title: Ændret forslag til Rådets direktiv om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU law
environmental protection
water analysis
water management

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 02. 1998 KOM(1998) 76 endelig udg. 97/0067 (SYN) Ændret forslag til RÅDETS DIREKTIV om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM (97) 49 endelig udg. ) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189A,stk. 2) BEGRUNDELSE I. 1. 2. INDLEDNING Forslaget til Rådets direktiv om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske, foranstaltninger indeholder i bilag V en generel beskrivelse af de tekniske specifikationer for definition, klassifikation og overvågning af overfladevands økologiske og kemiske status, og grundvands kvantitative og kemiske status. Da forslaget blev vedtaget, fandt man, at tiden af tekniske og videnskabelige årsager ikke var inde til at udarbejde bilag V i yderligere tekniske detaljer. En bestemmelse i forslaget gav Kommissionen beføjelse til pa et senere tidspunkt at fastsætte de nodvendige tekniske detaljer i bilag V gennem udvalgsproceduren. lifter forslagets modtagelse anmodede Rådet og Parlamentet om. at bilag V blev udarbejdet i større detaljer som betingelse for at vedtage det foreslåede direktiv. Begge institutioner har siden været i færd med at udarbejde deres egne forslag til ændringsforslag, der vil give bilag V den tekniske detaljeringsgrad, de onsker. Under forhandlingerne i Rådet gjorde det luxembourgske formandskab væsentlige fremskridt i spørgsmålet i forbindelse med en ekspertarbejdsgruppe oprettet under miljø-arbejdsgruppen, baseret på teknisk og videnskabelig input delvis fra medlemsstaterne, men hovedsagelig fra Det Europæiske Miljøagentur og dets Limnecenter for Vand. De to sidstnævnte var inddraget i rollen som fremskaffer af i teknisk og videnskabelig støtte forhandlingerne og i omfattende udstrækning hørte formandskabet for at sikre overensstemmelse med Kommissionens oprindelige forslag. Resultatet af det luxembourgske formandskabs arbejde er fuldt ud tilfredsstillende i denne hensigt. Ordføreren fra Europa-Parlamentet, medlemmet Ian White, har ligeledes gjort et betydeligt stykke arbejde med udarbejdelsen af bilag, og hans ændringsforslag til forslaget vil omfatte ændringer til bilag V. til Kommissionen, der deltog aktivt 3. I betragtning af det forhold, at arbejdet nu er skredet så langt frem. at der kræves en konsolideret holdning fra Kommissionen, fremsættes dette ændrede forslag til ændring af bilag V til det foreslåede rammedirektiv. II. FORESLÅEDE ÆNDRINGER II. l OVERFLADEVANDETS STATUS 4. Opdelingen af overfladevand i fire klasser (vandløb, søer. flodmundinger og kystvande) som foreslået i KOM (97) 49 opretholdes. Okologisk og kemisk status behandles separat nedenfor. Overfladevands nkologiskc status 5. Der foreslås et skema til identifikation af overfladevands status, der omfatter fol aende elementer: ->. parametre, der skal tages i betragtning ved bestemmelse af den økologiske status (biologisk, hydromorfologisk og fysisk/kemisk) et sæt normgivende definitioner på økologisk status, der er baseret på disse parametre. Disse definitioner er baseret på begrebet med udgangspunkt i en identisk vandmasses tilstand, der er relativt uberorl (•referencetilstand') el sæt kriterier for opdeling af overlladevandområder i økotyper med henblik på at frembringe referencetilstande en række overvågningskrav en ordning for ensartet fremlæggelse af resultater i henhold til et harmoniseret europæisk klassifikationssystem. Hver enkelt er behandlet tilbundsgående nedenfor. Strukturen i den foreslåede ordning er nøjagtig den samme for hver vandtype (vandløb, soer. flodmundinger og kystvande), selv om detaljerne i parametre og definitioner selvfølgelig varierer fra type til type. Kun relevante forskelle er kommenteret nedenfor: forelæggelsen er koncentreret om den fælles systemstruktur. Typeparametre for klassifikation af overfladevands okologiske status For hver type overfladevand foreslås der parametre Ira luer af tie tre kategorier: biologiske parametre (indikatorer for tilstedeværelse og sammensætning af særlige organismer), hydromorfologiske parametre (strømningsforhold og fysisk struktur i vandløbet, der kan forvrides af kanalsystemer, vandkraftdæmninger, oversvømmelsesværn osv. ) og fysisk/kemiske parametre, der omfatter temperatur, forsuring, næringsstoftilførsel og tilførsel af farlige stoffer. Biologiske parametre er indikatorer for økologisk kvalitet, som netop er formålet med direktivet. Hydromorfologiske parametre og fysisk/kemiske parametre er på den anden side indikatorer for de elementers status, som påvirker det biologiske samfunds sundhed: fysisk forvridning og forurening. Derfor kaldes disse parametre understøttende parametre. For vandløbs vedkommende er parametrene følgende. For biologiske parametre er de valgte indikatorer fra hver af de største biologiske grupperinger i et økosystem: akvatisk flora, bentiske hvirvelløse dyr og fisk. For hydromorfologiske parametre vedrører elementerne de væsentligste forudsætninger for økosystemets funktion: virkninger for vandstrømningens kvantitet og dynamik, herunder forbindelsen til grundvandet (det hydrologiske system), vandlobskontinuitet samt substratforhold og den ripariske zones tilstand (morfologiske elementer). Fysisk/kemiske elementer er opdelt i to klasser: generelle parametre, der omfatter elementer såsom og næringsstofkoncentration, og 'andre stoffer omfattet af bilag VIII", der dækker hovedsagelig farlige stoffer. Sidstnævnte er yderligere underopdelt i 'prioriterede stoffer i medfør af artikel 21" og 'andre stoffer" af årsager tilknyttet overvågning som forklaret i stk. 38 nedenfor. forsuringstilstand iltbalance. parametre generelle som 6. 7. 8. 9. 10. For søer, flodmundinger og kystvande vil parametrene være af samme slags. Normgivende definitioner på overfladevands okologiske status 11. 12. I dette afsnit defineres de tre kategorier af overfladevands status, som er altafgørende for direktivet. Høj status er vigtig, fordi den lægger niveauet for definition af referencetilstand, og god og rimelig status er vigtige, fordi forskellen imellem dem er væsentlig for at fastlægge direktivets mål. Meningen med kvalitetsklassifikationer under 'rimelig" er ganske enkelt at udtrykke graden af afvigelse fra den ønskede status *god\ De er også vigtige, men får ikke følger på samme måde som de andre definitioner og udarbejdelsen heraf kan derfor overlades til udvalgsproceduren. fra det. der måtte kunne Det specielt vanskelige ved denne øvelse er at nå frem til en række normgivende krav, der vil kunne anvendes til alle vandområder i Europa, uanset deres i form af særegenskaber. Den valgte losning er at udtrykke definitionerne afvigelse forventes af vandområdet med minimalpåvirkninger. Tilstand med minimalpåvirkning gør det muligt at identificere den type-specifikke biota, og de biologiske definitioner kan udtrykkes som afvigelse fra dette referencepunkt. Referencepunktet er således specifikt for økotypen, men afvigelsesgraden herfra ifølge de normgivende definitioner er den samme for hvert vandområde. 13. Der er nedenfor anført mere detaljerede bemærkninger klassifikationerne. til hver af Hoj status 14. 15. Den afgørende faktor for at bestemme, om en vandmasse har en hoj status, er de understøttende parametres tilstand (de hydromorfologiske og fysisk/kemiske). Definitionerne på hydromorfologiske egenskaber kræver forhold, hvor der har været minimale menneskeskabte ændringer, og kravene for de kemiske forhold kræver koncentrationer, der ikke ligger over baggrundskoncentrationerne for naturligt optrædende stoffer, og ikke over detektionsgrænsen for syntetiske stoffer. Hvis alle disse betingelser opfyldes, vil den tilstedeværende biologi passe til de betingelser, der er fastlagt i tabellerne for biologiske parametre: arternes sammensætning og rigelige fuldstændig eller næsten tilstedeværelse vil fuldstændig svare til de type-specifikke betingelser. God status Nøglen til definitionen af god status er at bestemme bæredygtighedspunktet: vandmassen kan være udsat for menneskeskabt tilførsel, men det skulle kun udvirke ringe ændringer i arternes sammensætning og mængde sammenlignet type-specifikke betingelser og saledes angive, al ændringerne er med bæredygtige. Definitionerne i overensstemmelse hermed. For imidlertid al sikre fuld overensstemmelse med målsætningerne i direktiverne om nitrater og byspildevandsbehandling er definitionen i forbindelse med parameteren for fytoplankton (dvs. målstatus for vand i forbindelse med eutrofiering) gjort fuldt overensstemmende med den for de biologiske parametre er udtrykt - 4- målstatus, der er implicit i definitionen på eutrofiering i de pågældende to direktiver. 16. For hydromorfologiske parametre er definitionen fuldstændig udtrykt som dets kapacitet til al stolte det biologiske samfund. Grunden hertil er. at hvis det biologiske samfund, som findes, er meget tæt på det typc-speeilikke samfund, er der to mulige grunde: enten er hydromorfologien uændret eller også har ændringerne ingen virkninger på det biologiske samfund. Der skal tages højde for begge scenarier: det altafgørende punkt er. at de biologiske forhold er uforstyrrede. 17. Med hensyn til de generelle kemiske parametre, og i teorien også 'stoffer i bilag VHF, er situationen analog. Teorien forudsætter imidlertid en biologisk overvågningsordning, der er tilstrækkelig fintfølende til at detektere alle biologiske virkninger af kemisk forurening, herunder ikke dødelige virkninger, hvilket ikke er tilfældet i praksis. Derfor er definitionen for bilag Vlll-stoffer forskellig fra dem, der gælder for hydromorfologiske og generelle kemiske parametre ved at kræve overensstemmelse med en bestemt række værdier (koncentrationsværdier for nul-virkning) og ved i afsnit 1. 1. 2. 5 i forslaget at give en metode til identifikation af disse værdier. Denne melode er baseret på, og fuldstændig i overensstemmelse med metoden i ik\\ tekniske vejledning til støtte for Kommissionens direktiv 93/67/EOF øm vurdering af risikoen ved nye (EF) nr. 1488/94 om anmeldte stoffer, og Kommissionens risikovurdering af eksisterende stoffer. forordning 18. Der bør lige gives nogle forklaringer til forholdet mellem de således fastlagte standarder og kravene i fællesskabslovgivningen om emissioner, navnlig i IPPC- direktivet. I IPPC kræves, at medlemsstaterne fastsætter værdier for anlæg, der er baseret på BAT (bedst tilgængelig teknik), men under hensyntagen til det lokale miljøs behov for at få en miljømæssigt optimal losning. Navnlig skal alle foranstaltninger for at opfylde Fællesskabets kvalitetsstandarder anvendes i henhold til artikel 10 i IPPC. Hvad forslaget gør, er at sikre at medlemsstaterne sikre, at miljøets fastsætter de nødvendig kvalitetsstandarder vandkomponenter beskyttes mod alle de stoffer, der forårsager bekymring. Disse oplysninger kan derefter anvendes til, sammen med analoge oplysninger for luft og jordbund, at bestemme den fordeling af emissioner i miljøet, der udgør den optimale løsning. Denne fordeling skal selvfølgelig være i overensstemmelse med kravet om, at basere emissionsgrænseværdier på BAT. for at Rimelig status 19. For biologiske parametres vedkommende er begrebet en mindre afvigelse fra de type-specifikke karakteristika, og definitionerne afspejler alle dette. Hvad angår god økologisk status, er definitioner til hydromorfologi og fysisk/kemiske parametre udtrykt i forhold til deres støtte til det beskrevne biologiske samfund. Således forholder det sig også for bilag VHI-parametre: tydeligvis overskrides nul-virkningskoncentrationen i disse vandområder, og klassifikationssporgsmålet bliver således et spørgsmål om omfanget af den pågældende overskridelses virkninger for biologien. Kommissionen forsøger at fastlægge et andet sæt numeriske kemiske normer, der skal overholdes, men konkluderede at der kun kunne anvendes en skønsmæssig betingelse (f. eks. anvendelse af et skønsmæssigt multiplum af standarden for "god"), hvilket ville være formålsløst. Definition pd referencetilstand 20. Som anført ovenfor er den eneste måde til definition af grænserne for økologisk status, som vil gælde for alle økotyper, en der udtrykker tilstanden i forhold til afvigelse fra hvad der kunne forventes af den pågældende vandmasse under upåvirkede forhold ('referencetilstand*). For således at klassificere en bestemt vandmasse, skal de minimalpåvirkningsforhold. der matte forventes af den pågældende masse, kunne bestemmes. Del kan gores på lo mader ved at anvende historiske data tor det pågældende omrade ved at anvende historiske eller nutidige data fra et andet område med karakteristika, der ligner det pågældende område. 21. De pågældende data gælder derefter som referencelilstand. 22. Omfanget af menneskeskabte virkninger, i/er er tilladte i re/ereiuetilstanil For at få systemet til at fungere, så der kan sammenlignes pa europæisk plan, er det nødvendigt med specifikationer for bestemmelse af referencetilstand. Det første spørgsmål er bestemmelse af den økologiske kvalitet pa referencepunktet. Denne er fastsat i afsnit 1. 1. 3. 2 som svarende til hoj status af følgende grunde. Principielt kan ethvert niveau vælges og definitioner på afvigelse herfra kan tilpasses for at opretholde samme absolutte standard (f. eks. kunne god status vælges som referencepunkt og direktivets mål defineres som nul afvigelse fra referencetilstanden). I praksis må vi som referencepunkt vælge den tilstand, som er nemmest at bestemme. Betingelser med nul menneskeskabte påvirkninger er nemmest at bestemme konstant, fordi det - hvis der forst tillades menneskeskabte virkninger - bliver meget vanskeligt at ,sikre, at hvert område er udsat for fuldstændig sammenlignelige virkninger. Nul-påvirkningsti Island er imidlertid sjælden i Europa. Af praktiske grunde blev 'hoj status* derfor valgt som referencepunkt, som den tilstand der er nærmest nul-virkning, for hvilke der allerede findes et tilstrækkeligt antal steder, der kan være reference til praktiske formål. Denne første overvejelse gælder, hvadenten data for det pågældende område anvendes som reference, eller data fra et lignende sted anvendes; i hvert tilfælde skal dataene svare til 'høj status'. Klassifikation af økotype 23. Det andet nøglespørgsmål gælder kun. hvor der anvendes data fra et lignende sted. Der er spørgsmålet om bestemmelse af "lighed" i denne sammenhæng, der hovedsagelig bevirker en sortering af steder i klassifikationer af økotyper eller habitattyper. To højlandsfloder kan således ligne hinanden meget, men en højlandsflod vil være meget forskellig fra en lavlandsflod. Desuden måtte en højlandsflod i Sydfrankrig ligne en højlandsflod i Nordspanien, men være meget forskellig fra en højlandsflod i Nordsverige. -ft 24. Der er således to betingelser. Lighed gælder kun inden for en bestemt geografisk region (benævnt økoregion i forslaget) og for vandmasser inden for en sådan region med lignende karakteristika (kaldet økotyper i forslaget). Der er således behov for en europæisk melode til fastlæggelse af okorcgioner og økotyper. 25. Med hensyn til opdelingen i okorcgioner er ilet nødvendigt al skelne mellem indre vandområder på den ene side og flodmundinger og kystvande på den anden. For indre vandområders vedkommende overvejede Kommissionen først at opdele Europa i økologisk lignende regioner fastlagt med henblik på Natura 2000. Denne klassifikation er imidlertid hovedsagelig baseret på jordbundstype og vegetation, og derfor er korrelationen med økologisk tilsvarende vandregioner ikke perfekt. Det blev derfor besluttet at basere opdelingen i okoregioner på 'limnofauna' - identifikationen af geografiske grænser, der definerer, biologisk lignende akvatiske fauna-grupperinger, som beskrevet af lilies (l()79) i Limnofauna i 18 regioner på Fællesskabets område. For Europaea. Dette resulterer flodmundinger og kystvandes vedkommende er den indlysende okoregionale klassifikationsmetode at anvende Fællesskabets storre have. 26. 27. 28. Ved identifikation af økotyper er det nødvendigt at anvende bestemte parametre til at skelne mellem vandmasser, og del foreslåede system er koncentreret om dem med den største indflydelse på økologiske karakteristika. For vandlobs vedkommende er det størrelse, højde og geologi, for soers vedkommende de samme med tilføjelse af dybde osv. Bemærk, at for vandlobs og søers vedkommende ville en kombination af okoregionale klassifikationer fra Natura 2000 og Ulies integrere geologi i definitionen på okoregion. og ville derfor fjerne behovet for at anvende geologi som en separat parameter til identificering af økotyper. Det Europæiske Miljøagentur har indvilget i at forsøge denne integration, og Kommissionen støtter dette arbejde fuldt ud. Skelnen på basis af disse kriterier vil uundgåeligt blive ret grov, og eftersom grunden til at foretage denne skelnen er at bestemme lighed mellem vandmasser med det formål at frembringe referencetilstand, vil vurderingen af den økologiske lighed er. Denne status blive mere akkurat jo storre den økologiske sammenstilling kan forbedres ved at anvende en større række parametre (f. eks. for vandløbs vedkommende afstanden fra udspringet, det gennemsnitlige fald osv. ). I Ivad der imidlertid især er brug for, er en oveise i marken for at sammenstille de valgte parametre med konstaterede biologiske variationer for derved at bestemme de parametre, der er mest relevante for den pågældende region, og grænserne for disse parametre der svarer bedst til faktiske skift i de økologiske karakteristika. Et sådant system kan give en næsten konstant skelnen mellem økotyper, og selvfølgelig jo større den skelnen er, desto mere nøjagtige er referencetilstandene. Da sådanne systemer er forholdsvis nye i Europa, ville det ikke være hensigtsmæssigt i øjeblikket at kræve, at der anvendes sådanne metoder i alle medlemsstaterne. Derfor blev det til direktivet valgt at bestemme en skelnen af økotyper som beskrevet i afsnit 25 og 26 ovenfor, men samtidig give medlemsstaterne det alternativ at foretage korrelationsovelsen. så længe der mindst opnås samme skelningsgrad som ved anvendelse af det forste system. Til denne anden øvelse skal der mindst anvendes de parametre, der implicit ligger i 7- direktivets system: for vandløbs vedkommende ville disse være længde- og breddegrader (implicit i definitionen på okoregioner), størrelse, højde og geologi. På denne måde gives der et enkelt system, der kan anvendes af de medlemsstater, der har mindre erfaring med økotypeskelnen. og samtidigt gives der en norm (med hensyn til skelningsgrad) for en mere avanceret mulighed. 29. Disse to muligheder er gennemgået i afsnit 1. 1. 3. 1 i forslaget som system A (direktivets skelnen) og system B (kontinuum af økotyper). 30. 31. 32. 33. U lent iji kat ion af reference! ilstamle Dette betyder, at medlemsstaterne kan identificere økologisk lignende vandmasser og kan derfor anvende data fra en vandmasse som referencetilstande for andre. I afsnit 1. 1. 3. 2 fastlægges kravene til fastsættelse af refereneetiIstand. Der kan enten anvendes historiske data fra det pågældende sted. der er indsamlet i fortiden eller i nutiden under anvendelse af palæologiske metoder, eller der kan anvendes data fra et sted af samme økotype, der omfatter enten aktuelle overvågningsdata fra et sted med høj status, eller historiske data fra et sted med lavere status. Overvågning af overfladevands status Det væsentlige i bestemmelsen af den økologiske status er sammenligningen af de faktiske tilstande for de fastlagte parametre med referencetilstandene for de pågældende ovenfor. Bestemmelse af faktiske tilstande er et spørgsmål om overvågning, hvorfor der er angivet retningslinjer i forslagets afsnit 1. 1. 4. parametre. Referencetilstandene behandlet blev Udvælgelse afovervagningssteder Tanken bag det foreslåede system er, al overvågningen i så stort omfang som muligt skal fokusere på de områder, der er mest udsatte for forurening. Hvor der således er konstateret store udledninger til en vandmasse, burde denne underkastes regelmæssig overvågning for at kontrollere virkningerne af de pågældende udledninger, medens en vandmasse hvor der sandsynligvis ikke sker udledninger kan overvåges mindre hyppigt. Punktkildeudledninger er ikke noget problem. Medlemsstaterne skal identificere virkninger i oversigten over menneskeskabte belastninger, og de vandområder, der er udsat for virkninger, skal overvåges. Med hensyn til diffuse virkninger er situationen mere kompliceret på grund af de eventuelle virkningers omfang, og således antallet af potentielt berørte vandmasser. For disse er det urimeligt at kræve overvågning af alle vandmasser. Derfor kræves der i forslaget overvågning af et udvalg af vandmasser, der er repræsentative både hvad angår eventuelle virkningers geografiske udstrækning og de økotyper, der findes i det pågældende geografiske område. Hvor der ikke er konstateret menneskeskabte belastninger, skal medlemsstaterne for kun at overvåge et repræsentativt udvalg afvandmasser i stedet for hver enkel, og dette er der også taget højde for i bestemmelserne. ligeledes have mulighed 8- 34. 35. 36. 37. 38. 39. Endelig skal betydelige vandmasser overvåges. Disse er defineret som vandmasser af en vis størrelse, der lober ind på andre medlemsstaters område eller ud i havet. Det er derfor klart yderst vigtigt at sikre, at der i disse situationer frem for alt opnås et nøjagtigt billede af vandmassens status. Alle de overvågningsstationer, der er anført i bilag I li I Rådets afgørelse 77/795/EOF. skal overtages for at sikre kontinuitet i de langtidsskala data. der udledes herfra. Valg af typeparametre for overvågningen De typeparametre, der skal overvåges, afhænger overvågningen af en bestemt vandmasse. De forskellige nedenfor. ligeledes af grunden til tilfælde beskrives For de vandmassers vedkommende, det ei udvalgt pa grund af udsættelse for menneskeskabte virkninger i oversigten, skal biologien overvåges, og også alle de understøttende parametre, der er identificeret i oversigten som udledte stoffer (prioriterede sloffer), som udledte stoffer i væsentlige mængder (andre stoffer) eller som har virkninger for biologien (hydromorfologiske parametre). Desuden skal tier, hvor tkn biologiske overvågning identificerer en virkning, foretages screening overvågning for at afgøre årsagen i henhold til direktivets artikel 13. stk. 3. litra d). For de vandmassers vedkommende, der ikke måtte udsættes for virkninger, men som er udvalgt til overvågning, skal alle biologiske parametre overvåges. Hvor denne peger på forstyrrelser, skal de understøttende parametre overvåges i henhold til artikel 13, stk. 3. litra d). Derudover skal overvågning af generelle og parametre hydromorfologiske parametre foretages på et repræsentativt sæt steder, og de uberørte steder valg som referencesteder er tilstrækkelige i denne forbindelse. (fysisk/kemiske parametre undtagen stoffer) farlige For betydelige vandmassers vedkommende skal igen alle biologiske parametre overvåges, men frem for alt skal vandets kemiske sammensætning bestemmes detaljeret. Således skal alle generelle parametre og prioriterede sloffer måles, og alle andre stoffer angives af oversigten som udledt til det pågældende vandsystem. Valg af hyppighed Spørgsmålet om overvågningshyppighed er tæt knyttet til graden af præcision og pålidelighed, der kræves af overvågningsresultatet. Af teknisk statistiske grunde vil de samme krav med hensyn til præcision og pålidelighed kræve forskellige overvågningshyppigheder for forskellige vandmasser. Det er derfor meget vanskeligt at specificere overvågningshyppigheder. der gælder for alle situationer. Her er det blevet valgt at specificere minimumshyppighed for overvågning for alle parametre, men derudover kræve, at overvågningshyppigheden er sådan, at det sikres, at ændringer i klassifikation som måtte indtræffe, opdages med 90% sikkerhed mellem treårsperioder. Supplerende bestemmelser om stoffer på listen over prioriterede stoffer -<) 40. 41. Der gives her tre supplerende bestemmelser. Den forste er at sikre, at vandområder, som har været udsat for input af stoffer på listen over prioriterede stoffer, overvåges, indtil 12 på hinanden følgende prøver er målt til at være under den relevante kvalitetsstandard for de pågældende stoffer. Den anden giver et kriterium for afstanden fra inputtet til det sled. hvor kvalitetsmålet bor opfyldes. Ifølge den tredje skal den nødvendige supplerende overvågning ved overskridelse omfatte overvågning i forskellig afstand fra inputtet for at fastslå overskridelsens udstrækning. Overvågning af beskyttede områder områders beskyttede anførte vedkommende For overvågningsbestemmelser om nødvendigt suppleres for at opfylde supplerende overvågningskrav for disse områder. For områder, der er udpeget i henhold til gældende lovgivning, gælder de krav. der er specificeret i tkn pågældende lovgivning. For drikkevandsindvindingsteder, der er udpeget i henhold til artikel X. fastsættes de her. ovenfor skal de Overvågning ved forureningsuheld 42. For vandområder, der er udsat for forureningsuheld, bor der gælde de samme krav som for de vandområder, der er udsat for punktkildeudledninger. Standarder for overvågning aflypeparamelre 43. Da det ikke er muligt at fastlægge en fuldstændig ensartet metode til overvågning for alle parametre, bør der anvendes de standarder, der er fastlagt på internationalt plan. 1 dette afsnit er der en liste over alle relevante standarder: listen vil blive tilpasset til den tekniske udvikling, efterhånden som der udarbejdes nye standarder. 44. Overvågning af andet havvand (()7) 614 udvidede det Ændringen af direktivet KOM geografiske ikke blev pålagt anvendelsesområde til at omfatte havvand, medens der forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger ud over dem. der allerede fandtes i gældende fællesskabslovgivning. Dette bilag er i overensstemmelse hermed, idet det ikke forsøger at definere noget mål for god økologisk status i forbindelse med havvand. Kommissionen har gjort det klart, at det ville være nødvendigt med et yderligere forslag for noget sådant. For imidlertid at definere hvilke oplysninger, der er nødvendige for at afgøre, om der burde foretages en sådan udvidelse, er det nødvendigt vedvarende og systematisk at overvåge havmiljøet. Således foreslår Kommissionen her et grundlæggende sæt overvågningsforpligtelser, der skal være så overensstemmende som muligt med de forpligtelser, som medlemsstaterne allerede skal opfylde i henhold til internationale konventioner, og med Det Europæiske Miljøagenturs krav. Fremlæggelse af overvågningsresultater og harmoniseret klassifikation af økologisk kvalitet 10 45. 46. 47. 48. Fremlæggelse afovervågningsresultater og klassifikation afokologi. sk kvalitet Som det fremgik af ovenstående udtrykkes definitionerne på økologisk status for biologiske parametre i form af afvigelser fra et sæt refereneetilstande, der svarer til de tilstande, der ville være i vandmassen med minimale indvirkninger. Denne afgivelse kan også udtrykkes ved et lal, det såkaldte miljøkvalitetsforhold (EQR: environmental quality ratio), hvormed den parametriske værdi udledt for den pågældende vandmasse udtrykkes som en brøkdel af den værdi, der ville have været under referencetilstandene. Dette skulle principielt sikre, at for ethvert overvågningssystem vil en EQR-værdi svarende til god status for en vandmasse svare til værdien for god status for alle andre vandmasser (uanset deres økotype), hvortil det pågældende system er udpeget. Det bør her bemærkes, at målet er at vurdere økosystemets funktion, og ikke vandmassens absolutte fysisk/kemiske status. Således vil niveauerne af fysisk/kemiske input, hvor to forskellige økosystemer bevarer 90% af biotaen i den naturlige tilstand, være forskellig for hvert økosystem på grund af deres forskellige grader af sårbarhed (fordi et bestemt forureningsniveau vil forårsage en megel mere dybtgående økologisk forstyrrelse på et sårbart økosystem end på el usårbart). En afvigelse på 10% fra den oprindelige biota vil udgøre samme okologiske funktionsgrad for begge økosystemer med den i øjeblikket bedst mulige tilnærmelse. Der kan udarbejdes præcise instruktioner med hensyn til fremlæggelse af resultater i form af miljøkvalitetsforhold (EQR) gennem udvalgsproceduren. Ordlyden af den ændrede tekst fastlægger blot rammen for fremlæggelse af resultaterne tal fra vandmassens referencetilstand. i form af afvigelsesgraden udtrykt i For de kemiske parametre udtrykkes definitionerne på kvalitetsklasser, i det mindste for høj og god, i form af numeriske standarder, der skal opstilles af medlemsstaterne. Overensstemmelse med klassegrænsen er så blot et spørgsmål om overensstemmelse med denne numeriske standard. For hydromorfologiske parametre udtrykkes grænserne i form af normative krav for høj økologisk status, men for andre grænser er de blot defineret på baggrund af deres virkninger for biologien, af samme årsager som anført i stk. 16. I afsnittet kræves der, at der udarbejdes et kort over vandkvalitet, og at der fastsættes et farvekodesystem til at udtrykke kvaliteten. Der skal opstilles separat klassifikation for biologisk kvalitet, hydromorfologisk kvalitet og fysisk/kemisk kvalitet. Det er der to grunde til. Den første er at skabe gennemsigtighed med hensyn til hvilket sæt understøttende parametre (fysisk/kemiske forurening eller hydromorfologisk forstyrrelse), der èr årsagen til, at der ikke opnås god biologisk status. Den anden er, at med hensyn til fysisk/kemiske parametre er det som ovenfor anført muligt, at skader forårsaget af forurening ikke vil blive registreret ved den biologiske overvågning, og derfor er det nødvendigt med en separat kemisk klassifikation. Vandmassens økologiske status er den laveste af de tre. Der er fastsat nogle bestemmelser for fremlæggelse af resultaterne for stærkt modificerede vandmasser; disse er detaljeret forklaret i stk. 55-57. Biologiske overvågningsresultaters sammenlignelighed II - 49. 50. 51. 52. 53. Der er helt klart altafgørende for gennemførelse og håndhævelse af direktivet, at det med troværdighed kan siges, at statusklassifikationerne overall i Europa er sammenlignelige. Hvis de ikke er det - hvis del ikke på nogen måde kan sikres, at alle medlemsstater bruger samme fortolkning under samme forhold af de normative definitioner - da kan overtrædelser af direktivet ganske enkelt ikke fastslås konsistent, og der vil ikke kunne skabes noget sammenhængende billede af vandområdernes status i Europa. Sammenligneligheden mellem standarderne for fysisk/kemiske stoffer er relativ enkel, da overvågningsordningerne for de fysisk/kemiske parametre stort set er standardiserede. For hydromorlblogiske parametre er klassifikationen bestemt af biologiens status. Derfor er opgaven med sammenlignelighed hovedsagelig en opgave med al sikre sammenlignelighed af de biologiske overvagningsresultater. Del er ikke muligt al udarbejde et Ed-dækkende overvågnings- og løse mange af i øjeblikket, men el sådant system ville vurderingssystem problemerne med sammenlignelighed, og Kommissionen er fast besluttet på at sikre, at der udføres den nødvendige forskning på mellemlang sigt. Interkalibrering Som forklaret i stk. 46 ovenfor sikres der sammenlignelighed af de biologiske overvagningsresultater ved at anvende miljokvaliieislbrhold (EQR). De resterende spørgsmål forskellige overvågningssystemer: for at sikre, at en vandmasse som klassificeres som god efter det franske overvågningssystem også vil blive del efter del tvske system, det italienske osv. sammenligneligheden resultater fra er af kaldes og Kommissionen Dette opnås ved en interkalibreringsovelse. der hovedsagelig foregår som følger. Der identificeres et sæt vandmasser gennem en informationsudveksling mellem medlemsstaterne normative klassifikationsgrænser (høj. god og rimelig) for hele rækken af økotyper. Dette net af overvågningssystemerne. der vil blive brugt i praksis, på alle vandmasser i interkalibreringsnetværket. og der udledes F. QR for hver klassifikationsgrænse. På denne måde udledes standarderne for opdeling af klasserne pa medlemsstatsplan fra en aftalt række masser, der svarer til normative definitioner, der er fastlagt på europæisk plan. 'interkalibreringsnetværket*. Derefter anvendes svarende hvert alle til Stærkt modificerede fysiske karakteristika 54. Mange afvandmasserne i Europa er udsat for omfattende fysiske ændringer, der er vanskelige at ophæve igen. Artikel 4. stk. 4. i direktivet indeholder mulighed for undtagelse fra god økologisk status i tilfælde, hvor de krævede forbedringer er umulige eller alt for bekostelige, hvilket også ville dække disse tilfælde. Vi forklarer af gennemsigtighedshensyn her mere detaljeret om kriterierne for udpegelse afvandmasser, hvor der kan gælde lavere mål på grund af deres fysiske karakteristika, samt nærmere regler for fremlæggelse af resultaterne for de pågældende vandmasser. 55. 56. 57. Afsnit 1. 1. 6 i forslaget fastlægger en række kriterier på baggrund af hvilke en vandmasses fysiske aspekter kan udpeges som stærkt modificerede. De er: teknisk mulighed og økonomisk gennemførlighed; ændringers virkninger på det omgivende miljo, og virkningerne forandre nogleaktiviteter: sejlads, el-forsyning, drikkevandsforsyning og oversvommelsesbeskyttelse er de vigtigste. Udpegelsen som stærkt modificeret og grundene hertil skal anføres i forvaltningsplanen for vandløbssystemet. Hvad fremlæggelse af resultater angår, er der to hensyn at tage: vandmassens aktuelle status skal klart angives, og det skal tydeligt fremgå, at den status er så god som den kan forventes i betragtning af de stærkt modificerede karakteristika. Førstnævnte er særlig nyttig, derved at offentligheden vil kunne afveje fordele og ulemper (økologisk set) ved vandkraft osv. Målene er kombinerede ved at kræve. at vandmassen skal farvekodes efter dets aktuelle økologiske status, men hvor manglende opnåelse af god økologisk status udelukkende skyldes stærkt modificerede fysiske karakteristika anbringes der grønne streger oven på den relevante farvekode. Overfladevands kemiske status. fastsat på EU-plan. som gælder Kemisk status er et enkelt spørgsmål om overensstemmelse med alle for det pågældende kvalitetsstandarder vandområde. Når disse overholdes, opnås der god kemisk status, ellers ikke. Med hensyn til overvågning gælder kravene lovgivning, der fastsætter standarden. Hvis der i lovgivningen ikke gives nogen specifik vejledning, gælder overvågningsordningen for den prioriterede liste af stoffer anført i forslagets afsnit 1. 1. 4. i den II. 2 (Î ru udvands kvantitative status 58. 59. Grundvands kvantitative status er defineret som virkningen af grundvandsspejlet på tilknyttede overfladeokosystemer (overfladevand, vådomrader og terrestriske økosystemer) og som vandforsyningens bæredygtighed. Delte styrer valget af parametre og normative definitioner som skitseret nedenfor. Der gives grundlæggende bestemmelser om identifikation, kortlægning og karakteristika af grundvandsmasser. opdelt i vurdering af selve massens karakteristika og virkningerne af menneskets aktivitet herfor. Typeparametre og normative definitioner til klassifikation af grundvands kvantitative status er en for kun status. parameter kvantitativ er Der grundvandsressourceniveauet. Det skal imidlertid opfylde en række krav. Hovedsagelig må indvindingen ikke overskride ressourcens størrelse på lang sigt. hvilket vil sige gendannelseshastighed minus tilknyttede økologiske systemers behov. Vandforbruget skal være bæredygtigt på lang sigt uden at medføre tab af kvalitet i de tilknyttede økosystemer og forsikring af. at målene for god økologisk status for overfladevand overholdes. Der er yderligere bestemmelser med hensyn til at omvende menneskeskabte tendenser ou til saltvandsiilforsel. som Overvågning afgrundvands kvantitative status 60. af trin. Forst består følgende Overvågningsordningen kortlægges grundvandmasserne, og på nationalt, regionalt og lokalt plan karakteriseres deres hydrogeografiske karakteristika, menneskeskabte påvirkninger og sårbarhed. Dernæst bestemmes en række overvågningssteder. der skal give et generelt billede af grundvandets kvantitative status med stederne beliggende saledes. at det er muligt at beregne grundvandsbalancen. og med en tæthed svarende til den pågældende masses trin udvælges indikatorerne. Som fjerde, bestemmes overvågningsprogrammels hyppighed med det kriterium, at den skal give tilstrækkelige oplysninger om variabiliteten på kort lang sigt. Til sidst bestemmes sigt udligningsfaktorerne fra overvågningen: den naturlige og kunstige gendannelse. og den naturlige og kunstige indvinding for at se ændringen i vandoplagringen. (årligt) såvel som udviklingen pa egenskaber. Som specifikke tredje Fremlægge/se af kvantitativ status 61. For hver grundvandsmasse bor der gives samlede data for at give et overblik over i undersøgelsesperioden. Der er to særlig vigtige den kvantitative status parametre: forholdet mellem gendannelseshastigheden og indvindingsmængden og selve grundvandsspejlet. ('ruiulvnnds kemiske status Valg af overvågningssteder 62. i henhold udledninger Forbudet mod Princippet bag valget af overvågningssteder for grundvand ligner meget det for overfladevand. til direkte grundvandsdirektivet (80/68/EØF) videreføres i artikel 13. stk. 3. litra g), i rammedirektivet, og således er den eneste potentielle årsag til forurening indirekte udledning. Derfor skal de vandmasser, ligesom de diffuse belastninger for overfladevand, der er identificeret som værende udsatte for indirekte udledninger ifølge oversigten over menneskeskabte aktiviteter, vurderes gennem overvågning af mindst en række steder, der er repræsentative for virkningernes rumlige fordeling og (hvis mere end en vandmasse er omfattet) af de typer grundvandsmasser, som måtte være udsat for påvirkningen. For de vandmasser, en række der overvågningspunkter typer grundvandsmasser. De tilfælde, hvor der er en betydelig grundv andsstrømning på tværs af medlemsstaters grænser, skal identificeres, og der skal etableres overvågningssteder på det sted. hvor grænsen krydses. få et repræsentativt billede af alle som upåvirkede, identificeret skal der fastsættes for al er Valg af typeparametre til overvågning 63. For den første ovennævnte kategori af vandmasser skal alle de stoffer, der er identificerede fra oversigten som potentielle forurenende stoffer af vandmassen, overvåges. For den anden kategoris vedkommende skal der gennemføres en enkel overvågningsordning baseret på en række nojleparametre. For vandmasser af den tredje type skal alle prioriterede stoffer, samt alle andre stoffer identificeret i - 1 4- oversigten som udledte til de vandførende lag. overvåges på det sted. hvor strømmen krydser medlemsstaternes grænser. Hyppighed 64. Overvågningshyppigheden skal kunne sikre, at tendenser i koncentrationen af alle forurenende stoffer detekteres, og i alle tilfælde mindst en gang om året. Overvågning af beskyttede områder 65. For overfladevand, hvor supplerende overvågning er nødvendig for at overholde kravene for beskyttede områder i henhold til andre direktiver, skal den ovenfor fastsatte overvågning suppleres i henhold hertil. Fremlæggelse af o ver vågn ingsres u l ta ter at en forelæggelse 66. Med hensyn li I overfladevands kemiske status består fremlæggelsen af kemisk stalus blol af overensstemmelse uied alle de kvalitetsstandarder, der er fastsal på Ed-plan. som gælder for den pågældende vandmasse. Herudover er der imidlertid lo andre forpligtelser. Den første er, at grundvandsmassens kemiske sammensætning ikke må indvirke på en tilknyttet overfladevandsmasses opnåelse af god status. Den anden er. at mange negative i koncentrationen al' forurenende stoffer burde menneskeskabte detekteres og omvendes. En vandmasse, der overholder disse standarder, har nået direktivets mål for god kemisk status: en vandmasse, der ikke overholder dem. kræver foranstaltninger for at de kan nas. Bemærk især. at dette omfatter i nitrat-direktivet overensstemmelse med den standard, der er (91/676/EØF) på 50 mg/l, og standarderne for pesticid-koncentrationer, der skal fastlægges under de ensartede principper for direktiv 91/414/EØF om plantebeskyttelsesmidler. tendenser fastsat II. 3 Retsgrundlag. 67. Ingen af de foreslåede ændringer påvirker et oprindelige valg af retsgrundlag, traktatens artikel 130 S. stk. 1. III. VURDERING AF VIRKNINGER FOR ERHVERVSLIVET 68. Disse foranstaltninger er hovedsagelig en række tekniske specifikationer for fremlæggelse og overvågning af overfladevands økologiske og kemiske status, og grundvands kvantitative og kemiske status. Som sådanne tilfalder opgaverne med analyse, klassifikation og indebærer, primært medlemsstaterne. rapportering, som de Ændret forslag til RÅDETS DIREKTIV om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM (97) 49 endelig udg. ) IS C\ Bilag V til rammedirektivet om vand affattes således: Indholdsfortegnelse 1. 1. 1. OVERFLADEVAND OVERFLADEVANDS ØKOLOGISKE STATUS 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. LI. 1. 2. 1. 1. 1. 3. 1. 1. 1. 4. 1. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 1. 1. 2. 2. 1. 1. 2. 3. 1. 1. 2. 4. 1. 1. 2. 5. 1. 1. 3. Typeparametre til klassifikation af overfladevands økologiske status Vandløb Søer Flodmundinger Kystvande Normgivende definitioner af økologisk status Vandlob Søer Flodmundinger Kystvande Procedure for fastsættelse af normer for kemisk kvalitet Identifikation af referencetilstand 1. 1. 3. 1. Klassifikation af vandmassens økotype 1. 1. 3. 1. 1. 1. 1. 3. 1. 2. 1. 1. 3. 1. 3. 1. 1. 3. 1. 4. /. /. 3. 2. 1. 1. 4. 1. 1. 4. 1. 1. 1. 4. 2. 1. 1. 4. 3. 1. 1. 4. 4. 1. 1. 4. 5. 1. 1. 4. 6. 1. 1. 4. 7. 1. 1. 5. 1. 1. 6. Vandløb Søer Flodmundinger Kystvande Fastsættelse af referencetilstand: metode Overvågning af overfladevands status Valg af overvågningssteder Valg af typeparametre for overvågningen Valg ajfrekvens Supplerende bestemmelser om stoffer på listen over prioriterede stoffer Overvågning af beskyttede områder Overvågning ved forureningsuheld Standarder for overvågning af typeparametre Overvågning og vurdering af andre marine vande Fremlæggelse af overvågningsresultater og harmoniseret klassifikation af økologisk kvalitet 16 1. 1. 6. 1. 1. 1. 6. 2. 1. 1. 7. 1. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. 2. 2. 3. 1. 2. 2. 3. 2. 2. 2. 3. 3. 2. 3. 2. 3. 1. 2. 3. 2. 2. 3. 3. 2. 3. 3. 1. 2. 3. 3. 2. 2. 3. 3. 3. 2. 3. 3. 4. Fremlæggelse afovervågningsresuliaier og klassifikation afokologisk status Biologiske overvågningsresultaters sammenlignelighed Kriterier for udpegning af stærkt modificerede fysiske karakteristika OVERFLADEVANDS KEMISKE STATUS Udvælgelse af overvågningsstedcr samt prøveudtagnings- og analysefrekvens Fremlæggelse af kemisk status GRUNDVAND ANAL\> AF VANDLØBSSYSTEMDISTRIKTETS KARAKTERISTIKA GRUNDVANDS KVANTITATIVE STATUS Parameter for klassifikation af grundvands k\ antitative status Definition af god kvantitativ status Overvågning af grundvands kvantitative status Overvågningsstedcr for grundvandsspejlet Valg af frekvens Fremlæggelse af kvantitativ status GRUNDVANDS KEMISKE STATUS Parametre for kl;» sifikation af kemisk status Definition af god kemisk status Overvågning af grundvands kemiske status Identifikation af overvågningsstedcr I '(dg af parametre \ 'alg af frekvens Fremlæggelse afgrundvands kemiske sti ti us 17 1. OVERFLADEVAND 1. 1. OVERFLADEVANDS ØKOLOGISKE STATUS 1. 1. 1. Typeparametre til klassifikation af overfladevands økologiske status /. /. /. /. Vandlob Biologiske parametre * Den akvatiske floras sammensætning og hyppighed * Den bentiske invertebratfaunas sammensætning og hyppighed * Fiskefaunaens sammensætning, hyppighed og aldersstruktur { Hydromorfologiske parametre, der understøtter de biologiske parametre * Hydrologisk regime (vandstrømningens volumen og dynamik, herunder forbindelse til grundvandet) * Vandløbs kontinuitet * Morfologiske elementer (variation i vandløbels dybde oe bredde, flodsengens struktur og bundforhold, den ripariske zones struktur) Kemiske og fysisk-kemiske parametre, der understotter de biologiske parametre Generelle parametre * Vandtemperatur * Iltbalance * Saltindhold * pH-værdi * Aciditet * Næringsstofkoncentration Andre stoffer, der er omfattet af bilag VIII * Alle stoffer på listen over prioriterede stoffer, der udledes * Andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i signifikante mængder i vandrecipienten ved opgørelsen over forurening fra punktkilder og diffuse kilder 1. 1. 1. 2. Søer Biologiske parametre * Den akvatiske floras sammensætning og hyppighed (bortset fra fytoplankton) * Fytoplanktons sammensætning, hyppighed og biomasse * Den bentiske invertebratfaunas sammensætning og hyppighed * Fiskefaunaens sammensætning, hyppighed og aldersstruktur Hydromorfologiske parametre, der understøtter de biologiske parametre * Hydrologisk regime (vandstrømningens volumen og dynamik, herunder opholdstid og forbindelse til grundvandet) * Morfologiske element. ; (variation i soens dybde, volumen, sengens struktur og bundforhold, den ripariske zones struktur) Kemiske og fysisk-kemiske parametre, der understøtter de biologiske parametre ( ienerelle parametre * Sigtdybde * Vandtemperatur * Iltbalance * Saltindhold * pH-værdi * Aciditet * Næringsstofkoncentration Andre stoffer, der er omfattet af bilag I 'III * Alle stoffer på listen over prioriterede stoffer, der udledes * Andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i signifikante mængder i vandrecipienten ved opgørelsen over forurening fra punktkilder og diffuse kilder 19 1. 1. 1. 3. Flodmundinger Biologiske parametre * Den akvatiske floras sammensætning og hyppighed (bortset fra fytoplankton) * Fytoplanktons sammensætning, hyppighed og biomasse * Den bentiske i nvertebrat faunas sammensætning og hyppighed * Fiskefaunaens sammen: ætning, hyppighed og aldersstruktur Hydromorfologiske parametre, der understøtter de biologiske parametre * Tidevandsregime * Kontinuitet * Morfologiske elementer (dybdevariation, volumen, sengens struktur og bundforhold, den ripariske zones struktur) Kemiske og fysisk-kemisk« parametre, der understotter de biologiske parametre Generelle parametre * Vandtemperatur * Iltbalance * Salinitet * pH-værdi * Næringsstotkoncentration Andre stoffer, der er omfattet af bilag VIII * Alle stoffer på listen over prioriterede stoffer, der udledes * Andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i betydelige mængder i vandrecipienten ved opgørelsen over forurening fra punktkilder og diffuse kilder 20 1. 1. 1. 4. Kystvande Biologiske parametre * Den akvatiske floras sammensætning og hyppighed (bortset fra fytoplankton) * Fytoplanktons sammensætning, hyppighed og biomasse * * Den bentiske invertebratfaunas sammensaatning og hyppighed * Fiskefaunaens sammensætning, hyppighed og aldersstruktur Hydromorfologiske parametre, der understotter de biologiske parametre * Morfologiske elementer (ferskvandsstrømning. dybde, sedimentbelastning, fremherskende strømmes retning, kystens struktur og bundforhold, den ripariske zones struktur) Kemiske og fysisk-kemiske parametre, der understotter de biologiske parametre Generelle parametre * Vandtemperatur * Iltbalance * Salinitet * pH-værdi * Næringsstofkoncentration Andre stoffer, der er omfattet af bilag VIII * Alle stoffer på listen over prioriterede stoffer, der udledes * Andre stoffer, som det er blevet påvist udledes i signifikante mængder i vandrecipienten ved opgørelsen over forurening fra punktkilder og diffuse kilder 21 1. 1. 2. Normgivende definitioner af økologisk status Tabel 1. 7. 2. 7. Normgivende definitioner på hoj, god og rimelig økologisk kvalitet for vandløb Element Generelle Hoj kvalitet Ingen eller kun ubetydelige tegn på menneskelige aktiviteters påvirkninger af biologiske samfund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. God kvalitet Påviselig, men lille påvirkning af biologiske samfund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. Rimelig kvalitet Signifikant påvirkning af biologiske samfund og det fysisk kemiske og fysiske miljø. Biotaens sammensætning og hyppighed afspejler den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Biotaen udviser tegn på påvirkning, men afviger for så vidt angår overlevelse, reproduktion og udvikling kun lidt fra den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Biotaen afviger moderat fra den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Biologiske elementer Akvatisk flora: Fytoplankton Makrofyter og bundvegetalion » Artssammensætning og -hyppighed svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til typespecifikke forhold. De(n) gennemsnitlige biomasse og/eller klorofyl a- koncentration holder typespecifikke niveauer, der svarer til de typespecifikke næringsstofniveauer. Artssammensætning og -hyppighed svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til typespecifikke forhold. Ingen ændringer (stigning/fald) i makrofyt- og bundvegetationsbiomassen som følge af menneskelige aktiviteter. Ingen accelereret vækst af alger og højere former *or planteliv, der kan forårsage uønsket forstyrrelse af balancen mellem organismerne i vandet samt af det pågældende vands kvalitet. Artssammensætning og -hyppighed udviser signifikante/moderate tegn på påvirkning (f. eks. eutrofiering) som følge af menneskelige aktiviteter. Kun små ændringer i artssammensætning og hyppighed sammenlignet med typespecifikke forhold. Ingen signifikante ændringer (stigning/ fald) i makrofyt- og bundvegetationsbiomassen som følge af menneskelige aktiviteter (f. eks. næringsstoftilførsel). Den gennemsnitlige klorofyl a koncentration er signifikant forskellig fra typespecifikke naturlige niveauer. Artssammensætning og -hyppighed afviger signifikant fra typespecifikke forhold. Signifikante/moderate ændringer (stigning/fald) i makrofyt- og bundviigetationsbiomassen som følge af menneskelige aktiviteter (f. eks. næ ringsstoftilførsel). Fiskefauna Artssammensaitning, -hyppighed, -biomasse og aldersstruktur svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til typespecifikke forhold, og de forventede følsomme arter er til stede. Bundvegetationssamfundet er ikke berørt af bak teriesamlinger/-belægninger forårsaget af menneskelige aktiviteter. Kun få af det typespecifikke samfunds atter tindes ikke. Der er en mindre ændring i artssammensætning. • hyppighed, -biomasse og aldersstruktur. Bundvegetationssamfundet er berørt/fordrevet af bakteriesamlinger/belægninger forårsager af menneskelige aktiviteter. Nogle arier eller hele grupper af arter findes ikke. Der er en signifikant/moderat ændring i artssammensætning, - hyppighed, -biomasse og aldersstruktur. Arter, der er atypiske for økotypen, eller udsatte arter findes, men påvirker ikke den hjemmehørende fiskepopulation signifikant. En moderat andel af de forventede følsomme arter findes ikke eller hyppigheden er meget lav. Nogle arter kan ikke yngle naturligt. Arter, d. ;r i. -r atypiske for økotypen. ;ller udsatte arter forekommer or, påvirker (\c\\ h|emirii. norunde fiskepopulation signifikant. Bentisk invertebratfauna Artssammensætning, -hyppighed og følsomme arters andel i forhold til forureningstolerante svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til typespecifikke forhold. Artssammensætning og -hyppighed afviger ikke signifikant fra det typespecifikke niveau. Hovedtrækkene ved det typespecifikke samfund kan udvikle sig og overleve. Artssammensætning og -hyppighed afviger signifikant fra det typespecifikke niveau. Hovedtrækkene ved det typespecifikke samfund kan ikke udvikle sig og overleve. 22 Element Hydromorfologiske elementer Hydrologisk regime Kontinuitet Morfologiske elementer Kemiske elementer ' Generelle parametre Hoj kvalitet God kvalitet Rimelig kvalitet Strømningens volumen og dynamik afspejler fuldstændig eller næsten fuldstændig de typespecifikke naturlige forhold. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader et biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Er specifik for vandløbstypen, ikke afbrudt af menneskelig aktivitet og muliggør akvatiske organismers uhindrede vandring samt sedimenttransport. Kanalmønstre, bredde- og dybdevariationer, strømningshastighed, substratets tilstand og de ripariske zoners struktur/tilstand svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til de naturlige typespecifikke forhold. De fysisk-kemiske parametre er på typespecifikt niveau. Koncentrationerne overstiger ikke udgangskoncentrationerne K u n ). Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader et biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader et biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Koncentrationer/niveauer overstiger ikke de normer, der er fastsat for at sikre, at økosy stemet kan fungere, og at ovennævnte biologi ske samfund forekommer ( < E Q S ). Koncentrationerne overstiger ikke nul-effekt koncentration "' for alger, dafnier og fisk, jf. dog direktiv 91/414/EØF. Den laveste van di anvendes(<EQS). Tillader et biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader et biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Stoffer, der er omfattct af bilag VIII, men som ikke er medtaget blandl de generelle |)arametre Koncentrationerne overstiger ikke de mest avancerede analyseteknikkers detektionsgrænse eller generelt forekommende niveauer. Følgende forkortelser anvendes: un = udgangsniveau, EQS = miljøkvalitetsnorm. Fastsat af medlemsstaten for den specifikke vandmasse efter proceduren i punkt 1. 1. 2. 5. 23 Tabel 7. 7. 2. 2. Normgivende definitioner på haj, god og rimelig økologisk kvalitet for soer Element Generelle Biologiske elementer Akvatisk flora: Fytoplankton Makrofyter og bundvegetation Bentisk invertebratfauna Fiskefauna Hoj kvalitet Ingen eller kun ubetydelige tegn på menneske lige aktiviteters påvirkninger af biologiske sam fund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. Biotaens sammensætning og hyppighed afspej ler den tilstand, der normalt er knyttet til ube rørte økotyper. God kvalitet Påviselig, men lille påvirkning af biologiske sam fund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. Biotaen udviser tegn på påvirkning, men afviger for så vidt angår overlevelse, reproduktion og udvikling kun lidt fra den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Rimelig kvalitet Signifikant påvirkning af biologiske samfund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. Biotaen afviger moderat fra den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Artsammensætning og -hyppighed svarer fuld stændig eller næsten fuldstændig til typespeci fikke naturlige forhold. De(n) gennemsnitlige biomasse og/eller klorofyl a-koncentrationer holder typespecifikke niveau er, der svarer til de typespecifikke naturlige næringsstof niveauer. Artssammensætning og -hyppighed svarer fuld stændig eller næsten fuldstændig til typespeci fikke forhold. Der er ingen ændringer (stigning eller fald) i makrofyt- og bundvegetationsbiomassen som følge af menneskelige aktiviteter (f. eks. næ ringsstoftilførsel). Artssammensætning og -hyppighed svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til det typespecifikke. Artssammensætning, -hyppighed og alders struktur svarer fuldstændig eller næsten fuld stændig til typespecifikke forhold, og den for ventede andel af følsomme arter er til stede. Ingen accelereret vækst af aiyer og højere for mer for planteliv der kan forårsage uønsket forstyrrelse af balancen mellem organismerne i vandet samt af det pågældende vands kvalitet. Kun små ændringer i udbredelse, artssammen sætning og hyppigheder sammenlignet med typespecifikke forhold. Ingen signifikante ændringer (stigning eller fald) i makrofyt- og bundvegetationsbiomassen som folge af menneskelige aktiviteter (f. eks. næringsstof tilførsel). En signifikant moderat ændring i artssammen sætning og -hyppighed. Den gennemsnitlige biomasse og/eller klorofyl a- koncentration er signifikant højere end type specifikke niveauer. Artssammensætning og - h y p p i g h ed afviger signifikant fra typespecifikke forhold. Signifi kante moderate ændringer (stigning eller fald) i makrofyt- og bundvegetationsbiomassen som folge af menneskelige aktiviteter (f. eks. næ ringsstoftilførsel). Kun mindre ændringer i artssammensætning og - h y p p i g h e d, således at typespecifikke hoved træk kan udvikle sig og overleve. Der er en mindre ændring i artssammensætning, -hyppighed og aldersstruktur. Signifikant moderat ændring i artssammen sætning og -hyppighed. Nogle arter eller hele grujjper af arter findes ikke. En moderat andel af de forventede følsomme arter findes ikke. eller hyppigheden er meget lav. Der er en moderat ændring i artssammensæt ning, -hyppighed, -biomasse og aldersstruktur. Kun få af det typespecifikke samfunds arter fin des ikke. Arter, der er atypiske for økotypen, eller udsatte arter findes, men påvirker ikke den hjemmehørende fiskepopulation signifikant. En moderat andel af de forventede følsomme arter findes ikke eller hyppigheden er meget lav. Nogle arter kan ikke yngle naturligt. Arter, der er atypiske for økotypen, eller udsatte arter forekommer, og de påvirker den hjem mehørende fiskepopulation signifikant. Element Hydromorfologiske parametre Hydrologisk regime Morfologiske elementer Kemiske elementer ' Generelle parametre Stoffer, der er omfattet af bilag VIII, men som ikke er medtaget blandt de generelle parametre Hoj kvalitet God kvalitet Rimelig kvalitet Vandstrømningens volumen og dynamik svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til de typespecifikke naturlige forhold. Søens dybdevariation og volumen samt sengens struktur og substratforhold og den ripariske zones struktur svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til de naturlige typespecifikke forhold. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Fysisk-kemiske parametre er på typespecifikt niveau. Koncentrationerne overstiger ikke udgangskon- centrationerne ( < u n ). Koncentrationerne overstiger ikke de mest avancerede analyseteknikkers detektionsgrænse eller generelt forekommende niveauer. Koncentrari:--er'niveauer overstiger ikke de normet, de. ' er rastsat for at sikre, at økosy stemet kan fungere, og at ovennævnte biologi ske samfund forekommer ( < E Q S ). Koncentrationerne overstiger ikke nul-effekt koncentration " ' for alger, dafnier og fisk, jf. dog direktiv 9 1 / 4 1 4 / E Ø F. Den laveste værdi a n v e n d e s. (< EQS). Tillader b-olonisk samfund af ovennævnte kvalitet Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitei. Følgende forkortelser anvendes: un = udgangsniveau. EQS = miljøkvalitetsnorm. Fastsat af medlemsstaten for den specifikke vandmasse efter proceduren i punkt 1. 1. 2. 5. 25 Tabel 7. 7. 2. 3. Normgivende definitioner på høj, god og rimelig økologisk kvalitet for flodmundinger Element Generelle Biologiske Akvatisk flora: Fytoplankton Makroalger Angiospermae Hoj kvalitet God kvalitet Rimelig kvalitet Ingen eller kun ubetydelige t e gn på menne skelige aktiviteters påvirkninger af biologiske samfund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. Biotaens sammensætning og hyppighed af spejler den tilstand, man normait forbinder med uberørte økotyper. Påviselig, men lille påvirkning af biologiske samfund og det fysisk-kemiske og fysiske mil jø. Biotaen udviser t e gn på påvirkning, men af viger for så vidt angår overlevelse, reproduk tion og udvikling kun lidt fra den tilstand, der normalt er k n y t t et til uberørte økotyper. Signifikant påvirkning af biologiske samfund og det fysisk-kemiske og fysiske miljø. Biotaen afviger moderat fra den tilstand, der normalt er k n y t t et til uberørte økotyper. Artsammensætning og -hyppighed svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til type specifikke forhold. Den gennemsnitlige biomasse og/eller klorofyl a-koncentration holder typespecifikke niveau er, der svarer til de typespecifikke nærings stofniveauer. Ingen accelereret vækst af alger og højere former for planteliv, der kan forårsage uønsket forstyrrelse af balancen mellem organismerne i vandet samt af det pågældende vands kvalitet. Artssammensætning og -hyppighed udviser signifi kant/moderat påvirkning (f. eks. eutrofiering) som følge af menneskelige aktiviteter. Den gennemsnitlige klorofyl a-koncentration er signi fikant forskellig fra typespecifikke naturlige niveauer. Der er normal (forventet) hyppighed (dækning) og biomasse af makroalger. Nedsat, men stadig forholdsvis høj hyppighed og biomasse. Lav hyppighed og biomasse. Der er normal (forventet) hyppighed (dækning) og biomasse af angiospermae. Nedsat, men stadig forholdsvis høj hyppighed og biomasse. Lav hyppighed og biomasse. Bentisk invertebratfauna Højt antal af taksa, samlet hyppighed lav og biomasse moderat Højt antal af taksa, samlet hyppighed lav og biomasse høj. De fleste typiske/nøgleindika torarter for uberørt tilstand findes. Antallet af taksa, samlet hyppighed og samlet bi omasse er moderat. Arter, der er indikatorer for miljøpåvirkning (f. eks. organisk forurening), findes. Typiske/nogleindikatorarter for uberørt tilstand findes. Fiskefauna Sammensætning, hyppighed og biomasse typiske for uberørt hydrofysiske forhold. Bæredygtige standfaste fiskepopulationer med let nedsat sammensætning, hyppighed og biomasse. Standfast fiskepopulation, der ik^e er bæredygtig; stærkt nedsat sammensætning, hyppighed og biomasse. Ingen hindring for fiskevandring. Rekruttering af fisk normal for de herskende biotiske og hydrofysiske forhold. Nogen hindring for fiskevandring, m en der foregår bæredygtigt fiskeri opstrøms. Signifikant hindring for fiskevandring; fiskeri op- • strøms er ikke bæredygtigt. Bæredygtig fiskeyngel, men rekruttering under det optimale. Nogle fisk yngler med succes. 26 Hydromorfologiske faktorer Hydrologisk regime Kontinuitet Morfologiske elementer Kemiske elementer ' Generelle parametre Stoffer, der er omfattet af bilag VIII, men som ikke er medtaget under generelle parametre Strømningens volumen og dynamik afspejler fuldstændig eller næsten fuldstændig de type specifikke naturlige forhold. Tidevandsregime (strømme og vandstand), ferskvandsstrømme ud i flodmundingen, sedimenttransport og - aflejring er således ikke signifikant påvirket af menneskelige aktiviteter. Specifik for mundingstypen, ikke afbrudt af menneskelig aktivitet og tillader f. eks. uhindret fiskevandring mellem vandløb og tilstødende kystvande. Kanalmønstre, bredde- og dybdevariationer, strømningshastighed, substratforhold, tide- vandszoner og ripariske forhold svarer fuld stændig eller næsten fuldstændig til de naturli ge typespecifikke forhold. De fysisk-kemiske parametre er på typespeci fikke niveauer. Koncentrationerne overstiger ikke udgangs- koncentrationerne ( < u n ). Koncentrationerne overstiger ikke de mest avancerede analyseteknikkers detektionsgræn- se eller generelt forekommende niveauer. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske s a m f u n d. Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader forekomst af ovennævnte typespeci fikke biologiske samfund. Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Koncentrationer/niveauer overstiger ikke de normer, der er fastsat for at sikre, at økosy stemet kan fungere, og at ovennævnte biologiske samfund forekommer ( < E Q S i. Koncentrationerne overstiger ikke nul-effekt koncentration "' for alger, dafnier og fisk, jf. dog direktiv 9 1 / 4 1 4 ' E Ø F. Den laveste værdi anvendes. ) <EQS). Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. ') 2) Følgende forkortelser anvendes: un = udgangsniveau, EQS = miljøkvalitetsnorm. Fastsat af medlemsstaten for den uspecifikke vandmasse efter proceduren i punkt 1. 1. 2. 5. Tabel 1. 1. 2. 4. Normgivende definitioner på høj, god og rimelig økologisk kvalitet for kystvande Element Generelle Biologiske Fytoplankton Hoj kvalitet God kvalitet Rimelig kvalitet Ingen eller kun ubetydelige tegn på menneskelige aktiviteters påvirkninger af biologiske samfund og disses økotype. Biotaens sammensætning og hyppighed afspejler den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Påviselig, men lille påvirkning af biologiske samfund og disses økotype. Biotaen udviser tegn på påvirkning, men afviger for så vidt angår overlevelse, reproduktion og udvikling kun lidt fra den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Signifikant påvirkning af biologiske samfund og disses økotype. Biotaen afviger moderat fra den tilstand, der normalt er knyttet til uberørte økotyper. Klorofyl a-koncentration (//g/1) meget lav (f. eks. i Middelhavet < l//g/l). Ingen bemærkelsesværdige fytoplanktonopblomstringer. Høj sigtdybde (f. eks. i Middelhavet >20m). Ingen accelereret vækst af alger og højere former for planteliv, der kan forårsage uønsket forstyrrelse af balancen mellem organismerne i vandet samt af det pågældende vands kvalitet. Klorofyl a-koncentration (//g/l) moderat (f. eks. i Middelhavet ca. 1-2//g/l). Hyppige fytoplanktonopblomstringer. Lav sigtdybde (f. eks. i Middelhavet < 10 - 5m). Makroalger og angiospermae Forekomst med meget høj tæthed af indikatorarter (for uberørt tilstand). Forekomst med meget høj tæthed af indikatorarter (for uberørt tilstand). Forekomst med middel tæthed af indikatorarter (for uberørt tilstand). Hydromorfologiske para metre Hydralogisk regime Kontinuitet Morfologiske elementer Strømningens volumen og dynamik afspejler fuldstændig eller næsten fuldstændig de typespecifikke naturlige forhold. Tidevandsregime (strømme og vandstand), ferskvandsstrømme ud i kystvandene, sedimenttransport og -aflejring er således ikke signifikant påvirket af menneskelige aktiviteter. Tillader forekomst af biologiske samfund, der er specifikke for typen af kystvande af ovennævnte kvalitet. Giver mulighed for forekomst af et biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Specifik for kystvandstypen, ikke afbrudt af menneskelige aktiviteter og tillader f. eks. uhindret vandring og passage for fisk og anden biota til og fra flodmundinger og vandløb. Tilstødende og hydrodynamisk tilknyttede kyst- og tidevandszoners struktur- og substratforhold samt ripariske forhold svarer fuldstændig eller næsten fuldstændig til de naturlige typespecifikke forhold. Tillader forekomst af ovennævnte rypespecifikke biologiske samfund. Tillader forekomst af biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader forekomst af ovennævnte typespecifikke biologiske samfund. Tillader forekomst af biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Tillader forekomst af ovennævnte typespecifikke biologiske samfund. Tillader forekomst af biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. 28 Kemiske elementer ) Generelle parametre De fysisk-kemiske parametre er på rypespecifikke niveauer. Koncentrationerne overstiger ikke udgangs- koncentrationerne ( < u n ). Koncentrationer/niveauer overstiger ikke de normer, der er fastsat for at sikre, 3t økosystemet kan fungere, og at ovennævnte biologiske samfund forekommer (< EQS). Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Stoffer, der er omfattet af bilag VIII, men som ikke er medtaget under generelle parametre Koncentrationerne overstiger ikke de mest avancerede analyseteknikkers detektionsgrænse eller generelt forekommende niveauer. Koncentrationerne overstiger ikke nul-effekt koncentration ~) for 3lger, dafnier og fisk, jf. dog direktiv 91/414/EØF. Den laveste værdi anvendes(<EQS). Tillader biologisk samfund af ovennævnte kvalitet. Følgende forkortelser anvendes: un = udgangsniveau, EQS = miljøkvalitetsnorm. Fastsat af medlemsstaten for den specifikke vandmasse efter proceduren i punkt 1. 1. 2. 5. 1. 1. 2. 5. Procedure, der skal følges af medlemsstaterne ved fastsættelse af normer for kemisk kvalitet 1. 1. 2. 5. 1. Datakrav Overalt, hvor det er muligt, bor der indhentes data for savel akut som kronisk loksieitet for folgende taksa, der under et benævnes "grundsættet": * Alger og/eller makrofyter * Dafnier * Fisk. Andre taksa, hvorom der foreligger data, kan inddrages, hvis det er relevant. /. 1. 2. 5. 2. Fastsættelse afmiljokvalitetsnorm Folgende procedure linder anvendelse ved fastsættelse af den maksimale årlige gennemsnitskoncentration. i) Den laveste palidelige og relevante effektkoncentration bestemmes gennem laboratorieforsøg; herefter anvendes den korrekte sikkerhedsfaktor som angivet i nedenstående label: Mindst en korttids-L(E)Q„ fra hvert af grundsættets trofiske niveauer En langtids-NOEC (enten fisk eller dafnier) To langtids-NOEC'er fra arter, der repræsenterer to trofiske niveauer (fisk og/eller dafnier og/eller alger) I,anglids-N()IX,,er fra mindst tre arter (normalt fisk, dafnier og alger), der repræsenterer tre troliske niveauer Feltdala eller modeløkosystemer Sikkerhedsfaktor 1000 100 50 10 Vurderes fra sag til sag Medlemsstaterne kan tilpasse de her angivne faktorer i visse tilfælde som anført i punkt 3. 3. 1 i del II af den tekniske vejledning til Kommissionens direktiv 93/67/EØF om risikovurdering af nye anmeldte stoffer og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 om risikovurdering af eksisterende stoffer. ii. iii. Når der foreligger data om persistens og bioakkumulering, bør sådanne indgå i beregningen af miljøkvalitetsnormens endelige værdi. Den således beregnede norm bør sammenlignes med foreliggende resultater fra feltstudier. Findes der anomalier, bør beregningen revideres. iv. Den beregnede norm bør underkastes "peer review" og offentlig høring i medlemsstaten. 30 1. 1. 3. Identifikation af referencetilstand 1. 1. 3. 1. Klassifikation af vandmassens okolvpc Metode i. ii. ( )veiiladevaiulmasscmc i vandlobssysteimM opdeles i okolypcr. Til dette formål kan medlemsstaterne bruge enten system A eller system B som angivet nedenfor. Anvendes system A, opdeles vandløbssystemet i økoområder i overensstemmelse med kortet i bilag X. Vandmasserne i hvert økoområde inddeles herefter i økotyper efter kriterierne i system A's tabeller. iii. Anvendes system B, skal medlemsstaterne mindst præstere samme detaljeringsgrad, som de ville have opnået med system A. iv. Dette arbejde skal være tilendebragt inden i\cn 30. juni 2001 v. Medlemsstaterne Ibrclægger en liste over ile okolypcr. de skelner imellem, saml kort ((ilS) over disses geografiske placering for kommissionen inden L\CU 31. december 2001. vi. Når det er relevant, justerer medlemsstaterne klassifikationen af vandmassetypen bl. a. på baggrund af resultaterne af den i artikel 13 omhandlede overvågning. 31 1. 1. 3. 1. J Økotypuk/ussifiknlioti lor vandløb Systom A Nivoou Typo Doskriptoror/pnnimotro/lfiklnror 1 2 Økoomrndo 1M »koomrndor boskrovol <il lllios (10/H) i Limnofnmui Etiropnoti Økotypo Hojdotypoloyi • høj: > 800 m , • mellem: 200-800 m • lav: < 200 m Størrelsestypologi på grundlag af afstrømningsområde • lille: < 100 km2 • mellem: 100-1 000 km2 • stor: 1 000-10 000 km2 • maget stor: • 10 000 k m' Cioologi • kalkholdig • kiselholdig • organisk System B Kontinuum af økotyper Fysiske og kemiske faktorer, der tilsammen bestemmer økotypen og dermed påvirker det biologiske samfunds struktur og sammen sætning Obligatoriske faktorer • højde • breddegrad • længdegrad • geologi • areal Fakultative faktorer • afstand fra ud • hovedflodsengens spring form og profil • strømningsenergi • vandføringskate- (funktion af strømning og hældning) gori • dalprofil • middel vand- løbsbredde • partikulær stof transport • middel vanddyb • alkalinitet • middel substra- tumsammensaet- nmg • chlorid • lufttempera- turudsving • middellufttem- peratur de • middel hæld ning 32 1. 1. 3. 1. 2. Økotypeklassifikation for søer System A Niveau Type Deskriptorer/parametre/faktorer 1 2 0koomrade 18 okoomrader beskrevet af lilies (1978) i Limnofauna Europaea 0kotype Hojdetypologi • h0j: > 800 m • mollom: 200 800 m • lav: < 200 in Dybdetypologi pa grundlag. if middeldybde • «•: 3 m • 3-15 m • > 15 m St0rrelsestypologi pa grundlag af overfladeareal > 0,01-0,1 km2 • > 0,1-1 km2 • > 1-10 km2 • > 10-100 km2 • 100 km2 Geologi • knlkholdig • kiselholdig • organisk System B Kontinuum af økotyper Fysiske og kemiske faktorer, der tilsammen bestemmer økotypen og dermed påvirker det biologiske samfunds struktur og sammensætning Obligatoriske faktorer højde breddegrad længdegrad geologi areal Fakultative faktorer middel vanddybde søens profil ed alknlinitet lorstirinqsfølsomh opholdstid middel lufttem peratur lufttemperatur-, udsving sammensætnings- karakteristika (f. eks. monomiktisk, dimik- tisk, polymiktisk) syroneutraliserings- ovne iidnangsstatus for n. oringsstoffer middel substratum- sammensaetning 33 1. 1. 3. 1. 3. Økotypeklassifikation for flodmundinger System A Niveau Typo Deskriptorer/paramotre/faktorer 1 0koomrade Pa grundlag EU's vigtitjsto havomrador soni foreslaet af Miljoagenturet: 0stersoen Barentshavol Norskehavet Nords0en Nordatlanten Middelhavet 2 0kotype Pa grundlag af den arlige middelsalinitet < 0,5 %o ferskvand 0,5 - < 5 %o oligohalin 5 - < 18 %o mosohalin 18 - < 30 %n polyhalin 30 - • 40 %o ouhalin Pa grundlag af gonnomsnitlig tidevandsforskol • 2 m mikro 2 - 4 m meso > 4 m makro System B Kontinuum af økotyper Fysiske og kemiske faktorer, der tilsammen bestemmer okotypen og dermed pavirker det biologiske samfunds struktur og sam- mensaetning Obligatoriske faktorer breddegrad laengdegrad tidevandsforskel salinitot Fakultative faktorer dybde sammonsætniiKjskarakloristika strømhastighe d lurbiditet middel substratumsammensætning eksponering flodmundingsprofil opholdstid vandtemperaturvariation middel vand temperatur 3 4 1. 1. 3. 1. 4. Økotypeklassifikation for kystvande System A Niveau Type Deskriptorer/parametre/f aktorer 1 Økoområde På grundlag EU's vigtigste} havområder som foreslået i! Miljøagenturet: Øslorsoon Baronlshavei Norskohavol Nordsøen Nordatlanten Middelhavet Økotype På grundlag af den årlige middelsalinitet < 0,5 %o ferskvand 0,5 - < 5 %o oligohalin 5 - < 18 %o mesohalin 18 < 30 %o polyhalin 30 •• 40 %o euhalin På grundlag af middeldybde lavvandel • 30 m middeldyl) (30 200 in) dyb • 200 in System B Kontinuum af økotyper Fysiske og kemiske faktorer, der tilsammen bestemmer økotypen og dermed påvirker det biologiske samfunds struktur og sammensætning Obligatoriske faktorer • breddegrad længdegrad salinitet dybde Fakultative faktorer strømhastighed eksponering sammensætnings karakteristika middel vandtem peratur turhiditet rilhageholdelsosti d (indelukkede hav bugter) middel substratum- sammensaetning vandtemperatur- variation 3!) 1. 1. 3. 2. Fastsættelse af referencetilstand: Metode i. Der fastsættes et sæt værdier for refcrcnceli Istanden for hver enkelt okolype. der er defineret i punkt 1. 1. 3. 1. Det skal være de værdier for biologiske parametre, der ville blive opnået for den bestemte økotype ved hoj status. ii. Referenceværdierne kan være rum- og/eller tidshasercde. iii. Medlemsstaterne opretter for rumbaserede referenceværdiers vedkommende et netværk af mindst 5 referencesteder med høj status inden for hver okolype. Medlemsstaten definerer herefter ved hjælp af dette netværk de værdier for de biologiske parametre i punkt 1. 1, der svarer til høj økologisk status, enten gennem direkte brug af referencedata eller ved hjælp af prognosemodeller baseret på referencedata. iv. Tidsbaserede referenceværdier defineres på grundlag af historiske data for stedet med henblik på at definere de værdier for de biologiske parametre i punkt 1. 1, der svarer til høj økologisk status. Referenceværdier kan også udarbejdes ved at kombinere rum- og tidsbaserede referenceværdier, f. eks. ved at anvende historiske data for et referencested. Historiske værdier findes ved enten at bruge data, der er indsamlet i fortiden, eller data. der er indsamlet i nutiden under anvendelse af palæologiske metoder. v. Fastsættelsen af relcrencet i Istand skal være tilendebragt inden den 31. december 2001. H> 1. 1. 4. Overvågning af overfladevands status Der ind lures som krævel i artikel 10 overvågningsprogrammer for nvcrlladevands status; disse skal opfylde nedenstående krav, således al tie kan give el helhedsbillede al" overfladevandets status i hvert enkelt vandløbssystem. Sådanne overvågningsprogrammer revideres hvert tredje år. /. 1. 4. 1. \ 'a/g af overvågningssteder Medlemsstaterne udpeger hver især alle vandområder i hvert vandløbssystemdistrikt. Medlemsstaterne udpeger de overvågningssteder, der skal være omfattet af overvågningsprogrammet under overholdelse af nedenstående krav: 1. De vandområder, der er udsat for punktkildebelastninger, jf. bilag 3. 2. bestemmes 2. de vandområder, der er udsat for diffuse forureningsbelastninger jf. bilag 3. 3. bestemmes 3. de vandområder, der ikke er udsal for belastning fra menneskelig aktivitet, bestemmes 4. alle betydelige H vandområder, der krydser en medlemsstats grænse beslemmes, og 5. alle betydelige vandområder, der lober ud i territorialfarvande, bestemmes. Vandområder, der beslemmes i henhold til punkt I ovenfor, udpeges som overvågningssteder. Vandområder, der bestemmes i henhold til punkt 2 ovenfor, vurderes. Denne vurdering sker ved: enten at udpege alle vandområder, der er udsal for belastning, som overvågningssteder eller som overvågningssteder al udpege et udvalg afvandområder, som både er: repræsentative for de økotyper2), der er udsal for belastningen og repræsentative for belastningens rumlige variabilitet: Vandområder, der bestemmes i henhold til punkt 3 ovenfor, vurderes. Fn sådan vurdering sker ved: enten al udpege alle vandområder som overvågningssteder eller al udpege et udvalg af vandområder, der er repræsentative for alle vandløbssystemets økotyper, som overvågningssteder. Vandområder, der bestemmes i henhold lil punkt 4 og 5 ovenfor, overvåges ved udløbet i territorial farvande eller ved grænsen til en anden ståls område. 1 ) l) Som betydelige vandområder anses sådanne, som tegner sig for mindst 20% af et vandløbssystems årlige vandforing. Medlemsstaterne udpeger alle de overvagningsstationer, der står opført i bilag I til Rådets beslutning 77/795/EØF, til dette formal. Med henblik pa delte krav forstås ved okotype en af de under punkt 1. 1. 3. 1 omhandlede typer af vandområder. i gennemsnit vi Medlemsstaterne udpeger de supplerende overvågningssleder, som målte være nødvendige for al sikre el helhedsbillede al"overfladevandets status i hvert enkelt vandløbssystem. /. /. 4. 2. Valg af typeparametre for overvågningen Medlemsstaterne overvåger for så vidt angår parametrene i nedenstående tabel alle steder, der er udpeget i henhold til punkt 1-5 ovenfor: Typepara- metre Biologi Generelle parametre Hydromor- fologiske Liste over pri- oriterede stoffer Andre forure- nende stoffer Oversigt Oversigt (h'crsigl Oversigt Valgmulighed Valgmulighed Oversigt f undersøgelse Oversigt + undersøgelse Oversigt i undersøgelse Oversigt i undersøgelse Reference i undersøgelse Reference i undersøgelse Alle Alle Valgmulighed Alle Oversigt Valgmulighed Alle Oversigt Type 1- vandomrade Type 2- vandomrade Type 3- vandomrade Type 4- vandomrade Type 5- vandomrade Alle Alle Alle Alle Alle Ved "oversigt" forstås i ovenstående tabel: "Der skal finde overvågning sted af sådanne understøttende parametre, som angiver niveauet for de belastninger, som står opført i den i bilag III krævede oversigt over forureningskilder, og som vandområdet og dermed del biologiske samfund udsættes for. " Ved "undersøgelse" forslås i ovenstående label: "Der skal linde overvågning sled af understøttende parametre, hvis den biologiske kvalitet ikke mindst opnår betegnelsen "god". " Ved "reference" forslås i ovenstående label: "Referencesleders " tilstand overvåges for alle understøttende parametre for at sikre, at stederne ikke er udsat for signifikant belastning fra menneskelig aktivitet. " Referencesteder er defineret under punkt 1. 1. 3 i dette bilag. 1. 1. 4. 3. Valg af frekvens Medlemsstaterne forelager overvågning med en sådan frekvens, som anses for nødvendig for at sikre, at alle ændringer, i klassifikation, som målte indtrælle, opdages med ')()% sikkerhed mellem treårsperioder, men under alle omstændigheder skal medlemsstaterne, når ilet ifolge ovenstående tabel 1. 1. 4. 2 kræves, overvåge de relevante kvalitetsclementer med den nedenfor angivne minimiimsfrekvens. Typcparameter Biologisk Akvatisk flora Makroinvertebrater Fisk I lydromorfologisk Kontinuilet llydrologi Morlblogi Fysisk-kemisk Temperatur Iltbalanee Saltindhold pH-vaerdi Naeringsstoffer Forsuringstilstand Mininuimsfrekvens 1 pr. 3 ar 1 pr. 3 ar 1 pr. 3 ar I pr. 3 ar kontinncrl I pr. 3 ar I pr. 3 miineder I pr. 3 maneder 1 pr. 3 maneder 1 pr. 3 maneder I pr. 3 miineder I pr. 3 miineder Stoffer pa listen over priorilerede stoffer I pr. Miined Andre forurenende stoffer I pr. 3 maneder Det anvendte overvågningssystems pålidelighed og præcision anføres i i. orva L t n i n g s p l a n en f or v a n d l ø b s s y s t e m e t. 3 9 /. /. 4. 4. Supplerende bestemmelser om stoffer pu listen over prioriterede stoffer i) Type I-vandområder, som har været udsal for lillorsel af sloffer på listen over priorilerede sloffer, overvåges, indtil 12 på hinanden følgende prover er målt til at være muler den relevante FQS for de pågældende stoffer. ii) Overvågningspunklerne udvælges på en sådan made. at det kan bestemmes, om de relevante kvalitetsmål nås konsekvent tilstrækkelig tæl på tilførslen til, at proven kan være repræsentativ for recipientens kvalitet i det område, der berøres af tilførslen, idet der dog tages højde for en rimelig blandingszone. iii) Den nødvendige supplerende overvågning ved overskridelse af en FQS for et stof på listen over prioriterede stoffer bør omfatte overvågning i forskellig afstand fra tilførslen for at fastslå overskridelsens udstrækning. 40 1. 1. 4. 5. Overvågning af beskyttede omrader Den under punkt 1. 1. 4. 1 til 1. 1. 4. 4 omhandlede overvågning suppleres som foreskrevet nedenfor: i) -Drikkevandsindvindingsleder Områder, der er udpeget i medfør af artikel X (drikkevandsindvinding), udpeges som overvågningssleder og kontrolleres for alle parametre, loi hvilke der er fastsat miljøkvalitetsnormer i henhold til artikel 8. Kontrollen foretages med de nedenfor angivne frekvenser: Årlig minimumsfrekvens for prøvetagning og analyse for alle parametre, for hvilke der er fastsat en FQS i henhold til artikel X. Forsynet befolkning Frekvens < 10 000 > 10 000 til < 30 000 -30 000 til • 100 000 • 100 000 ii) -Badevande 1 pr. 3 måneder 1 pr. 6 uger I pr. måned I pr. måned For sådanne områders vedkommende foretages kontrollen i overensstemmelse med kravene i direktiv 76/160/EØF. iii) -Næringsstoffølsomme områder For sådanne områders vedkommende foretages kontrollen i overensstemmelse med kravene i direktiv 91/271/EØF og 91/676/EØF. iv) - Områder, der er beskyttet som naturtype og af hensyn til dyre- og plantearter Kontrol af sådanne områder sker som for de ovennævnte type I-vandområder og med sådan yderligere kontrol, som anses for nødvendig for at sikre, at disse områders tilstand opfylder kravene i den foran staltning, i henhold lil hvilken de er udpegel. 1. 1. 4. 6. Overvågning ved forureningsuheld Ved forureningsuheld, jf. artikel 19, overvåges der som for de ovennævnte type 1-vandområder for at fastslå forureningens indvirkning på vandrecipienten. A 1 /. 1. 4. 7. Standarder for overvågning af typeparamelre Prøvetagning af makroinvertebrater ISO 5667-3 1995 EN 27828: 1994 EN 28265: 1994 ISO 9391: 1995 ISO/CD 8689. 1 ISO/CD 8689. 2 Metoder Vejledning om for biologisk prøvetagning Vandkvalitet- Prøvetagning- Del 3: Vejledning om opbevaring og behandling af prøver. Vandkvalitet prøvetagning af bentiske makroinvertebrater foretaget med hånd-net. Vandkvalitet Metoder for biologisk prøvetagning Vejledning om design og brug af kvantitative prøver for makroinvertebrater i stennede substrater i lavvandede områder. Vandkvalitet Prøvetagning efter makroinvertebrater på dybt vand - Vejledning om brugen af kolonisations, kvalitative og kvantitative prøver. Biologisk Klassifikation af floder DEL I : Vejledning om tolkningen af data om Biologisk Kvalitet fra undersøgelser af Bentiske makroinvertebrater i vandløb. Biologisk Klassifikation af floder DEL 1 : Vejledning om præsentationen af data om Biologisk Kvalitet fra undersøgelser af Bentiske makroinvertebrater i vandløb. Prøvetagning af makrofyter CEN/lSO-slandardcr under udarbejdelse Prøvetagning af fisk CEN/ISO-slandarder under udarbejdelse Prøvetagning af kiselalger CEN/ISO-standarder under udarbejdelse i CEN Standarder for fysisk-kemiske parametre Standarder for hydromorfologiske parametre. 1. 1. 5. Overvågning og vurdering af andre marine vande Tabel 1. 1. 5 De vigtigste menneskabte virkninger, der skal tagcs i hctrcigtning Udledningeraf sloffer, der eromfattct af bilag VIII (bortset Ira nteringsstofTer), herunder navnlig C'd, llg, Pb, TBT, PCIVer ". PAII'er', chlorerede dioxiner. diben/ofuranerog olie; Najringsstoffer Udledningeraf allald: Fiskeri og havbrug 1 2 3 4 Metode 1. Hver medlemsstat identificerer i overensstemmelse med den metode, der er fastsat i bilag III: a) de stoffer eller forureningsemner i punkt 1 eller 2 i tabel 1. 1. 5. der i betydelige mængder tilføres havmiljøet fra luften, Ira vandløb og flodmundinger, fra direkte udledninger, i nærheden af skibsruter og i nærheden af offshore-anlæg. De omfatter navnlig tilførslen af de stoffer, som der er tegn på bidrager betydeligt til forureningen af en af de øvrige medlemsstaters marine vande. b) Betydelige forekomster af affald på havoverfladen, på havbunden og langs kystlinjer. c) betydelig forekomst af fiskeri- og havbrugsakliviieter. 2. For Inert slof eller foruren i ngsemne i punkt I i label II. 5. der idenlilieeres i punkt I. litra a), skal medlemsstaterne: a) overvåge de marine koncentrationer i sedimenter og biota b) c) For viglige grupper af de således overvågningsordninger for de biologiske virkninger. fastlægge udgangskoncentralioner sammenholde koncentrationer med kriterier for okotoksikologisk vurdering identificerede forureningsemner opretter medlemsstaterne 3. Ved betydelige tilførsler af næringsstoffer som identificeret i punkt 1, litra a) skal medlemsstaterne: a) oprette et overvågningsprogram med henblik på at fastslå, hvor høje næringsstofkoncentrationer eller -strømme fra menneskeskabte kilder forårsager en stigning i hyppighed, udbredelse eller varighed af fytoplanktonopblomstringer eller en ændring af artssammensætningen, og foretage overvågning med henblik på at påvise og vurdere, i hvilken udstrækning øget af giftige fytoplanktonmængde, ændret fytoplanktonarter fører til økologiske forstyrrelser. fytoplanktonartssammensætning og forekomst b) 4. Ved forekomst af affald som identificeret i punkt I. litra b). skal medlemsstaterne: a) identificere og vurdere affaldets kilder, sammensætning, forekomst og mængder og b) vurdere information om fugles og marine organismers maveindhold i relation til sundhed. 5. I forbindelse med fiskeri- og havbrugsaktiviteter som medlemsstaterne: identificeret i punkt 1, litra c), skal ')Der er tale om følgende: CB 28, CB 52, CB 101, CB 118, C B 138, CB l53ogCB 180. 2)Der er tale om følgende: phenanthren, anthracen, fluoranihen, pyren, benzo|t/|anthracen, ehrysen, benzofc/jpyren, benzo|,t,'/?/]perylen, indenof /,2, J-cc/|pyren. 4 3 a) ved fiskeriaktiviteter - overvåge udsmid af fisk og fiskeaffald; - overvåge bifangster og oprette en overvågning af de biologiske virkninger med henblik på at kvantificere virkningerne på bestande af ikke-målarter og bundsamfund; b) ved havbrugsaktiviteter - identificere og overvåge de vilde bestandes genetiske sammensætning med henblik på at fastslå påvirkninger; - overvåge sygdomme og parasitter i vilde bestande og foretage risikovurderinger af en eventuel introduktion heraf fra havbrug; - overvåge koncentrationer/biologiske virkninger af pesticider og antibiotika. 6. Med henblik på at at opnå en overordnet vurdering af miljøets sundhed og fastslå de menneskelige påvirkningers omfang udarbejder medlemsstaterne miljøkvalitetsmålsætninger, identificerer passende til deres indikatorarter og miljøkvalitetsmålsætninger. fastlægger et biologisk overvågningssystem tilknytning i 7. De nødvendige tekniske specifikationer og kvalilelssikringshcslcmmclscr med henblik på at sikre dataenes pålidelighed og sammenlignelighed og klan regisirere de fremgangsmåder, der er anvendt ved overvågning, vurdering og analyse af aktiviteterne i punkt. -(>. vedtages af Kommissionen senest i artikel 25. Kommissionen sikrer størst mulig den 31. december 2001 efter proceduren overensstemmelse mellem de forpligtelser, der fastsætles, og forpligtelserne i henhold til de internationale konventioner, der omfatter territorialfarvande og andre marine vande. 44 1. 1. 6. Fremlæggelse af overvågningsresultater og harmoniseret klassifikation af økologisk kvalitet /. /. 6. 1. Fremlæggelse af overvågningsresultater og klassifikation af økologisk status i. ii. iii. For sii vidt angår biologisk overvågning, fremlægger medlemsstaterne overvågn i ngsresu I talerne for hvert område i form af afvigelser fra områdels referencetilsland. Denne afvigelse udtrykkes ved el enkelt tal. der numerisk repræsenterer afvigelsesgraden. For den enkelte kemiske parameter udtrykkes måleresultatet ved en absolut numerisk værdi og omsættes til en kvalitetsklassifikation som omhandlet under punkt 1. 2. For så vidt angår hydromorfologiske parametre, udtrykkes overvågningsresultatet ved en kvalitetsklassifikation som omhandlet under punkt 1. 2. iv. Medlemsstaterne klassificerer det enkelte vandområdes økologiske kvalitet efter nedenstående skema: Høj A - blå C iod B - grøn Rimelig C - gul Ringe D - orange Dårlig E - rød Der fremlægges et kort over biologisk kvalitet med den ovenfor angivne farvekode. Opnås der ikke god økologisk status, og skyldes dette udelukkende stærkt ændrede fysiske karakteristika, anbringes der grønne streger over åen relevante farvekode. v. Et vandområdes økologiske kvalitetsklassifikation angives ved tre bogstaver ved siden af hinanden. Første bogstav angiver klassifikationen for biologiske parametre, andel bogstav klas sifikationen for hydromorfologiske parametre og tredje bogstav klassifikationen for kemiske parametre. Vandområdets generelle økologiske status er den laveste af disse tre klassifikationer. 1. 1. 6. 2. Biologiske overvågningsresultaters sammenlignelighed i. ii. iii. Kommissionen sikrer, at der foregår en informationsudveksling mellem medlemsstaterne, der fører til identifikation i hele Fællesskabet af en række vandområder, bestående af et repræsentativt udvalg af økotyper og med kvaliteter, der svarer til de normgivende definitioner på kvalitetsklasser, der er omhandlet under punkt 1. 2. Denne gruppe af områder vil under et blive kaldt interkalibreringsnetværket. Et register over de områder, der udgør interkalibreringsnetværket, oprettes og gøres tilgængeligt for bemærkninger inden den 31. marts 2001. Etablering af interkalibreringsnetværket for god økologisk status skal være tilendebragt inden den 31. december 2001. Kommissionen koordinerer interkalibreringen. Alle biologiske overvågningssystemer, som en medlemsstat ønsker at bruge i medfør af artikel 10, skal afprøves på interkalibreringsnetværket. Denne prøvning foregår således: 4 5 i) Hvert enkelt biologisk i interkalibreringsnetværket, som er af samme økotype som den, det skal bruges på i praksis. Interkalibreringsnetværket skal omfatte mindst 5 steder på hvert af de 5 kvalitetsniveauer for hver økotype. skal prøves på alle overvågningssystem steder i i) For det enkelte nationale overvågningssystem fastsættes der miljokvalitetskoefficienter for hver af de fem kvalitelsklasser. Medlemsstaterne klassificerer vandområders økologiske status i medfør af dette direktiv ved henvisning lil de således fastlagte koefficienter. iv. Den i nr. iii) omhandlede interkalibrering skal være tilendebragt senest åen 31. december 2002. En tabel med alle de siiledes inden den 30. juni 2003. låsisatte værdier offentliggøres af Kommissionen 46 1. 1. 7. Kriterier for udpegning af stærkt modificerede fysiske karakteristika Medlemsstaten kan erklære et vandområdes fysiske karakteristika stærkt modificerede på grundlag af følgende overvejelser: i. ii. om det er teknisk muligt og økonomisk gennemførligt at foretage ændringer sådanne ændringers indvirkning på det omgivende miljø iii. indvirkning på sejladsen iv. indvirkning på de aktiviteter, som er årsag til, at vandel oplagres (elektriciletsproduktion, drikkevandsforsyning osv. ) v. indvirkning på vandregulering og beskyttelse mod oversvømmelse. Når el vandområdes karakteristika udpeges som stærkt modificerede, anføres delle samt grundene hertil i forvaltningsplanen for vandløbssystemet. 4 7 1. 2. OVERFLADEVANDS KEMISKE STATUS 1. 2. 1. Udvælgelse af overvågningssteder samt prøvetagnings- og analysefrekvens Disse skal fastlægges, som det er bestemt i lovgivningen om miljøkvalitetsnormen. Når der ikke gives nogen specifik vejledning, anvendes ordningen for stoffer på listen over prioriterede stoffer under punkt 1. 1. 4. 3. 1. 2. 2. Fremlæggelse af kemisk status Når en vandmasse opfylder alle de kvalitetsnormer for kemiske forurenende stoffer, der skal overholdes i henhold til artikel 13. stk. 3, litra a) eller h), skal den registreres som havende god kemisk status. I benægtende fald registreres den som ikke havende god kemisk status. 48 2. 2. 1 GRUNDVAND ANALYSE AF VANDLØBSSYSTEMDISTRIKTETS KARAKTERISTIKA Identifikation, kortlægning og karakterisering af grundvandsmasser Medlemsstaterne skal identificere, kortlægge og karakterisere alle grundvandsmasser på nationalt, regionalt og lokalt plan. Ved karakteriseringen af grundvandsmasser skal følgende oplysninger indsamles, i det omfang de er relevante for de enkelte grundvandsmasser: * * * * * * * * grundvandsmassens grænser og areal; grundvandsmassens geologiske karakteristika, herunder geologiske enheders omfang og type; grundvandsmagasinets hydrogeologiske karakteristika, herunder hydraulisk ledningsevne, porøsitet og indeslutning; karakteristika ved de overfladeaflejringer og den jord, der ligger over grundvandsmagasiner herunder deres tykkelse, porøsitet, hydrauliske ledningsevne og absorptionsegenskaber; grundvandets lagdelingskarakteristika i grundvandsmassen; en oversigt over tilknyttede overfladesystemer, herunder terrestriske økosystemer og overfladevandmasser, som grundvandsmassen er dynamisk forbundet med; skøn over retninger og omfang af vandudvekslingen mellem grundvandsmassen og de tilknyttede overfladesystemer; og tilstrækkelige data til at beregne den årlige, gennemsnitlige gendannelsesrate på lang sigt. Ved karakteriseringen af menneskelig påvirkning skal følgende oplysninger indsamles og opbevares for hver enkelt grundvandsmasse: * * * * * * * * beliggenheden af de steder i grundvandsmassen, hvorfra der indvindes vand; den årlige, gennemsnitlige indvinding fra disse steder; den kemiske sammensætning afvand, der indvindes af grundvandsmassen; beliggenheden af de steder i grundvandsmassen, hvor vand udledes direkte; udledningsraten ved disse steder; den kemiske sammensætning afvand, der udledes i grundvandsmassen; arealanvendelse i afstrømningsområdet for grundvandsmassen, herunder menneskeskabte ændringer af grundvandsmassens gendannelseskarakteristika, herunder omlægning af regnvandsafstrømningen på grund af befæstning af arealer, kunstig gendannelse, opdæmning og dræning; og områder med menneskeskabt udvikling, der kan forårsage skade på grund af ændringer i grundvandsspej let. Der skal gives tilstrækkelige oplysninger til, at der kan beregnes en pålidelig vandbalance for hver grundvandsmasse for at identificere nettoændringen i massens vandoplagring som følge af de samlede vandmængder, der tilføres eller bortledes fra massen. 49 2. 2 GRUNDVANDS KVANTITATIVE STATUS 2. 2. 1 PARAMETER FOR KLASSIFIKATION AF GRUNDVANDS KVANTITATIVE STATUS Grundvandsspej lregime 2. 2. 2 DEFINITION AF GOD KVANTITATIV STATUS Elementer God status Grundvandsspejl Grundvandsspejlet i grundvandsmassen bar god h'antitativ status sow defineret i artikel 2. ikke voiret udsat Grundvandsspejlet bar for menneskeskabte cendringer. der ville medfore, at del ikke opfylder de okologiske kvalitetsmal, der lilknyttede overfla- er fast sat devande, eller en vcesentlig forringelse af vandenes okologiske kvalitet eller en vcesentlig terrestriske heskadigelse okosystemer. i artikel 4 for lilknyttede af Grundvandsspejlet adviser ikke nogen tendens, der skyldes menneskelig pdvirkning, og som kan medfore sadanne cendringer af grundvandsspej let. JEndringer i bevoigelsesretningen som folge af niveaucendringer kan forekomme midlertidigt, eller konstant i et rumligt begrcenset omrade, men en sadan vending medforer ikke, at saltvand eller andet trcenger ind, og indikerer ikke en tendens skyldes menneskeskabt pavirkning, og som kan medfore en sadan indtrcengning. i bevoigelsesretningen, der ' ' i '"In • infTiWuii. —• 2. 2. 3 OVKKVÅGNING Al < GRUNDVANDSk\ ANÏÏTAÏÏVK STATUS 2. 2. 3. 1 Overviigningssleder lor grundvandsspejlet De enkelle kompetente myndigheder skal oprcllc el gnindvaiHlsovervågningsnel i overensslemmelse med kravene i artikel 10. Overvågningsnettet skal udformes således, al del giver el pålideligt skøn over alle grundvaudsmassers kvantitative status. Medlemsslalerne skal 1. 2. 3. 4. Identificere de grundvandsmasser. hvorfra der indvindes vand. og sørge for. al der er tilstrækkeligt mange overviigningssleder lil al vurdere indvindingens indvirkning på grund vandsspejlet i grundvandsmassen. Identificere de grundvandsmasser, hvori der sker direkte eller indirekte udledninger, og sørge for, al der er tilstrækkeligt mange overviigningssleder fil at vurdere udledningens indvirkning på grundvandsspejlet i grund vandsmassen. Identificere alle betydelige grundvandsmasser. hvor grundvand strømmer over en medlemsslatsgrænse, og sorge for. at der er tilstrækkeligt mange overviigningssleder til at be regne grundvandsslrommens retning og mængde. Identificere de grundvandsmasser, dei ikke er omfattet al punkt I. } eller 3, og sorge for, al der er tilstrækkeligt mange overviigningssleder lil at beregne grundvandsspejlet, herunder dynamiske i elementer grund vandsmassen over længere lid. variationer og naturlige udsving sæsonbestemte såsom • ) V ,1 Valg af frekvens Overvågningen af grundvandsspejlet bør udføres siiledes. at tier identificeres både kortsigtede og langsigtede tendenser i grundvandsspejlet. Overvågningen skal være tilstrækkelig til. at sådanne tendenser kan trods klimabeslemte variationer som folgc af faktorer såsom regnmængde og klimaændringer på lang sigt. identificeres i de enkelte grundvandsmasser skal muliggøre Frekvensen for observationer af grundvandsspejlet vurdering af tendenser i grundvandsspejlet som følge af både menneskeskabt og ikke-menneskeskabt påvirkning af massen. Frekvensen for observationer skal muliggøre beregning af den disponible grundvandsressource. 2. 2. 3. 3 Fremlæggelse af kvantitativ status For hvert ovcrvågningssled for grundvandsspejlet skal observationerne af grundvandsspejlet analyseres for al vurdere tendenserne i grundvandsspejlet i grundvandsmassen. Hvis der konstateres eller kan forudsiges tendenser, der skyldes menneskelig påvirkning, og som kan medføre el tilknyttede overfladesystemers økologiske status, skal dette betragtes som manglende opnåelse af god kvantitativ status. fald i 2. 3. GRUNDVANDS KEMISKE STATUS 2. 3. 1. PARAMETRE I OR KLASSIFIKATION Al KEMISK STATUS ledningsevne Koneenlralioiier af slofferne p:i listen over prioriterede slollei Koncentrationer af forurenende sloffer i bilag VIII 2. 3. 2. DEFINI HON AF KEMISK STATUS Elementer Generelt God status Den kemiske sammensætning af grundvandsmassen er således, al koncentrationerne af forurenende stoffer som an for l nedenfor ikke udviser virkninger af indtrængning id'sail eller andel ikke ovcrsliiu'r de miliokvalilelsshnnhirder, der er anfort nedenfor ikke ville medfare, al nnljomidcnc i artikel 4 ikke nås for tilknyttede overfladevaiule. eller al der sker en vtesenllig forringelse i sådanne vandmassers okologiske eller kemiske kvalitet eller en væsentlig beskadigelse af tilknyt lede terrestriske okosyslemer og overvågningsdata udviser ikke nogen tendens, der kan medfare, at miljokvaliletsslandarderne overskrides, at miljomålene ikke nås, al ti/knyllede overfladevandes okologiske eller kemiske kvalitet falder, eller al tilknyt tede terrestriske okosyslemer beskadiges lyder ikke på indtrængning al sali eller andel i grundvandsmassen ,cdningscvnc miljokvidilelsslandarder fasisai i benbold til artikel 21. stk. b. elier anden relevant l\h lovgivning Forurenende stoffer på listen over prioriterede stoffer Andre forurenende stoffer Miljokvalitelsstandarder. som medlemsstaten har fastsat i henhold til artikel <V eller artikel 21. stk. 6. eller som gælder i henhold til anden relevant EF-lovgivning 2. 3. 3. OVERVÅGNING AF GRUNDVANDS KEMISKE STATUS 2. 3. 3. 1. Identifikation af overvågningssteder Medlemsstaterne skal, hvor del er relevant, vurdere, om hver enkelt grundvandsmassc er modtagelig for forurening med henvisning til relevante disponible overvågningsdata eller til grundvandsmassens karakteristika som fastslået i overensstemmelse med bilag II. navnlig tykkelse, hydraulisk ledningsevne, absorptions- og reaklionsegenskaber for materialer, der ligger over den geologiske enhed, hvori grundvandet befinder sig; tykkelse, hydraulisk ledningsevne, absorptions- og reaklionsegenskaber for tie faste geologiske lag i den umættede /one; og dybden underjorden af den øverste del af grundvandsmagasiner tier er knyttet (il grundvandsmassen. Medlemsstaterne skal 1. 2. 3. 4. Identificere tie grundvandsmasser, iler livrurenes fra punktkilder, og surge lor. at tier er tilstrækkeligt mange overvågningssteder for grundvandsmassen i betragtning af dens modtagelighed. fra punktkilderne til al vurdere forureningen følgerne al Identificere de grundvandsmasser. der forurenes nå anden måde end lia punktkilder, og sorge for, at der er til al vurdere følgerne af disse kilder for grundvandsmassen i betragtning af dens modtagelighed. tilstrækkeligt mange overvågningssteder Identificere de grundvandsmasser, der er modtagelige for indtrængning af sail eller andet som følge af grundvandsindvinding, og sørge for, at der er tilstrækkeligt mange overvågningssteder til at konstatere, hvor meget salt eller andet, der trænger ind i grundvandsmassen. alle væsentlige Identificere en medlemsstatsgrænse. og sorge for, al der er mindst ét ovcrvågningsslcd og andre steder, der anses for nødvendige for at være repræsentative for variabiliteten i den kemiske sammensætning hen over grænsen. grundvandsmasser. grundvand strømmer hvor over 5. 11 ti pege yderligere overvågningssteder. der er nødvendige for at sikre el samlet overblik over grundvandets kemiske status for den enkelte grundvandsmassc. Grundvandsmasser, tier er udpeget som vande, som anvendes til indvinding af drikkevand i henhold lil artikel X, skal overvåges ved indvindingsstedet for at sikre o\crholdclsc al de miljøkvalitelsstandarder, som medlemsstaten har fastsat i henhold til artikel X. '. ) i 2. 3. 3. 2. Valg af parametre ( )vcrvågning og analyse skal udfores for følgende parametre: Typeparamelre Ledningsevne SlolTcr pii listen over priorilerede sloffer Andre forurenende stoffer Type 1-vandomrade - diffus tilforsel Valgmulighed ()versigl ()versigt Type 2-vandomrade - Pavirkning fra punktkilder Type 3-vandomrade - Folsomt over for ind- tracngning Type 4-vandomrade - (ircenscovcrskridende Type 5-vandomriide Valgmulighed Oversigt Oversigt Alle Oversigt Oversigt Valgmulighed Alle Valgmulighed 1 Idvalg Valgmulighed Udvalg ()versigt 1 Ulvalg 1 Itlvalg Ved "oversigt" forstås i ovenstående tabel: "Der skal linde overvågning sled af sådanne forurenende stofter, som står opført i oversigten over forureningskilder, der kan trænge ind i grundvandsmassen som identificeret i undersøgelsen af menneskelig påvirkning, se 2. 3. 1 ovenfor. " Ved "udvalg" forstås i ovenstående tabel: "Der skal finde overvågning sted af et udvalg af upåvirkede steder med hensyn til tilstedeværelse af forurenende stoffer, der kan være udbredt, for at opnå værdier for disse forurenende stoffers baggrundskoncentration. " Ved "valgmulighed" forstås i ovenstående label: "Kan overvåges, hvis medlemsstaten ønsker det. " 2. 3. 3. 3. Valg af frekvens Medlemsstaterne skal foretage overvågning, når tiel kræves ilolge label 2. >. 2. 2 ovenfor, inetl tien frekvens som anses for nødvendig for at sikre, al tendenser i koncentrationen af alle forurenende sloffer opdages. Under alle omstændigheder skal der foretages overvågning mindst én gang om året. Det anvendte overvågningssystems pålidelighed og præcision anføres vandløbssystemet. i forvaltningsplanen for 2. 3. 3. 4. Fremlæggelse af grundvands kemiske status Hvis en grundvandsmasse ikke opfylder standarderne i 2. 2. 2, anses den for ikke at have opnået god kemisk grundvandsstatus. 54 ISSN 0254-1459 KOM(98) 76 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 01 15 Katalognummer : CB-CO-98-078-DA-C ISBN 92-78-31006-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg S5