää on muutettu asetuksella (EY) N:o. 798, muutokset ovat vaikuttaneet huomattavasti perinteisten AKT-toimittajien kaupan pitämisen edellytyksiin, perinteisiltä AKT-toimittajilta vaaditaan erityisiä ponnisteluja uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin sopeutumiseksi, jotta ne voisivat toimia edelleen yhteisön markkinoilla ja jotta perinteisten AKT-toimitusten kannattavuus olisi mahdollista jatkossa, -3 perinteisille AKT-toimittajille olisi sen vuoksi myönnettävä teknistä ja taloudellista apua neljännessä AKT-ETY-yleissopimuksessamäärätyn avun lisäksi uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin sopeutumiseksi ja erityisesti kilpailukyvyn parantamiseksi kannustamalla samalla banaanien sellaisten tuotantomenetelmien ja kaupan pitämisen menetelmien käyttöönottoon, joiden avulla otetaan ympäristö huomioon, avun olisi liityttävä uusista kaupan pitämisen edellytyksistä johtuviin erityistoimiin, ja sen vuoksi olisi vahvistettava puolueettomat perusteet avuntarpeen määrittämiseksi, avun soveltuvuuden vaiTnistamiseksi tavoitteisiin nähden sen olisi oltava väliaikaista ja asteittaista ja se olisi lakkautettava tasaisesti, ja säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi jäsenvaltioiden ja komission välillä olisi otettava käyttöön tiivistä yhteistyötä edellyttävä menettely, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla 1. Perinteisten AKT-banaanien toimittajien avustamiseksi otetaan käyttöön erityinen tekninen ja taloudellinen tukikehys banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o. /98 muutosten aiheuttamiin uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin sopeutumiseksi. 2. Erityistä tukikehystä sovelletaan enintään 10 vuotta 1 tammikuuta 1999 alkaen Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 2 artikla - 'perinteisillä AKT-toimittajilla' liitteessä lueteltuja AKT-valtioita - 'banaaneilla' CN-koodiin 0803 00 19 kuuluvia tuoreita tai kuivattuja banaaneita. 3 artikla 1. 2. Perinteiset AKT-toimittajat ovat oikeutettuja tekniseen ja taloudelliseen apuun Teknistä ja taloudellista apua myönnetään sellaisten banaanialan ohjelmien toimeenpanon edistämiseksi, jotka tähtäävät kilpailukyvyn parantamiseen erityisesti - lisäämällä tuotantoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ympäristön huomioon ottamista, - parantamalla laatua mukauttamalla tuotanto- tai jakclumenetelmiä tai kaupan pitämisen menetelmiä asetuksen laatuvaatimusten täyttämiseksi (ETY) No 404/93 2 artiklassa säädettyjen 4- - perustamalla sellaisia jotka pyrkivät parantamaan tuotteidensa kaupan pitämistä ja kilpailukykyä ja kehittämään ympäristön huomioon ottavia tuotantomenetelmiä koskevia varmentamisjärjestelmiä, tuottajaorganisaatioita, - kehittämällä sellainen tuotantostrategia ja/tai kaupan pitämisen strategia, joka yhteisen yhteisön markkinoiden vaatimukset banaanialan täyttää markkinajärjestelyn kannalta - avustamalla koulutuksessa, markkinoiden tuntemuksessa, ympäristön huomioon ottavien parantamalla jakeluinfrastruktuuria sekä banaanintuottajien kaupankäyntiä ja heille tarjottavia rahoituspalveluita. tuotantomenetelmien kehittämisessä ja 4 artikla Komissio päättää 3 artiklassa tarkoitettujen ohjelmien tukikelpoisuudesta kiiiiltuaan asianomaisia perinteisiä AKT-toimittajia. Komissio ottaa huomioon myös ohjelman yhteensopivuuden asianomaisen AKT-valtion yleisten kehitystavoitteiden kanssa sekä sen, miten ohjelma vaikuttaa alueelliseen yhteistyöhön muiden, erityisesti yhteisön, banaanintuottajien kanssa. 5 artikla 1. 2. Komissio vahvistaa kullekin vuodelle käytettävissä olevan kokonaissumman perusteella kullekin perinteiselle AKT-toimittajalle 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien rahoittamiseen käytettävissä olevan enimmäismäärän, ja ottaa huomioon kilpailukyvyn tason ja banaanintuotannon merkityksen kyseisen maan taloudelle. Teknisen ja taloudellisen avun soveltuvuuden vamiistamiseksi tavoitteisiin nähden perinteiselle AKT-toimittajalle edellisenä vuonna käytettävissä olleeseen avun määrään sovelletaan tarvittaessa enintään 15:n prosentin vähennyskenointa vuodesta 2004 alkaen, jos kilpailukyky ei ole parantunut riittävästi. 6 artikla Tässä asetuksessa tuki maksetaan neljännessä AKT- yleissopimuksessa määrättyjen perinteisille AKT-toimittajille käytettävissä olevien varojen lisäksi. taloudellinen säädetty 7 artikla 1. 2. 3. Komissio vahvistaa asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana loimii komission ctliistaja Komission edustaja tekee komilealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, josta määrätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten hyväksymisen edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestäessä siihen kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 4. 5. 6. Komissio vahvistaa suunnitellut toimenpiteet, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto säätää asiasta määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ratkaise asiaa kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksesta, komissio vahvistaa ehdotetut toimenpiteet. 8 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä Ncuvoston puolcsta Puhccniohtaja - 6- LIITE Edellä 2 artiklan 1 kohdassa säädetty luettelo Perinteiset AKT-banaanien toimittajat Belize Kamerun Cap Verde Norsunluurannikko Dominica Grenada Jamaika Madagaskar Saint Lucia Saint Vincent ja Grenadiinit Somalia Surinam - 7- 1. 2. 3. 4. 1 RAHOITUSSELVITYS BUDJETTIKOHTA: B7-871: AKT-banaanien tuottajille maksettava tuki TOIMENPITEEN NIMI: Erityinen tukikehys perinteisille AKT-banaanien tuottajille OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 130 w artikla, ehdotus neuvoston asetukseksi perinteisille AKT-banaanien tuottajille (KOM. ) erityisen tukikehyksen vahvistamisesta Tavoitteet: Taloudellisen ja teknisen tukikehyksen perustaminen perinteisille AKT-banaanien toimittajille heidän sopeutumisensa edistämiseksi banaanialan yhteiseen markkinajärjestelyyn tehtävistä muutoksista johtuviin uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin. 4. 2 Toimenpiteen kesto: 10 vuotta l. tammikuuta 1999 alkaen. 5. MENOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakollinen 5. 2 Jaksottamattomat määrärahat 5. 3 Ei sovelleta 6. MENOLAJI - tuen osuus 100 % - tukea ei makseta takaisin - tuki ei aiheuta muutosta tuloihin. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 markkinointiketjuun. ja dollarivyöhykkeeltä jolla AKT-banaanin Aiemmin sovelletulla markkinoiden hallinnointijärjestelmällä tasoitettiin AKT- tulevien banaanien kilpailukyvyn eroa banaanien dollaribanaanin tuontitodistusjärjestelmällä, siiiTettiin kiintiömaksu markkinointiketjusta Uusimpia markkinatietoja käyttäen tämä kilpailukyvyn ero vastaa meneillään olevan markkinointivuoden osalta 45 miljoonaa ecua tuontitodistuksen arvon (3-^J dollaria banaanilaatikolta, noin 150 ecua tonnilta) ja AKT-tuojien myymiä todistuksia koskevan arvion (300 000 todistusta) perusteella laskettuna. WTO:n työn tulosten pohjaltakomissio ei voi nyt ehdottaa samanlaista markkinapohjaista järjestelmää. Jotta perinteisille AKT-banaanien tarjota mahdollisuus sopeutua banaanien markkinajärjestelyyn tehdyistä muutoksista johtuviin uusiin markkinaolosuhteisiin, vastaava summa olisi saatettava käyttöön markkinoiden uusia vaatimuksia varten. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2686/94 (ks. 9. 2 kohta sekä liite) mukaisesti perinteisille AKT-banaanien tuottajille viimeksi myönnetyn tuen tulokset painottuivat alalla kaikkein helpoimmin kilpailukyvyn saavutettaviin parantaminen edelleen edellyttää siis enemmän ponnisteluja ja pidemmän parannuksiin. AKT-banaanien tuottajille voitaisiin tuotannon aikavälin ja monitahoisempia hankkeita. Käyttöön tuleva kokonaissumma jaetaan 12:n perinteisen AKT-banaaneja tuottavan maan kesken niiden kilpailukyvyn perusteella sekä sen perusteella, miten merkittävää banaanintuotanto on kyseisen maan taloudelle. Avun soveltuvuuden varmistamiseksi kullekin toimittajalle maksetun avun määrään sovelletaan tarvittaessa 15 prosentin vähennyskenointa vuodesta 2004 alkaen, jos kilpailukyky ei ole parantunut riittävästi. johtuvat toimenpiteisiin, tekemistä sitoumuksista. EKR:stä On selvää, että perinteisten AKT-banaanien toimittajien uudet riskit johtuvat alaa koskevasta EU:n päätöksestä ja joutumisesta pois yhteisen maatalouspolitiikan banaaneja koskevasta yhteisestä markkinajärjestelystä. Sen vuoksi on vaikeaa perustella Lomen yleissopimuksessa kehitysyhteistyötoimiin tarkoitettujen varojen käyttö banaanien yhteisen markkinajärjestelyn muutoksia koskeviin yhteisön Maailman jotka välttämättömiin kauppajärjestön kanssa tulevaisuudessa saatavaa rahoitusta ei kuitenkaan voida sulkea pois parhaillaan valmisteilla olevan tehtävän uuden kumppanuussopimuksen puitteissa AKT-maiden kanssa Ehdotuksessa ei noudateta pitkäaikaisissa ohjelmissa maksettavalla tuella tavoiteltavia merkittäviä rakenteellisia ja taloudellisia uudistuksia, ja sen vuoksi tämän erityisen tukikehyksen mukaisesti myönnettävät varat olisi myönnettävä EKR:ssä 12:n perinteisen AKT-banaanien tuottajamaan maatalousalan ja talouden monipuolistamiseksi jo lisäksi. Erityisesti joillekin pienemmille banaaneja myönnettyjen varojen viiteohjelmissa maksettavat niiden tuottaville kehitysyhteistyörahastosta huomattavasti ovat alhaisempia kuin tämän ehdotuksen mukaisesti välttämättöminä pidetyt määrät. tarkoitetuille kehityshankkeille kansallisissa tuet ja uudistamiseksi rahoitettavat saarille lisäksi 7. 2 Jakauma Yhteensä (milj. ecua 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Yhteen- sä 45 45 45 45 45 38,2 32,5 27,6 23,5 20 366,S 7. 3 Ei sovelleta 7. 4 Maksuaikataulu vuosi 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Yhteensä 45 45 45 45 45 38,2 32,5 27,6 23,5 20 366,8 maksu sitou- mukscl 1999 13,5 27 4,5 13,5 27 4,5 13,5 27 4,5 2000 2001 Muut Yhteen- 13,5 sä 40,5 45 45 45 42,9 37,1 31,6 26,9 22,9 14,4 2 366,8 9- 45 45 45 Yhteensä 366,8 miljoonaa ecua Maksutavan selitys: kullekin varainhoitovuodelle sidottu tuki maksetaan kolmen vuoden kuluessa (30 % ensimmäisenä vuonna, 60 % toisena vuonna, 10 % kolmantena vuonna). 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Komissio valvoo toimenpidettä, viralliset kirjanpitäjät kokonaisvalvonnasta vastaa tilintarkastustuomioistuin. tekevät tilintarkastuksia ja 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Toimenpiteiden tehokkuutta ei arvioida pelkästään sillä, miten perinteiset AKT- toimittajat säilyttävät nykyisen osuutensa EU:n banaanimarkkinoista muuttuneissa markkinaolosuhteissa, vaan myös sillä, miten perinteisten AKT-banaanien kilpailukyky paranee dollarivyöhykkeeltä Latinalaisesta Amerikasta tuleviin banaaneihin näliden. ralioittamalla Ehdotuksella pyritään parantamaan AKT-tuotannon kilpailukykyä hankkeita, jotka on suunniteltu tuottavuuden lisäämiseen samalla kun niissä otetaan huomioon ympäristö, parannetaan laatua, kehitetään uutta tuotantoa ja menetelmiä kaupan pitämiseen sekä strategioita muuttuneisiin markkinaolosuhteisiin, avustetaan koulutuksessa sekä parannetaan kuljetuksia ja jakeluinfrastruktuureja. Tämän järjestelmän tärkeimmät edunsaajat ovat perinteiset AKT-banaanien tuottajat. 9. 2 Lomen yleissopimuksen mukaiset banaaneja koskevat EU:n sitoumukset Lomen yleissopimuksessa edellytetään, että EU takaa etuuskohtelun kaikille AKT- valtioista peräisin oleville banaaneille. EU:n edellytetään myös myöntävän lisäetuuksia perinteisille AKT-banaaneille siten, että mitään AKT-valtiota ei aseteta sen yhteisöön suuntautuvan banaaninviennin osalta ja kun on kyse sen pääsystä perinteisille markkinoille ja sen eduista näillä markkinoilla, epäedullisempaan asemaan kuin sillä on aiemmin ollut tai sillä tällä hetkellä on. EU on pyrkinyt yhteisellä markkinajärjestelyllä täyttämään AKT-banaanien tuottajia koskevat Lomen yleissopimuksen edellyttämät velvollisuutensa. Erityisestä annettu asetus (EY) N:o 2686/94 tukijärjestelmästä perinteisille banaanien AKT-toimittajavaltioillc Banaanien yhteisen markkinajärjestelyn käyttöön ottamisen jälkeen 1. heinäkuuta 1993 myönnettiin, että perinteisten AKT-banaanien tuottajilta edellytettiin erityistoimia sellaisen aseman saavuttamiseksi, että he voisivat kilpailla yhtenäismarkkinoilla ja jossa heidän vapaampien markkinoiden vuoksi vähentyneitä tulojaan voitaisiin kompensoida. Tämän vuoksi neuvosto hyväksyi asetuksen ((EY) N:o 2686/94), jossa säädetään tukijärjestelmästä perinteisille AKT-banaanien suunnatusta erityisestä tuottajille 10 toimeentulotuen ja teknisen avun tarjoamiseksi. Järjestelmän voimassaoloaika rajattiin 1. heinäkuuta 1993 ja 28. helmikuuta 1996 väliseksi ajaksi (voimassaoloa pidennettiin lopulta asetuksella (EY) N:o 2320/96 31. joulukuuta 1996 asti). Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2686/94 hyväksymisestä huolimatta vuoden 1994 lokakuussa (noin 16 kuukautta yhtenäismarkkinoiden käyttöön ottamisen jälkeen), monet hankkeet ovat käynnistyneet hitaasti. Tähän oli monia syitä, mukaan lukien se, että kyseessä oli kaikille osapuolille uusi ja ennestään tuntematon ohjelma. Uusia hankkeita oli suunniteltava ja mukaan tuli useita osapuolia, kuten pääosasto VlILn virkamiehiä, edustustoja, AKT-maiden hallituksia, AKT-maiden markkinajärjestöjä, AKT-banaanien tuottajajärjestöjä jne. , tarjouskilpailuja oli järjestettävä, sopimuksia oli hyväksyttävä ja hankkeiden sekä kunkin AKT-valtion kehitysyhteistyöpolitiikan välinen yhdenmukaisuus oli varmistettava. täysin Seuraavasta taulukosta käy ilmi varojen jakaantuminen (ks. liitteestä lisätietoja): AKT-valtio 1994 tt ta 1995 tt ta 2,96 Belize Kamerun Cap Verde Norsunluurannikko 7,28 Tuulenpuoleiset saaret 1,74 Jamaika 1,99 Surinam 2,22 6,25 0,54 6,34 7,72 3,05 3,7 1996 tt ta 1,49 1,05 4,5 0,3 16,68 4,5 5,77 Yhteensä 13,97 29,82 23,94 10,35 (kaikki luvut ovat miljoonina ecuina, tt= toimeentulotuki, ta= tekninen apu) Hiljattain käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 2686/94 arviointia koskeva hanke, ja siihen kuuluu sidottujen varojen tilintarkastus. Arvio ei tule olemaan käytettävissä vielä moneen kuukauteen, mutta liitteessä on lyhyt katsaus tärkeimpien perinteisten AKT-banaanien toimittajien tämänhetkiseen tilanteeseen. Jo tässä vaiheessa on selvää, että jo päätökseen saaduilla hankkeilla on hyvin myönteisiä vaikutuksia perinteisen AKT-banaanien tuotannon kilpailukykyyn, ja hankkeiden avulla on voitu kohdentaa banaanialan osa- alueiden lisäinvestointien tarve uusissa hankkeissa. Banaanien yhteiseen markkinajärjestelyyn ehdotetut muutokset Komission banaanialan yhteiseen markkinajärjestelyyn WTO:n paneelimenettelyn tuloksena nyt ehdottamat muutokset muuttavat perinteisten AKT-toimittajien markkinointiedellytyksiä jälleen kerran huomattavasti ja vaarantavat AKT-toimitusten kannattavuuden jatkossa, jollei toteuteta erityistoimia. Latinalaisen Amerikan banaanien ja AKT-banaanien kilpailukyvyn ero nousee uudestaan esiin, ja perinteiset AKT- banaanien toimittajat eivät pysty toimimaan EU:n markkinoilla, jollei tämän eron korjaamiseksi toteuteta lisätoimia. 11 - Jotta uudet toimenpiteet soveltuisivat sekä EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan että EU:n WTO-velvoitteisiin, ei olisi asianmukaista maksaa suoraa tasaustukea yksittäisille AKT- banaanien tuottajille. Uusilla toimenpiteillä edistetään kuitenkin perinteisten AKT- banaanien toimittajien sopeutumista uuteen markkinatilanteeseen, ja niillä parannetaan tuotannon kilpailukykyä. Teknisen ja taloudellisen avun taso tulee liittymään välittömästi kilpailukyvyn eroon, ja samalla otetaan huomioon banaanintuotannon merkitys kyseisen valtion taloudelle. Avun soveltuvuuden varmistamiseksi sen kesto rajoitetaan - tässä tapauksessa 10 vuoden kestoa pidetään soveltuvana - ja apu on asteittain alenevaa. Tärkeimmät huomioon otettavat riskitekijät, jotka saattavat johtaa tavoitteiden saavuttamatta jäämiseen ovat banaaniteollisuuden rakenteelliset ongelmat, yleinen taloudellinen luonnonolosuhteet, kuten joidenkin AKT-alueiden pyörremyrskyt (ks. maakohtaiset tiedot liitteessä). tilanne sekä 9. 3 Toimenpiteiden onnistumista arvioidaan perinteisten AKT-banaanien tuotannon kilpailukyvyn paranemisella. Arviointi perustuu tuotannon määrään maayksikköä kohti (johon vaikuttaa tilojen keskimääräinen koko), tuotanto yksikkötyökustannuksia kohti ja tuotantokustannukset yksikköä kohti (tuotantohinta, fob- ja cif-hinta) sekä viennin kokonaismäärään ja arvoon. Toimenpiteet arvioidaan vuosittain, ja arviota käytetään sen toteamiseksi, kuinka paljon kunkin AKT-valtion kilpailukyky on parantunut. Asetuksessa (EY) N:o 2686/94 säädetyt varat (noin 74 miljoonaa ecua kolmen vuoden aikana) ovat alkaneet johtaa merkittäviin pai*annuksiin tuottavuudessa, tehokkuudessa ja sen vuoksi myös kilpailukyvyssä. Tällaisten parannusten aikaansaaminen tulee olemaan jatkossa paljon vaikeampaa, ei vähiten sen vuoksi, että niin suunnittelunsa, järjestelyidensä, yksinkertaisuutensa ja nopeiden tulostensa puolesta helpoimmat hankkeet on saatettu loppuun ensimmäisinä. Lisävaroja koskeva vaatimus ei liity näin ollen ainoastaan tarpeeseen sopeutua edelleen muuttuviin markkinointiedellytyksiin, vaan myös tietämykseen siitä, että kaikilla tämän alan hankkeilla on enemmän pitkän aikavälin tavoitteita ja seurannaisvaikutuksia. 10. HALLINTOMENOT Tähän ehdotukseen liittyvien töiden yhteensovittamisesta vastaa pääosasto VIll:n osasto A4:n viranhaltija. Toimistopäälliköt ja edustustojen henkilökunta, jotka toimeenpanevat vielä asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisia hankkeita, saavat työnsä pian päätökseen, ja he voivat siten ottaa vastaan muita tämän ehdotuksen toimeenpanoon liittyviä tehtäviä. Tämän vuoksi työn toteuttaminen ei edellytä lisävirkojen perustamista. 12 Liite Arvio tärkeimpien perinteisten AKT-banaanien tuottajamaiden tämänhetkisestä tilanteesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisesti toteutettujen toimien jälkeen 1. BELIZE Belizessä asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisesti rahoitetut kaksi hanketta (yhteensä 3,27 miljoonaa ecua tekniseen apuun) aloitettiin niin hiljattain, että hankkeiden onnistumista ja niiden vaikutuksia alaan tai muihin edunsaajiin ei ole voitu vielä virallisesti arvioida. Hankkeiden tärkeimmät kohdat ovat: - maanteiden kunnon ylläpito, pakkausasemat, kuljetustarvikkeet, satamien varastotilat, kiitoratojen pidennykset, tulvasuojat - maatilojen infrastruktuurien parannukset, koulutus ja tekninen apu. tuotantokustannusten alentamista Kaikki nämä tekijät edesauttavat banaanialan parempaa tehokkuutta ja pitkän aikavälin toimintakykyä, mutta tällä hetkellä ei ole käytettävissä määriä ilmaisevia tietoja vaikutusten arvioimiseksi. Belizen banaanintuottajajärjestö on ilmoittanut aikomuksensa jatkaa tuottavuutta (poistamalla käytöstä huonolaatuista maata). Eekkerikohtaiset sadot ovat jo kasvaneet 290 laatikosta (5,3 tonnia) eekkeriä kohti vuonna 1992 650 laatikkoon eekkeriä kohti nykyään, ja tavoitteena on saavuttaa sadoksi 1 000 laatikkoa eekkeriä kohti, joka on vastaava kuin Keski-Amerikan viljelmillä. Banaanin kokonaistuotannon ei kuitenkaan pitäisi nousta samaa vauhtia, vaan tavoitteena on päinvastoin saavuttaa taloudellisesti elinkelpoinen tuotanto. ja edistää eekkerikohtaista Tämän vuoksi tarvitaan lisätukea, erityisesti sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, jotka hyödyttävät alan kokonaistoimintakykyä pitkällä aikavälillä. 2. KAMERUN 1. Kamerunille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisesti yhteensä 15,2 miljoonaa ecua seuraavasti: Toimeentulotuki: Taloudellinen ja tekninen apu: 1994 1996 1995: 1996: 2 957 884 ecua 1491 794 ecua 6 250 000 ecua 4 500 000 ecua 2. Varat jakautuivat pro rata - (tuotanto)pohjalta neljän teollisen viljelmän kesken, ja noin 2 prosenttia myönnettiin ASSOBACAM:ille (alan ammattijärjestö) koko alaa koskeviin tutkimuksiin ja ja tukeen. 3. Käytettävissä olevista varoista on tähän mennessä sidottu 90 prosenttia ja maksettu 80 prosenttia 26 pöytäkirjan mukaisesti seuraavasti. - 1 3- Toimeentulotuki: Taloudellinenja tekninen apu Maksu- sitoumukset Maksumaara- rahat 1994 1996 1995 1996 99% 88% 89% 80% 95% 86% 77% 72% 4. Yhteisön tuki (jolla keskitytään tuottavuuden ja laadun parantamiseen) on vain osa ohjelmaa, johon kuuluu sekä alan itsensä että hallituksen ponnistelut. Tärkeimmät yhteisön rahoittamat toimet ovat koskeneet seuraavia seikkoja: Lajikkeiden ja laadun parantaminen: Kastel uohj elmat Tilanhoitomenetelmät 53 % 15 % 9 % 5. Tähän mennessä on saatu päätökseen 17 toimenpidettä (joista 9 toimeentulotukeen liittyvää vuonna 1993, 3 taloudelliseen ja tekniseen apuun liittyvää vuonna 1995, 3 tekniseen ja taloudelliseen apuun liittyvää vuonna 1996 ja 2 toimeentulotukeen liittyvää vuonna 1995). 6. Suurimmat viljelmät ovat ottaneet käyttöön rakenneuudistusohjelman, jolla pyritään alentamaan kustannuksia merkittävästi. Välittömin vaikutus tulee merikuljetusien uudelleenjärjestelyistä, joilla saadaan aikaan 50 Afrikan rahoitusyhteisön frangin (FCTA) vähennys kilogrammaa kohti sellaisen tuotteen osalta, joka itsessään edustaa 30 prosenttia cif-kokonaishinnasta. Merkittävin yritysryhmä (60 prosenttia tuotannosta) on valmistellut seuraaviksi kolmeksi vuodeksi 30 miljardin FCFA:n (50 miljoonaa ecua) investointiohjelman, jolla pyritään kustannusten puolittamiseen vuoteen 2005 mennessä Hallitus on puolestaan aloittamassa Doualan sataman järjestämisen tehokkaammaksi, mikä poistaisi merkittäviä pullonkauloja. 7. Vaikka on liian aikaista saada täsmällistä kuvaa tilanteesta (suurin osa vaikutuksista tulee ilmi vasta keskipitkällä aikavälillä), on selvää, että jo nyt on tapahtunut huomattavaa parannusta. Esimerkiksi paremmilla kastelujäijestelmillä on kasvatettu satoa jopa 35 prosenttia, paremmilla ruiskutusmenetelmillä on vähennetty kustannuksia 2,5 FCFA:lla kilogramma kohti ja lajikkeiden parantamisohjelmalla (johon kuuluu tasalaatuisen lajikkeen käyttöön ottaminen) on lisätty tuottavuutta ja parannettu laatua Yleisesti ottaen arvioidaan, että tuotantohinta on laskenut 115 FCFA:sta kilogrammaa kohti jaksolla 1992/93 95 FCFA:han kilogrammaa kohti jaksolla 1997/98, kun taas fob- hinta on laskenut 271 FCFA:sta kilogrammaa kohti 237 FCFAhan kilogrammaa kohti samalla ajanjaksolla. 8. Laadun osalta jaksolla 1992/93 vain 60 prosenttia viennistä luokiteltiin Categorie Extra -luokkaan (korkein laatuluokka), 30 prosenttia Categorie 1 -luokkaan ja 10 prosenttia Categorie 2 -luokkaan. Jaksolla 1997/98 80 prosenttia luokitellaan Categorie Extra -luokkaan jajäljelle jäävä 20 prosenttia Categorie 1 -luokkaan. laskettu uudelleen FCFA:n devalvoinnin jälkeen 1994 - 1 4- 3. NORSUNLUURANNIKKO 1. Norsunluurannikolle on myönnetty asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisesti yhteensä 34 801 935 ecua seuraavasti: Toimeentulotuki vuonna 1994 - 7 278 530 ecua Tekninen apu vuonna 1995 - 6 340 000 ecua Tekninen apu vuonna 1996 - 4 500 000 ecua Toimeentulotuki vuonna 1996 - 16 683 405 ecua 2. Käynnissä olevat ohjelmat koskevat seuraavia seikkoja: - tuotantopaikkojen sähköistäminen - polkujen ja teiden jälleenrakentaminen - hedelmien lastaamiseen tarkoitetun laiturin jälleenrakentaminen - laboratorion rakentaminen kasvien in vitro -tutkimuksiin - viljelmillä tarvittavien väline- ja laitehankintojen avustaminen - kuljetuksia koskevan takuurahaston rahoittaminen - muut toimenpiteet (tekninen apu, tutkimukset, kartoitukset). 3. Kaikki ohjelmat eivät valitettavasti ole edistyneet samaa tahtia, ja erityisesti tärkeissä sähköistämistä ja hedelmälaiturin jälleenrakentamista koskevissa hankkeissa on ollut niiden monimutkaisuudesta johtuvia teknisiä viivästyksiä. 4. Näistä rasitteista johtuen hankkeiden kokonaisvaikutuksia ei vielä voida arvioida. Alustavien tulosten mukaan tuotantokustannusten alentamistavoite 30 prosentilla tullaan kuitenkin ja pakkauskustannuksiin liittyvät parannukset ovat jo lisänneet kilpailukykyä merkittävästi, koska niiden avulla on alennettu kustannuksia 50 prosentista noin 30 prosenttiin banaanien cif-hinnasta. vapauttamiseen saavuttamaan kuljetusten käsittely- ja ja 4. JAMAIKA Jamaikalla on kahta toimeentulotukiohjelmaa (yhteensä 7,77 miljoonaa ecua) sekä myönnetty taloudellista ja teknistä apua 3,05 miljoonalla eculla. (EY) N:o 2686/94 mukaisesti rahoitettu asetuksen toimeentulotukiohjelma (josta käytetään myös nimitystä vaihe I) Ensimmäinen käynnistyi vuoden 1996 kesäkuussajapäättyi vuoden 1997 syyskuussa. Siinä keskityttiin maatalouden tuotantohyödykkeisiin, sigatokan valvontaan (banaaniruo'on endeeminen tauti) ja vesiensuojeluun. Lopullinen kertomus on parhaillaan valmisteilla ja tämän 15- vuoden aluksi kaavaillaan riippumatonta arviota (kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä valmistelee tarjouseritelmiä). Joitakin alustavia tietoja on kuitenkin jo tarjolla käytettävissä sen osalta, että maatalouden. merkittävästi alhaisemmin hinnoin, pienten viljelmien omistajille myönnetään luottoa edullisin ehdoin, koska käyttöpääomaa on tarjolla. Sigatokan valvontaryhmä on toiminnassa ja sille on yhä enemmän kysyntää (vaiheen II ohjelman aikana perustettiin lisää ryhmiä) ja yli 400 eekkeriä on merkitty vesiensuojeluun. tuotantohyödykkeitä on nyt Vaihe II on sen vuoksi tarkoitettu vaiheen I seurantaan, ja siihen kuuluu sigatokan valvontaan ja vesiensuojeluun liittyviä toimia, lannoitteiden toimittamista ja teknistä apua. Vaihe III on aloitettu niin hiljattain, että sitä ei voida vielä arvioida. Sopimus (toinen allekirjoitettiin vasta vuoden 1997 maaliskuussa toimeentulotukiohjelma) vuoden 1997 kesäkuussa. ja varat siirrettiin Asiantuntijat ovat samaa mieltä siitä, että Jamaikalla voidaan saavuttaa parempi tuottavuuden ja laadun taso, mutta vain pitkällä aikavälillä ja jatkuvin ponnisteluin, erityisesti parantamalla sigatokan valvontaa pienviljelmillä sekä parantamalla hedelmien laatua. Tätä ei voida saavuttaa 3 vuotta kestävällä 10,8 miljoonan ecun ohjelmalla. 5. SURINAM Surinamille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisesti yhteensä 3,7 miljoonaa ecua, josta 200 000 ecua oli tarkoitettu toteutettavuustutkimukseen. Varat tarkoitettiin osaksi pääkaupungin Paramaribon lähellä sijaitsevassa Jarikabassa olevan SURLAND:in kahden banaaniviljelmän (kokonaisala 1 380 hehtaaria, josta viljeltyä 1 100 Uudenaikaistamisen kokonaiskustannukset ovat 9 963 miljoonaa ecua, joka jakautuu kolmen osapuolen kesken: Hallitus(GOS)/Surland - 2 226 miljoonaa ecua (työvoima, laitteet ja pumput), yksityinen yritys Fyffes - 4 237 miljoonaa ecua (1 300:ta hehtaaria koskeva kastelujärjestelmä), asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaiset EU:n varat - 3,5 miljoonaa ecua. uudenaikaistamisohjelmaa. hehtaaria) laajaa EU:n osuus koostuu kahdesta pääosasta: teknisen avun ohjelma tuottavuuden ja laadun (1 300 hehtaarille) ja pakkausasemalaitteiston edistämiseksi sekä köysiratojen toimittamisesta täytäntöönpanon ja asentamisesta valvomisesta sekä 50 hehtaarin koe- ja mallitilan kehittämisestä. koostuvan EU:n ohjelman Täytäntöönpano on viivästynyt merkittävästi melkein kaikissa hankkeen vaiheissa. Siihen on liittynyt yhteiskunnallista levottomuutta, pitkittyneitä ongelmia Surlandin johtotasolla, toimituksia koskevan tarjouskilpailun ongelmia sekä ylitysten että EU:n alkuperää koskevien sääntöjen noudattamisen suhteen. Sopimus on kuitenkin tarkoitus allekirjoittaa vuoden 1998 tammikuun kolmannella viikolla. Uudet köysiradat ja pakkausasemat ovat hyvin tärkeitä laadun parantamiseksi, ja niiden avulla täydennetään myös tuottavuuden parantamista, joka pitäisi saavuttaa Fyffesin asentamalla kastelujärjestelmällä. Vanhaa köysirataa pidettiin pääsyynä hedelmien laadun heikkenemiseen. 16 6. TUULENPUOLEISET SAARET Tuulenpuoleisille saarille myönnettiin asetuksen (EY) N:o 2686/94 mukaisesti toimeentulotukea yhteensä 1 743 278 ecua ja teknistä apua 7 720 000 ecua. Näitä summia koskevat siirtopäätökset allekirjoitettiin vuoden 1995 joulukuussa, ja ne olivat käytössä koko vuoden 1996 (lukuun ottamatta Dominican toimeentulotukea, joka siirrettiin komission sisäisissä menettelyissä ilmenneiden ennakoimattomien ongelmien vuoksi vasta toukokuussa 1997). Toimeentulotuki Toimeentulotukeen myönnetyt varat käytettiin vuoden 1994/95 aikana tapahtuneiden pyörremyrskyjen ja trooppisten myrskyjen jälkeisiin laajoihin jälleenrakennusohjelmiin. Näihin kuului maatilojen laadun parantamista koskeva ohjelma Dominicalla, banaaninviljelyyn perustuvan maatalouden elinkelpoisuuden elvyttäminen St. LuciallajabanaanialankehittämisohjelmaSt. Vincentillä. tuottavuutta ja Tekninen apu tekemään ja banaanintuottajajärjestöä Tuulenpuoleisille saarille myönnetyllä 7 720 000 ecun teknisellä avulla rahoitetaan pitkän aikavälin (3 vuotta) poikkitieteellisen konsulttiryhmän toimintaa, jolla avustetaan toimeenpanemaan koko alan kattava WIBDECO:a jälleenrakennusohjelma, tuotannon, hallinnon, hallituksen ja markkinoinnin tasolla ja saavuttamaan sellainen kapea ydinteollisuus, joka on kilpailukykyinen vapailla markkinoilla. Varoista rahoitetaan myös alueellisen koordinoijan palvelut rahoittajien tukemiseksi avustusstrategian kehittämisessä ja Tuulenpuoleisten saarten banaanialan tukemiseen tarkoitettujen eri rahoitusvälineiden ja ohjelmien yhteensovittamisessa. Molemmat vuoden 1997 tammikuussa työnsä aloittaneet tekniset avustajat toteuttavat tehtäviään. tarpeelliset muutokset Määrälliset tulokset Tuulenpuoleisten saarten (EY) N:o 2686/94 mukaisesti myönnetyistä varoista rahoitettavien ohjelmien päätavoite, tuotannon elvyttäminen vuoden 1994/95 luonnonmullistusten jälkeen, on saavutettu. tapauksessa asetuksen Näiden Tuulenpuoleisilla saarilla toteutettujen toimien tuloksena vienti kasvoi hieman vuonna 1996 verrattuna vuosien 1994 ja 1995 viennin määrään, kun taas arvioitu tuotantokäytössä oleva eekkerimäärä on vähentynyt 12 618 eekkeristä vuonna 1994 6 000 eekkeriin vuonna 1996. Vuoden 1997 ensimmäisen 9 kuukauden aikana viennin määrä laski 38 prosenttia ennustettua alemmas. Maailman kauppajärjestön EU:n ja yhteiselle banaanien markkinajärjestelylle teollisuudenalaan kohdistetut korkean laadun vaatimukset aiheuttivat yhdessä sen, että tehottomat ja pienet viljelmät joutuivat lopettamaan toimintansa. epäsuotuisat välittämät viestit jälleenrakennusohjelman täytäntöönpanon myönteinen on Yksi Tuulenpuoleisten saarten hedelmien keskimääräisen laadun jatkuva parantuminen. Vuoden 1997 ensimmäisen 8 kuukauden aikana Tuulenpuoleisten saarten keskimääräiset laatua koskevat arviot olivat jatkuvasti 80 prosentin yläpuolella, ja nousivat 85 prosenttiin jakson 3 viimeisen kuukauden aikana verrattuna keskimäärin 76 prosenttiin vuoden 1996 ensimmäisinä 3 kuukautena. vaikutus - 1 7- Eritvisen tukikehvksen tukialueet tulevaisuudessa turvaaminen Tuulenpuoleisten saarten banaaninviennin tulevaisuudessa edellyttää edelleen merkittäviä investointeja tuottavuuden ja laadun parantamiseksi. Muun muassa kastelu, viemäröinti, tiet sekä pakkaus- ja laivaustilat ovat niitä kohteita tuotantotasolla, joihin vaaditaan merkittäviä investointeja. Lisäinvestointeja saatetaan tarvita myös merkittävän tehottomuuden poistamiseksi hallinnon, hallituksen ja markkinoinnin tasolla. Stabexin varoja ohjataan sellaisten makrotaloudellisten ja alakohtaisten uudistusten aikaansaamiseksi, jotka ovat tarpeen taloudellisen monimuotoisuuden edistämiseksi ja yhteiskunnan ja talouden banaaninvientiä koskevan riippuvuuden vähentämiseksi. 18- ISSN 1024-4492 KOM(98) 51opullinen ASIAKIRJAT FI 03 11 01 Luettelonumero : CB-CO-98-023-FI-C ISBN 92-78-30229-5 Buroopan yhteisöjen virallistcn julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 280/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Exclusion of apple producers from Kastoria form aid

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
aid to agriculture
aid to disaster victims
bad weather
pip fruit
production aid

formats: html pdf print

text: C 223/156 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 (98/C 223/203) SKRIFTLIG FR¯GA E-0279/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (17 februari 1998) A¤mne: Sa¤kerhetsfo¤reskrifter vid byggarbetsplatser i Grekland Grekland har genom presidentdekret 305/29-8-97 lagstiftat om stra¤nga sa¤kerhetsfo¤reskrifter vid byggarbets- platser fo¤r tekniska konstruktioner, anpassad till direktiv 92/57/EEG (1). Trots detta finns det uppgifter om att man fo¤rso¤ker kringg(cid:229) besta¤mmelserna i detta direktiv genom tolkningar som go¤rs av representanter fo¤r det grekiska ra¤ttsva¤sendet och detta f(cid:229)r till resultat att direktivet inte tilla¤mpas vad ga¤ller byggarbetsplatser inom det ka¤nsliga sjukhusomr(cid:229)det. Kan Europeiska kommissionen informera mig om sin officiella (cid:229)sikt i fr(cid:229)gan och om huruvida fo¤reskrifterna i detta direktiv i allma¤nhet tilla¤mpas b(cid:229)de vad ga¤ller privata och offentliga arbeten. (1) EGT L 245, 26. 8. 1992, s. 6. Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 mars 1998) Kommissionen har ingen information om att direktiv 92/57/EEG om minimikrav fo¤r sa¤kerhet och ha¤lsa p(cid:229) tillfa¤lliga eller ro¤rliga byggarbetsplatser inte skulle tilla¤mpas p(cid:229) ett korrekt sa¤tt inom den grekiska sjukhus- sektorn. Enligt artikel 2. 1 i ramdirektiv 89/391/EEG om (cid:229)tga¤rder fo¤r att fra¤mja fo¤rba¤ttringar av arbetstagarnas sa¤kerhet och ha¤lsa i arbetet (1) skall direktivet (cid:148)tilla¤mpas p(cid:229) all verksamhet, s(cid:229)va¤l privat som offentlig (industri, jordbruk, handel, fo¤rvaltning, tja¤nster, undervisning, kultur- och fritidsverksamhet etc. )(cid:148). Det direktiv som parlamentsledamoten na¤mner, direktiv 92/57/EEG, a¤r det (cid:229)ttonde sa¤rdirektivet enligt ramdirektivet. Att besta¤mmelserna i ramdirektivet skall tilla¤mpas fullt ut na¤r det ga¤ller tillfa¤lliga eller ro¤rliga byggarbetsplatser framg(cid:229)r av artikel 1. 3 i direktiv 92/57/EEG. Det r(cid:229)der da¤rfo¤r inget tvivel om att direktiv 92/57/EEG skall tilla¤mpas p(cid:229) tillfa¤lliga eller ro¤rliga byggarbets- platser s(cid:229)va¤l inom den offentliga sektorn som inom den privata, bland annat na¤r det ga¤ller den typ av bygg- och anla¤ggningsarbeten som anges i bilaga I i direktiv 92/57/EEG na¤r dessa utfo¤rs p(cid:229) sjukhus. (1) EGT L 183, 29. 6. 1989. (98/C 223/204) SKRIFTLIG FR¯GA E-0280/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (17 februari 1998) A¤mne: A¤ ppelodlarna i Kastoria utesta¤ngs fr(cid:229)n sto¤d Tiotals a¤ppelodlare i det grekiska la¤net Kastoria (vars sko¤rd om 700 ton totalfo¤rsto¤rdes p(cid:229) grund av frosten i april 1997) har utesta¤ngts fr(cid:229)n ra¤tten att f(cid:229) del av skadest(cid:229)nd eller sto¤d, med motiveringen att deras (cid:148)familjeinkomst(cid:148) o¤verstiger 50 % av deras jordbruksinkomst, som det st(cid:229)r i meddelandet fr(cid:229)n det grekiska jordbruksministeriet. Kan Europeiska kommissionen informera mig om denna uppfattning a¤r fo¤renlig med den gemenskapslagstift- ning som finns i fr(cid:229)gan, na¤rmare besta¤mt fo¤rordning 950/97 (1) av den 20 maj 1997, eftersom det faktum att a¤ppelodlarna i detta omr(cid:229)de inte f(cid:229)r tillg(cid:229)ng till sto¤d inneba¤r en fullsta¤ndig ekonomisk katastrof fo¤r dem. (1) EGT L 142, 2. 6. 1997, s. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 500/98 by Jaak VANDEMEULEBROUCKE to the Council. Embargo on the supply of arms to Burundi

eurovoc_concepts:
Burundi
arms control
arms trade
civil defence
common foreign and security policy
export monitoring
human rights
international sanctions
pacifism
peacekeeping

text: 22. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 196/125 Svar (30 april 1998) R(cid:229)det skulle ga¤rna sto¤dja de internationella anstra¤ngningarna att (cid:229)teruppliva FN:s internationella kommission. Fo¤renta staterna har fo¤reslagit att kommissionens mandat utvidgas med en ha¤nvisning till Burundi och har tillsammans med fo¤retra¤dare fo¤r afrikanska la¤nder i FN diskuterat olika aspekter av ett utkast till resolution fr(cid:229)n sa¤kerhetsr(cid:229)det. Inget fo¤rslag till text har dock a¤nnu lagts fram. Det har inte lagts fram n(cid:229)gra fo¤rslag om att placera ut observato¤rer fr(cid:229)n FN eller OAU vid viktiga start- och landningsbanor och gra¤nso¤verg(cid:229)ngar i omr(cid:229)det. R(cid:229)det skulle dock ta alla s(cid:229)dana fo¤rslag i noggrant o¤verva¤gande. (98/C 196/175) SKRIFTLIG FR¯GA P-0353/98 fr(cid:229)n Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) till r(cid:229)det (6 februari 1998) A¤mne: Nationella symboler p(cid:229) eurosedlarna Den gemensamma valutan a¤r en viktig etapp i uppbyggnaden av Europeiska unionen. Har r(cid:229)det redan lo¤st fr(cid:229)gan om huruvida det a¤r la¤mpligt med nationella symboler p(cid:229) ena sidan av sedlarna? Om s(cid:229) a¤r fallet, anser inte r(cid:229)det att dessa symboler dels strider mot sja¤lva ide·n med unionen, dels kan leda till oo¤nskade sammanblandningar? Svar (7 april 1998) Det framg(cid:229)r av fo¤rdragets fo¤rdelning av beho¤righeter att Europeiska centralbanken skall ha ensamra¤tt att till(cid:229)ta utgivning av eurosedlar och a¤ven skall besta¤mma sedlarnas utformning (artikel 105a i fo¤rdraget och artikel 16 i protokollet om stadgan fo¤r Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken). De slutgiltiga besluten i denna fr(cid:229)ga (cid:229)ligger det s(cid:229)ledes Europeiska centralbanken att fatta na¤r den va¤l har uppra¤ttats. (98/C 196/176) SKRIFTLIG FR¯GA P-0500/98 fr(cid:229)n Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till r(cid:229)det (17 februari 1998) A¤mne: Vapenembargo mot Burundi I sin resolution av den 18 december 1997 och p(cid:229) rekommendation av FN:s sa¤rskilda sa¤ndebud i Burundi kra¤ver Europaparlamentet ett vapenembargo fr(cid:229)n EU:s sida mot de stridande parterna i Burundi. A¤ r r(cid:229)det berett att inom ramen fo¤r en aktiv fredspolitik ansluta sig till detta och, mer allma¤nt, fo¤rbjuda EU:s medlemsstater att delta i upprustningen i tredje land? Svar (30 april 1998) R(cid:229)det a¤r medvetet om den resolution om Burundi som Europaparlamentet antog den 18 december 1997 och va¤lkomnar resolutionens fo¤rdo¤mande av de grymheter som beg(cid:229)tts mot civilbefolkningen, kra¤nkningarna av de ma¤nskliga ra¤ttigheterna och de fortsatta vapenleveranserna till de stridande parterna i konflikten


title: QUESTION ECRITE no 323/98 de Riitta MYLLER à la Commission. Obligation d'annoncer les changements de billets de banque

eurovoc_concepts:
Belgium
Economic and Monetary Union
European Monetary System
European System of Central Banks
euro
paper money
public awareness campaign
single monetary policy
third stage of EMU

text: C 386/10 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 11. 12. 98 (98/C 386/012) QUESTION (cid:201)CRITE E-0323/98 posØe par Riitta Myller (PSE) (cid:224) la Commission (17 fØvrier 1998) Objet: Obligation d(cid:146)annoncer les changements de billets de banque L(cid:146)Union europØenne (UE) voit fonctionner sur son territoire le marchØ intØrieur et la libre circulation des services, des personnes, des travailleurs et des capitaux. NØanmoins, l(cid:146)annonce aux citoyens des (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE d(cid:146)un changement de billets de banque n(cid:146)est mŒme pas obligatoire. Ainsi, le changement des billets de banque belges de mille francs et de dix mille francs n(cid:146)a fait l(cid:146)objet d(cid:146)aucune publicitØ en dehors de la Belgique et cela crØe des difficultØs excessives pour les voyageurs. Vu que des changements de billets de banque sont encore susceptibles de se produire avant l(cid:146)adoption de la monnaie unique, que compte entreprendre la Commission pour que l(cid:146)UE impose l(cid:146)obligation d(cid:146)annoncer tout changement de billets de banque? RØponse donnØe par M. de Silguy au nom de la Commission (1er avril 1998) ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 105 A du traitØ CE et (cid:224) l(cid:146)article 16 du Protocole sur les statuts du SystŁme europØen de banques centrales (SEBC) et de la Banque centrale europØenne (BCE), le conseil des gouverneurs de la BCE est seul habilitØ, (cid:224) compter du dØmarrage de la troisiŁme phase de l(cid:146)Union Øconomique et monØtaire (UEM), (cid:224) autoriser l(cid:146)Ømission de billets de banques dans la zone euro. Ce droit est indØpendant du fait que, durant la pØriode transitoire, qui s(cid:146)Øtendra du 1er janvier 1999 au 31 dØcembre 2001, seuls les billets de banque libellØs dans les unitØs monØtaires nationales seront en circulation. Il est ainsi exclu que des billets de banques nationaux soient introduits dans un (cid:201)tat membre de la zone euro sans l(cid:146)intervention de la BCE. En outre, d(cid:146)aprŁs les informations obtenues auprŁs de l(cid:146)Institut monØtaire europØen, qui supervise les prØparatifs techniques des billets de banque en euros, les banques centrales nationales n(cid:146)ont pas l(cid:146)intention, durant la pØriode transitoire, d(cid:146)Ømettre de nouveaux billets de banque ou de nouvelles versions de billets existants. La Commission ne voit donc pas la nØcessitØ d(cid:146)intervenir (cid:224) ce sujet. (98/C 386/013) QUESTION (cid:201)CRITE E-0341/98 posØe par Nel van Dijk (V) (cid:224) la Commission (17 fØvrier 1998) Objet: (cid:201)galitØ des chances dans le marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ et du gaz Le Conseil de ministres a adoptØ les directives relatives au marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ et du gaz, dont on craint qu(cid:146)il ne porte prØjudice (cid:224) l(cid:146)emploi dans les secteurs concernØs. La diminution de l(cid:146)emploi affecte surtout les femmes. Selon les chiffres d(cid:146)Eurostat, ce secteur occupait encore 19,6 % de femmes en 1993. En 1994, ce pourcentage est tombØ (cid:224) 18,9 % et en 1995, (cid:224) 18,6 %. La Commission a-t-elle cherchØ (cid:224) savoir quelles rØpercussions le marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ et du gaz pourrait avoir sur l(cid:146)emploi et notamment l(cid:146)emploi des femmes dans ce secteur? Comment concilie-t-elle le fonctionnement du marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ et du gaz avec les propositions politiques qu(cid:146)elles a ØnoncØes dans le COM(96) 67 du 21. 2. 1996 «IntØgrer l(cid:146)ØgalitØ des chances entre les femmes et les hommes dans l(cid:146)ensemble des politiques et actions communautaires»?


title: QUESTION ECRITE no 358/98 de Herbert BÖSCH à la Commission. Ligne budgétaire A-7001-personnel intérimaire

eurovoc_concepts:
Community budget
EU statistics
contract
economic sector
social rights
social security
temporary employment
temporary employment agency
working conditions

formats: html print


title: 98/167/CE: Decisione della Commissione del 17 febbraio 1998 che modifica, per quanto riguarda la Germania, il Belgio, il Regno Unito, l'Irlanda, la Spagna, l'Austria, la Finlandia e la Svezia, la decisione 96/295/CE che identifica le unità della rete informatizzata «Animo» e ne stabilisce l'elenco (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
customs inspection
information network
live animal
veterinary inspection

text: 3. 3. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 62/33 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 17 febbraio 1998 che modifica, per quanto riguarda la Germania, il Belgio, il Regno Unito, l’Irlanda, la Spagna, l’Austria, la Finlandia e la Svezia, la decisione 96/295/CE che identifica le unit(cid:133) della rete informatizzata «Animo» e ne stabilisce l’elenco (Testo rilevante ai fini del SEE) (98/167/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 90/425/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa ai controlli veterinari e zootecnici applicabili negli scambi intracomunitari di taluni animali vivi e prodotti di origine animale, nella prospettiva della realizzazione del mercato interno (1), modificata da ultimo dalla direttiva 92/118/CEE (2), in particolare l’articolo 20, paragrafo 3, considerando che, su richiesta della Germania, del Belgio, del Regno Unito, dell’Irlanda, della Spagna, dell’Austria, della Finlandia e della Svezia, (cid:138) opportuno modificare l’elenco delle unit(cid:133) «Animo» fissate dalla decisione 96/295/CE della Commissione, del 18 aprile 1996, che identifica le unit(cid:133) della rete informatizzata «Animo» e ne stabilisce l’elenco e che abroga la decisione 92/ 175/CEE (3), modificata da ultimo dalla decisione 97/377/CE (4), in particolare per quanto riguarda le unit(cid:133) locali e i posti d’ispezione frontalieri; considerando che le misure previste dalla presente decisione sono conformi al parere del comi- tato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: L’allegato della decisione 96/295/CE (cid:138) modificato come segue: Articolo 1 1) Nella rubrica «Deutschland»: a) alla sezione «UNIT(cid:211) LOCALI»: i numeri di — sono soppressi identificazione «0101209, 0102809, 0112609, 0114509, 0116513, 0123809, 0137309 e 0139709» e i nomi «Amberg, Stadt», «Augsburg, Stadt», «Erlangen, Stadt», «F(cid:129)rth, Stadt», «Greifswald, Hansestadt», «Landshut, Stadt», «Rosen- heim, Stadt» e «Schweinfurt, Stadt»; — al numero d’identificazione 0101513, il nome «Ostvorpommern» (cid:138) sostituito da «Ostvorpommern und Hansestadt Greifswald». b) alla sezione «POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI», sono soppressi il numero d’identifica- zione «0151799» e il nome «Langenhagen (Flughafen)». 2) Nella rubrica «Belgique/Belg(cid:139)e»: — alla sezione «UNIT(cid:211) LOCALI», sono soppressi il numero d’identificazione «0501705» e il nome «Thuin»; — alla sezione «POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI», sono aggiunti il numero d’identifica- zione «0503299» e il nome «Charleroi (A(cid:130)roport)». (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 29. (2) GU L 62 del 15. 3. 1993, pag. 49. (3) GU L 113 del 7. 5. 1996, pag. 1. (4) GU L 158 del 17. 6. 1997, pag. 49. L 62/34 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 3. 3. 98 3) Nella rubrica «United Kingdom», alla sezione «POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI», sono soppressi il numero d’identificazione «0712699» e il nome «King’s Lynn». 4) Nella rubrica «Ireland», alla sezione «POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI», sono soppressi il numero d’identificazione «0803299» e il nome «Rosslare». 5) La rubrica «Espa ˜na» (cid:138) sostituita dal testo seguente: «Espa ˜na UNIDAD CENTRAL / CENTRAL ENHED / ZENTRALE EINHEIT / JEMTQIJG LOMADA / CENTRAL UNIT / UNIT(cid:144) CENTRALE / UNIT(cid:211) CENTRALE / CENTRALE EENHEID / UNIDADE CENTRAL / KESKUSYKSIKK(cid:153) / CENTRAL ENHET 1100000 SERVICIOS VETERINARIOS ESPA (cid:5)NOLES UNIDADES LOCALES / LOKALE ENHEDER / (cid:153)RTLICHE EINHEITEN / TOPIJES LOMADES / LOCAL UNITS / UNIT(cid:144)S LOCALES / UNIT(cid:211) LOCALI / LOKALE EENHEDEN / UNIDADES LOCAIS / PAIKALLISET YKSIK(cid:153)T / LOKALA ENHETER 1141401 Almer(cid:146)a 1142201 C ´adiz 1143001 C(cid:155)rdoba 1144101 Granada 1144401 Huelva 1145601 Ja(cid:130)n 1145901 M ´alaga 1147001 Sevilla 1100102 Huesca 1101502 Teruel 1103102 Zaragoza 1105003 Oviedo Andaluc(cid:146)a Arag(cid:155)n Asturias Baleares 1126704 Palma de Mallorca (Baleares) Canarias Cantabria 1140705 Las Palmas 1141005 Tenerife 1107908 Santander 1107208 Torrelavega Castilla-La Mancha 1117607 Albacete 1118807 Ciudad Real 1119707 Cuenca 1120707 Guadalajara 1122107 Talavera de la Reina 1121407 Toledo Castilla y Le(cid:155)n (cid:1)Avila 1108006 1108906 Burgos 1110306 Le(cid:155)n 1111806 Palencia 1113506 Ciudad Rodrigo 1112806 Salamanca 1113906 Segovia 1114006 Carbonero el Mayor 1114206 Cuellar 1114606 Cantalejo 1114706 Soria 1115706 Valladolid 1116506 Zamora 1123009 Barcelona 1124109 Girona 1125309 Lleida 1126509 Tarragona Catalu ˜na 1127410 Badajoz (Extremadura) Extremadura Galicia Madrid Murcia Navarra La Rioja Pa(cid:146)s Vasco Valencia 1128911 A Coru ˜na 1129811 Lugo 1130611 Orense 1131411 Pontevedra 1131912 Madrid 1133913 Murcia 1133113 Fuente- (cid:1)Alamo 1133513 Lorca 1133813 Mar Menor 1133713 Cartagena 1134014 Pamplona 1135015 Logro ˜no 1139716 Vitoria 1139816 San Sebasti ´an 1139916 Bilbao 1136017 Alicante 1137017 Castell(cid:155)n 1138117 Valencia 3. 3. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 62/35 PUESTOS DE INSPECCI(cid:222)N FRONTERIZOS / GRÆNSEKONTROLSTEDER / GRENZKONTROLLSTELLEN / SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU / BORDER INSPECTION POSTS / / POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI GRENS-INSPECTIEPOSTEN / POSTOS DE INSPECÇ (cid:5)AO FRONTEIRIÇOS / RAJATARKASTUSASEMAT / GR(cid:142)NSKONTROLLSTATIONER / POSTES D’INSPECTION FRONTALIERS 1147599 Algeciras (puerto) 1148299 Alicante (puerto y aeropuerto) 1148399 Almer(cid:146)a (puerto y aeropuerto) 1147199 Barcelona (puerto y aeropuerto) 1148499 Bilbao (puerto y aeropuerto) 1147499 C ´adiz (puerto) 1148599 Cartagena (puerto) 1148699 Gij(cid:155)n (puerto y aeropuerto) 1148799 Huelva (puerto) 1148899 A Coru ˜na-Santiago de Compostela (puerto y aeropuerto) 1148199 Las Palmas de Gran Canaria (puerto y aeropuerto) 1147899 Madrid-Barajas (aeropuerto) 1147399 M ´alaga (puerto y aeropuerto) 1147999 Palma de Mallorca (aeropuerto) 1147799 Pasajes-Ir ´un (puerto y aeropuerto) 1148099 Santa Cruz de Tenerife (puerto y aeropuerto) 1148999 Santander (puerto y aeropuerto) 1149099 Sevilla (puerto y aeropuerto) 1149199 Tarragona (puerto) 1147299 Valencia (puerto y aeropuerto) 1147699 Vigo-Villagarc(cid:146)a-Mar(cid:146)n (puerto y aeropuerto) 1149299 Vitoria (aeropuerto) 1149399 Zaragoza (aeropuerto)» 6) Nella rubrica «(cid:153)sterreich», alla sezione «POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI», il nome «Feldkirch-Tisis» (cid:138) sostituito da «Tisis». 7) Nella rubrica «Suomi/Finland», alla sezione «POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI», il nome «Nuijamaa» (cid:138) sostituito da «Kotka». 8) La rubrica «Sverige» (cid:138) sostituita dal testo seguente: «Sverige UNIDAD CENTRAL / CENTRAL ENHED / ZENTRALE EINHEIT / JEMTQIJG LOMADA / CENTRAL UNIT / UNIT(cid:144) CENTRALE / UNIT(cid:211) CENTRALE / CENTRALE EENHEID / UNIDADE CENTRAL / KESKUSYKSIKK(cid:153) / CENTRAL ENHET UNIDADES LOCALES / LOKALE ENHEDER / (cid:153)RTLICHE EINHEITEN / TOPIJES LOMADES / LOCAL UNITS / UNIT(cid:144)S LOCALES / UNIT(cid:211) LOCALI / LOKALE EENHEDEN / UNIDADES LOCAIS / PAIKALLISET YKSIK(cid:153)T / LOKALA ENHETER 1600000 DJURAVDELNINGEN 1600100 Stockholms l(cid:132)n 1600300 Uppsala l(cid:132)n 1600400 S(cid:148)dermanlands l(cid:132)n 1600500 (cid:153)sterg(cid:148)tlands l(cid:132)n 1600600 J(cid:148)nk(cid:148)pings l(cid:132)n 1600700 Kronobergs l(cid:132)n 1600800 Kalmar l(cid:132)n 1600900 Gotlands l(cid:132)n 1601000 Blekinge l(cid:132)n 1601200 Sk(cid:134)ne l(cid:132)n 1601300 Hallands l(cid:132)n 1601400 G(cid:148)teborg och Bohus l(cid:132)n 1601500 (cid:142)lvsborgs l(cid:132)n 1601600 Skaraborgs l(cid:132)n 1601700 V(cid:132)rmlands l(cid:132)n 1601800 (cid:153)rebro l(cid:132)n 1601900 V(cid:132)stmanlands l(cid:132)n 1602000 Dalarnas l(cid:132)n 1602100 G(cid:132)vleborgs l(cid:132)n 1602200 V(cid:132)sternorrlands l(cid:132)n 1602300 J(cid:132)mtlands l(cid:132)n 1602400 V(cid:132)sterbottens l(cid:132)n 1602500 Norrbottens l(cid:132)n PUESTOS DE INSPECCI(cid:222)N FRONTERIZOS / GRÆNSEKONTROLSTEDER / GRENZKONTROLLSTELLEN / SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU / BORDER INSPECTION POSTS / POSTES D’INSPECTION FRONTALIERS / POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI / GRENS-INSPECTIEPOSTEN / POSTOS DE INSPECÇ (cid:5)AO FRONTEIRIÇOS / RAJATARKASTUSASEMAT / GR(cid:142)NSKONTROLLSTATIONER 1601199 Stockholm (port) 1601299 Stockholm-Arlanda (airport) 1610199 Karlskrona (port) 1612199 Ystad (port) 1612399 Helsingborg (port) 1614199 G(cid:148)teborg-Landvetter (airport) 1614299 G(cid:148)teborg (port) 1614399 Svinesund (road) 1617199 H(cid:134)n (road) 1623199 Storlien-J(cid:132)rpen (road) 1625199 Bj(cid:148)rnfjell-Kiruna (road) 1605199 Norrk(cid:148)ping (airport) 1613199 Varberg (port) 1614499 Lysekil (port) 1614599 Wallhamn (port) 1617299 Eda (road)» L 62/36 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 3. 3. 98 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 2 Fatto a Bruxelles, il 17 febbraio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione