title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Management of fish stocks in the Mediterranean'

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
fishery management
fishery resources
fishing regulations
management of resources

text: C 129/28 EN Official Journal of the European Communities 27. 4. 98 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Management of fish stocks in the Mediterranean’ (98/C 129/07) On 10 July 1997 the Economic and Social Committee, acting under the third paragraph of Rule 23 of its Rules of Procedure, decided to draw up an opinion on the ‘Management of fish stocks in the Mediterranean’. The Section for Agriculture and Fisheries, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 5 February 1998. The rapporteur was Mr Mun˜iz Guardado. At its 352nd plenary session of 25 and 26 February 1998 (meeting of 25 February), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 118 votes for with one abstention. 1. Introduction 1. 1. The present opinion addresses the management of fish stocks in the Mediterranean, a clearly complex and delicate issue of great importance whose particular features demand a specific approach. Different fishing fleets operate in the Mediter- 1. 2. ranean: EU vessels, those from the other countries of the Mediterranean basin, and third country vessels. While the EU fleet is subject to strict rules (Community and national, in some cases), arrangements vary for each of the other Mediterranean countries and third country fleets, concentrating on migratory species (tuna and swordfish), operate with virtually unrestricted freedom. This is creating an increasingly untenable and discrimi- natory situation for all the Mediterranean countries, the EU ones in particular. 1. 3. There is a need for real, comprehensive harmon- ization: it is difficult for EU fishermen to understand why they must obey (national/EU) laws which are not harmonized with those of the other fleets present in the Mediterranean. EU fishermen acknowledge that fishing grounds 1. 4. which are at risk of being wiped out must be protected and regulated, but they cannot accept that such protec- tion should benefit other, unregulated fleets at their expense. 1. 5. Representatives of the 88 Mediterranean fisher- men’s associations met in Ibiza (Spain) on 7 and 8 June 1997. The urgent need for comprehensive arrangements, efficient management and controls on the fleets of other Mediterranean and third countries, together with vessels operating under flags of convenience, was once again emphasized, so as to combat the over-fishing to which most Mediterranean species are subject. 1. 6. The far-reaching importance of this question has already given rise to two diplomatic conferences: one in Crete (Greece) in 1994, the other in Venice (Italy) in 1996. At both conferences aspirations for the future of the Mediterranean were discussed and numerous declarations made, but since then the sector has seen that these intentions have failed to lead to practical measures going any way towards solving the problems. 1. 7. The competent bodies must make faster and more effective progress. An extremely serious situation is being met with rather too much calm, and there is little sense of realism or ambition in seeking solutions, although some national measures have been adopted over recent months (replacement of drifting gill nets in Italy using EU loans, establishment of a protected zone in Spain). 1. 8. Other widely advocated steps, however, have not yet been discussed. Among these, the Committee would highlight trade measures against countries not complying with rules for conserving resources. 1. 9. Although Community law provides for many of these restrictions, it also contains derogations for specific fishing fleets from a number of countries. There are also specific derogations for other countries. 1. 10. The fact that these restrictions continue to be flouted contributes to the exhaustion of all resources. Recovery of fishing grounds should therefore be the guiding principle of all fishery policies: Council Regu- lation (EC) No 1626/94 of 27 June 1994 (1) represented a first step in this direction. Even Regulation (EC) No 1626/94 lacks realism 1. 11. and ambition in solving the very real problems existing in the Mediterranean. The regulation has still failed to produce real, 1. 12. effective harmonization and the Mediterranean con- tinues to lack a regulation system capable of halting the deterioration of resources, the crisis affecting fleets, job losses and market distortion. The Committee therefore advocates: — safeguards for the conservation of Mediterranean fishery resources; (1) OJ L 171, 6. 7. 1994, p. 1; ESC opinion: OJ C 201, 26. 7. 1993. 27. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 129/29 — consideration of the views and advice of those working in the sector on whatever measures are adopted, underpinning their implementation; The following figures outline the make-up of the 2. 2. EU fleets operating in the Mediterranean zone: — responsible marketing, to make responsible fishing Country Vessels KWt Personnel GRT both possible and sustainable; — effective checks on third country fleets practising unregulated industrial fishing at the expense of traditional fishing. 2. General comments 2. 1. ‘Mediterranean’ means ‘surrounded by land’: it is a small sea compared to others around the world, but is unique in giving its name to a clearly defined type of climate. It is home to a wide range of economically valuable species. Hake, monkfish, mullet, sole, bream, shrimp and prawn are of particular importance among demersal species: the pelagic species divide into the smaller varieties, such as sardine, anchovy, scad and mackerel, and the larger, which include bluefin tuna and swordfish. 2. 1. 1. These resources basically live and reproduce within the continental shelf area (to a depth of 180 metres). The shelf is narrow, and distributed unevenly along its shoreline. This can be seen from the following table, which also shows territorial waters in nautical miles. Country Albania Algeria Cyprus Egypt France Greece Israel Italy Lebanon Libya Malta Morocco Spain Syria Tunisia Turkey (Mediterranean) Former Yugoslavia Total Territorial waters (naut. miles) 15 12 (1) 12 12 12 6 6 12 12 12 12 12 12 (1) 36 12 6-12 (1) 12 Shelf (km2) 5 450 10 700 2 500 29 200 20 450 57 000 3 250 120 740 1 450 55 000 5 460 4 480 44 100 1 160 77 300 26 100 43 500 511 140 Spain France Italy Greece EU total 5 668 2 365 16 801 20 792 45 626 477 828 183 000 1 524 977 674 310 15 053 3 611 47 587 39 397 101 256 17 458 270 179 146 147 105 648 2. 2. 1. Appendix I describes the characteristics of the EU Mediterranean fishing fleet, as defined in the 1990 working document on guidelines for a common fisheries system in the Mediterranean. 2. 2. 2. These figures reflect the small size of undertak- ings, which are of a predominantly non-industrial character. The proximity of fishing grounds to fishing communities and ease of access to markets (at least in the Community countries) have produced a highly fragmented sector. The size of each country’s fleet depends chiefly on the size of its continental shelf area. The following table illustrates the concentration of fishing vessels in each 1 000 km2 of shelf for each EU country: Country Vessels KWt Personnel GRT Spain France Italy Greece 129 116 139 365 10 835 8 949 12 630 11 830 341 177 394 691 2 296 854 2 238 2 564 2. 3. The Mediterranean is also a major centre for the consumption of fisheries products. It has a strong tradition of seafood consumption, a densely populated coastline and a fragmented but very fluid market on which fishery produce prices are often considerably higher than on other markets. Against this backdrop, it is difficult to check on the size of catches landed — a difficulty compounded by at least two further factors: the geographic dispersal of potential landing places, and budget constraints preventing the authorities from stepping up checks (sea and land surveillance). (1) Algeria extended its territorial waters unilaterally in 1996. Spain has declared a protected fisheries zone between the Cabo de Gata and the French border. Both Spain and Algeria have decided to supervise fishing activities up to the territorial limit permitted by the Convention of the Sea. Turkey applies a 6 mile limit in the Aegean and 12 miles along the rest of its coast. 2. 4. Inspection systems, which are the responsibility of the national authorities, should, as far as possible, involve fishing communities themselves and their organ- izations, based on clear, transparent and fair rules. Fishery resources have long been exploited in the Mediterranean, sometimes under self-regulating ar- C 129/30 EN Official Journal of the European Communities 27. 4. 98 rangements put in place by fishing communities. How- ever, technological change, the increased mobility of the world’s fleets, and market globalization have finally affected the stability of Mediterranean resources. — ensure improved coordination of scientific and tech- nical research, so as to obtain optimum use of specialist bodies’ operating budgets; 2. 4. 1. As long ago as 1972, the General Fisheries Council for the Mediterranean (GFCM) (1) set up a working party on pollution in the Mediterranean. Due to the localized nature of many resources, however, countries have generally made little headway in inter- national cooperation, the GFCM being restricted to a basically consultative role. 2. 4. 2. Nevertheless, the entry of Greece and Spain into the Community in the 1980s, together with the weight of the common fisheries policy in the Atlantic (withdrawal prices, aid for modernization, etc. ) led the member states to begin a joint follow-up effort for Mediterranean fisheries. 2. 5. In the mid-1990s the European Commission’s services presented a working document on guidelines for a common fisheries system for the Mediterranean, a first step in discussing the problems and solutions to them. At this stage, it became evident that a Community policy for the conservation and management of fishery resources in the region was needed , in order to maintain fisheries assets and encourage their exploitation for the benefit of the coastal population. A series of measures was introduced to achieve these objectives, establishing a timetable and the means by which a common fisheries policy for the Mediterranean would be set up. Seven years after publication of the document, an analysis can be made of how these guidelines have evolved in the legislative, political, technical, socio-economic and international cooperation spheres. 2. 5. 1. It was made clear in the legislative sphere that, although many of the provisions of the common fisheries policy were fully applicable to Mediterranean fisheries, they had to be introduced in stages and taking constant care to protect elements peculiar to Mediterranean fishing. To this end, it was proposed to: — establish a Community basis at the highest level, reflecting the general principles deriving from the UN Convention on the Law of the Sea and existing laws on technical conservation and management standards; — introduce or strengthen cooperation between Mem- ber States in the field of scientific research; — organize systematic dissemination of basic scientific data and results of work. The adoption of Council Regulation (EC) 2. 5. 1. 1. No 1626/94 of 27 June 1994 represented a significant step forward, harmonizing a number of technical measures in force in the Mediterranean. The Committee issued an opinion on this regulation on 6 May 1993, making a number of general comments which were not, unfortu- nately, fully taken on board in the regulation as finally adopted. Appendix II provides a table of the derogations under Regulation 1626/94, drawn up by the Com- mission’s DG XIV. 2. 5. 1. 2. Despite the advances made in the legislative field, real and effective harmonization is far from being achieved in the Mediterranean. This will only be possible by gradually removing all current derogations, when not scientifically justified, and applying the same technical measures to all fleets. The aim is to ensure a minimum, non-discriminatory reference framework for all Member States. If the proposal in its current form should prove unacceptable to any country, the relevant aspects of the regulation should be revised so that it is the same for all the countries upon which it is binding. In this regard, it is not acceptable for draft regulations to be consolidated which, even if for a transitional and limited period, constitute a serious precedent which could jeopardize efforts to secure a more structured fisheries conservation policy in the Mediterranean, as argued in the ESC’s opinion (2). 2. 5. 1. 3. To summarize, progress is possible in terms of stricter legislation, based on a Community framework of minimum requirements which countries, regions or fishing communities can supplement. However, it will be equitable to Community fishermen, who are in constant competition with each other, only if the framework of minimum obligatory requirements is the same for all. Clearly, a prerequisite for the social acceptance of legislation is that it be seen as equitable: effective enforcement is impossible without social acceptance in such a highly dispersed, fluid and complex environment as the Mediterranean. (1) An intergovernmental organization set up in 1949 within the UN’s Food and Agriculture Organization (FAO). The convention establishing the GFCM came into force on 20 February 1952. (2) OJ C 30, 30. 1. 1997. 27. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 129/31 2. 5. 2. A series of indicators were laid down in the political sphere, which may be broadly described as follows: — concerted action between the Member States con- cerned with a view to establishing fishery jurisdiction zones beyond territorial waters; — contacts with other Mediterranean countries, also fostering scientific cooperation; 2. 5. 3. In the technical sphere, the need has been acknowledged for a specific Mediterranean model for resource conservation. For the reasons listed above, this model is based on supervising the fishing effort (placing restrictions on fishing gear, on the number of vessels, etc. ) rather than on limiting catches. Mediterranean fisheries are such that general application of supervisory arrangements based on fixing TACs are impracticable, on account of the multi-species nature of catches and dispersal of fleets. Special importance has therefore been given to technical regulations, focusing on the following: — technical research into selectivity of nets; — intensified international cooperation within existing organizations. — progressive reduction in the use of nets damaging to the marine environment, especially drifting gill nets; 2. 5. 2. 1. Here, progress has basically been made at national level. The case of Spain should be noted, with its recent Royal Decree 1315/97 setting up a protected fishery zone in the Mediterranean from the Cabo de Gata to the border with France. Within this zone, Spain retains sovereign rights for the purposes of conserving living marine resources and for fishery management and control (Article 2). All, of course, without prejudice to any past of future EU measures for the protection and conservation of resources. 2. 5. 2. 2. The Spanish government’s intention with this measure is basically to protect populations of large pelagic species (particularly tuna), and to keep a labour- intensive, non-industrial fleet in the zone, oriented towards high-quality fishery products. 2. 5. 2. 3. A significant increase in the fishing effort of non-Mediterranean industrial vessels has occurred over recent years (there are estimated to be more than 100 such vessels, some using flags of convenience). These vessels frequently operate without supervision and very close to the 12-mile coastal zones, flouting the recommendations of the International Convention for the conservation of Atlantic tunas (ICCAT). This uncontrolled exploitation over the last few years has reduced fish stocks to critical levels. 2. 5. 2. 4. Uncontrolled exploitation further highlights the need to establish effective arrangements for con- trolling the fishing effort in the Mediterranean. A key objective in this regard is to strengthen the position of the GFCM as a major regional fisheries organization. To this end a number of important decisions (a scientific committee, autonomous budget, etc. ) were taken at the GFCM’s meeting in Rome on 13-16 October 1997. At the same time it was decided to amend the GFCM’s statutes and rules of procedure so as to allow the Community to become a member which will help to increase the EU’s importance in the organization. — drawing up of Community legislation defining characteristics and conditions for the use of different types of net; — conversion of fleets in order to secure systematic use of selective nets. 2. 5. 3. 1. Results in this field have also been scarce. Progress has been made in certain secondary aspects (establishment of a Community fleet census), but the core of the problem has only been tackled by Regulation 1626. However, the adoption of this Council regulation on 27 June 1994, harmonizing a number of technical measures in force in the Mediterranean, did not represent a major advance on the points referred to above, since: — the regulation made no provision for prohibiting drifting gill nets; — comparative discrimination is created with respect to pelagic, semi-pelagic and pair trawling gear, since it is left to the Member States to establish restrictions involving technical characteristics (Article 5). 2. 5. 3. 2. Progress may, however, be made on the problem of drifting gill nets following the adoption of a Council Decision on a specific measure to encourage Italian fishermen to diversity out of certain fishery activities (1), at the Fisheries Ministers Council held in Luxembourg on 14 and 15 April 1997. 2. 5. 3. 3. Various scientific studies have been pro- duced, but although they have increased knowledge of the problem, they have not been taken into sufficient consideration so as to underpin the regulations so far adopted. They do however represent a considerable step forward in terms of research, which must be pursued (1) OJ L 121, 13. 5. 1997, p. 20-22. C 129/32 EN Official Journal of the European Communities 27. 4. 98 in every possible forum, particularly those bringing together countries whose fleets are active in the Mediter- ranean. icy, and the involvement of occupational organ- izations. A specific point was contacts with third country fishermen; 2. 5. 3. 4. The GFCM should be the primary body involved, without however underestimating the role of scientific cooperation between countries (such as the FAO’s COPEMED project, etc. ). — the First meeting of professional fishermen from the countries of the Mediterranean seaboard, organized by the Commission, was held in Naples, Italy, on 28 September 1996. In conclusion, progress is being made in the 2. 5. 3. 5. technical field, but it is extremely slow. This means it still has little practical impact in terms of effectively regulating Community fishing at a stable, non- conflictual level. 2. 5. 4. In the socio-economic sphere, it was necessary to involve the sector in implementing the common fisheries policy. In view of the nature of Mediterranean fisheries (dispersal, small size of vessels, etc. ), it was essential to secure the support of those working in the sector for the obligations inevitably involved in making the common fisheries policy viable. It was proposed, in this connection, to strengthen the sector’s structures so as to create an active centre of collective responsibility to be consulted on questions of resource and market management. 2. 5. 4. 1. The producers’ organizations targeted in the common organization of the market have not been strengthened in the Mediterranean because of the exist- ing socio-economic structure and the way in which products are marketed. Regulation of the fishing effort could be strengthened by introducing mechanisms for the territorialization of the coastal waters. Official recognition of fishermen’s organizations in countries such as France and Spain, where they are firmly established, could be put on a qualitatively higher level. The effective supervision exercised by fishing communities in certain parts of the Mediterranean could be studied, and should lead to legal recognition and the delegation of powers by the state, allowing them a degree of participation in managing the resources of their local waters. Such recognition already exists for the coastal fisheries of Japan and the coastal lagoon of Valencia. The restrictive character of such a scheme could result in stronger safeguards for resources. 2. 5. 4. 2. Action in this sphere has so far been restricted to consultation initiatives, including two in which the sector participated: — the seminar held by the Commission and the Euro- pean Parliament in Ancona, Italy, on 22 and 23 June 1995 discussed Mediterranean resource conservation policy. Following the seminar, a meeting was held on 24 June attended by representatives of fishermen’s organizations. The meeting tackled questions con- cerning harmonization, Community-level technical measures, international cooperation, structural pol- Lastly, the international cooperation sphere 2. 5. 5. was considered to constitute the second stage in con- structing a comprehensive policy for the conservation and rational management of resources. After Com- munity harmonization, fishing in the Mediterranean as a whole would need to be tackled: measures agreed with the coastal states should be binding upon all. 2. 5. 5. 1. The most appropriate way proposed was to hold a diplomatic conference charged with laying the foundations for an international coordinating structure. The assumption was that such coordination should safeguard the common policy’s successes in resource management and conservation, secured during the first stage, and should be underpinned by an independent scientific body which would do the groundwork for an evaluation of the state of stocks. 2. 5. 5. 2. Matters have not yet moved beyond consul- tation in this area. Two diplomatic conferences have been held (Crete, Greece, 1994 and Venice, Italy, 1996) but no operational measures have yet been adopted to provide a practical solution to the problems. 2. 5. 5. 3. A further major issue raised since 1990 has been the revitalization of the GFCM as an institutional framework which brings together all the Mediterranean countries. No substantial progress has been made here either. The GFCM’s work has not been significantly stepped up (this may be assumed to be due to lack of resources, which should basically be provided by the EU). The EU’s membership has been approved (although it awaits Council ratification in order to take legal effect). The CGPM’s activity may change in view of the results obtained at its most recent meeting, held in Rome in October 1997. 2. 5. 5. 4. Many EU and non-EU countries — such as Spain, Greece, Morocco, Algeria, etc. — are generally involved in small-scale, non-industrial fishing. In con- trast, an industrial-type fleet, flying the Japanese or Korean flag, or flags of convenience (Panama, Honduras, Belize, etc. ), continues to operate, unsupervised, outside the 12-mile limit. This fleet consists of over 100 large vessels, fishing industrially with large-scale gear, concen- trating on massive catches of bluefin tuna and swordfish. 27. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 129/33 2. 5. 5. 5. The state of stocks is such that they cannot withstand pressure of this kind indefinitely. The situ- ation must be regulated and brought under control in the near future. Small-scale fishing should, in any event, always have priority over industrial fishing, and the interests of Mediterranean countries over those of outside countries. 3. Conclusions The Mediterranean displays a number of specific 3. 1. features to which management systems must be geared if they are to be effective. 3. 2. The efficacy of management systems will also depend on their fairness, thus preventing discrimination. 3. 3. Scientific research funding must be stepped up still further, giving greater dynamism to the GFCM and making it the leading body, but without neglecting scientific cooperation through joint studies by Mediter- ranean countries. justified, with the same technical measures applying to all fleets. The Committee would urge that fishermen be 3. 5. consulted on the proposed legislation, thereby involving them in its application. This would give greater force to the proposal made by the EU within the GFCM concerning the creation of a committee on which fishermen would be directly represented. 3. 6. Appropriate steps must be taken against pro- ducers who infringe resource conservation rules. Responsible trade must be encouraged so as to prevent the current unfair competition, particularly with regard to third country fleets. 3. 7. The establishment of protected fishery zones in the Mediterranean is the type of measure capable of ensuring that resource protection and conservation measures are effective. 3. 8. The diplomatic conferences must do more than issue declarations of intent. There must be closer cooperation between all the countries, working together at an early stage to prepare conclusions which can be put into practice immediately. Situations clearly differ, requiring real and com- 3. 4. prehensive harmonization of Mediterranean fisheries. Harmonization will only be possible following the gradual removal of all the derogations contained in Regulation (EC) No 1626/94, when not scientifically Small-scale fishing must have priority over its 3. 9. industrial counterpart in the transition to sustainable fishing in the Mediterranean. The interests of the Mediterranean countries should come before those of other countries. Brussels, 25 February 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS C 129/34 EN Official Journal of the European Communities 27. 4. 98 APPENDIX I to the opinion of the Economic and Social Committee Characteristics of the EU Mediterranean fishing fleet The EU Mediterranean fishing fleet may be described in general terms as follows: — it comprises a large number of vessels (some 47 000), which are small in size and underpowered; — both the vessels and their on-board fishing, conservation and processing equipment are out-dated; — on-board health and safety standards are often low. Following an analysis of the socio-economics models for the exploitation of fishery resources, the situation in the four Member States concerned may be summarized as follows: — Non-industrial coastalfishing is carried out using vessels with no superstructure, less than nine metres in length between perpendiculars and usually with no engine. Most vessels are family-operated and fishing provides many but low-paid jobs. Moreover, given its traditional social structures, the sector is somewhat resistant to outside obligations (legislation, supervision) and technological progress. This is compounded by socio-economic structures encouraging individualism. — The medium-sized non-industrial fishing fleet comprises vessels of between 9 and 18 metres in length between perpendiculars, which are generally out-dated and obsolete. Their activities are easier to supervise as there are fewer of them than of the above type, and because their size obliges them to land their catches in port. Some of the activities of this part of the Mediterranean fleet are subject to strict regulation, such as bans on fishing or building new vessels, aimed at controlling access to resources (advance authorization for construction, commissioning permits, licences, etc. ). — Deep-sea fishing is carried out by relatively modern and efficient vessels, operating in zones generally lying outside territorial waters. Of particular note here is the fleet specializing in tuna and other large migratory species, which competes directly the fleets of non-Mediterranean countries. Source: COM(90) 1136 fin — Annex I — pp. 13-14 27. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 129/35 APPENDIX II to the opinion of the Economic and Social Committee Exceptions under Regulation (EC) No 1626/94 Country Fishery Accepted exceptions Trawling for restocking fish Exceptions to 40 mm mesh size (Gobiidae, Atherinidae) for human consumption (Upper Adriatic) (Article 6, Annex III) Trawling (Mugilidae, Spari- Exceptions to 40 mm mesh size dae) for aquaculture (Upper Adriatic) (Article 6, Annex III) Time limit and conditions 31. 12. 1998 Authorized 2 months per annum 31. 12. 1998 Restocking fish for consump- Exceptions to 14 mm mesh size for encircling nets (Article 6, tion or aquaculture (Tyrrhen- Annex III) ian Sea) 31. 12. 1998 Italy Italy Italy Italy Trawls and seines for Atherini- Use within 3 nautical miles or dae in the coastal zone the 50 m isobath 31. 12. 1998 Italy Dredges for shellfish Dredging within 3 nautical miles or the 50 m isobath France Pair trawls (above the Posidon- Exceptions to 40 mm mesh size ian beds) (Article 6, Annex III) Permanent, if > 90 % shellfish 31. 12. 1998 France Shore seines Greece Shore seines Use tolerated (with minimum mesh size) Use tolerated (with minimum mesh size) 1. 1. 2002 1. 1. 2002 Greece Seines and trawls in the coastal Use within 3 nautical miles or zone the 50 m isobath 31. 12. 1998 Comments in Exceptions granted for meshes used accordance with national law at 1. 1. 1994. Possible extension after 1998 if scientifically justified in Exceptions granted for meshes used accordance with national law at 1. 1. 1994. Possible extension after 1998 if scientifically justified in Exceptions granted for meshes used accordance with national law at 1. 1. 1994. Possible extension after 1998 if scientifically justified in Exceptions granted for meshes used accordance with national law at 1. 1. 1994. Possible extension after 1998 if scientifically justified in Exceptions granted for meshes used accordance with national law at 1. 1. 1994. Possible extension after 1998 if scientifically justified Possible extension after 2002, if scientifically justified Possible extension after 2002, if scientifically justified in Exceptions granted for meshes used accordance with national law at 1. 1. 1994. Possible extension after 1998 if scientifically justified Source: table prepared by the Commission for the ‘Mediterranean’ working party of the Advisory Committee on Fisheries, 1 March 1995 (agenda item 2. 2)


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directive 95/69/EC laying down the conditions and arrangements for approving and registering certain establishments and intermediaries operating in the animal feed sector'

eurovoc_concepts:
adjuvant
animal nutrition
health control
manufactured feedingstuffs
marketing

formats: html pdf print

text: 27. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 129/57 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directive 95/69/EC laying down the conditions and arrangements for approving and registering certain establishments and intermediaries operating in the animal feed sector’ (1) (98/C 129/13) On 9 September 1997 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Articles 43 and 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Agriculture and Fisheries, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 5 February 1998. The rapporteur was Mr Gardner. At its 352nd plenary session (meeting of 25 February 1998), the Economic and Social Committee adopted the following opinion with 83 votes in favour, two votes against and four abstentions. 1. General comments 2. Detailed comments This is a logical extension to nutritional sup- 1. 1. plements of the existing directive. 2. 1. Chapter I. 2. (b), 6. 2 The Committee has the same comments as 1. 2. explained in points 1 and 1. 1 of R/CES 1497/97. (1) OJ C 300, 1. 10. 1997, p. 10. Brussels, 25 February 1998. This requires every farmer and supplier to register the receipt, delivery date and exact quantity of any nutritional supplements used on the farm. This is excessively bureaucratic. The Commission or Council should look how these matters are currently handled in Member States. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 438/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Φεβρουαρίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 26. 2. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 56/1 I (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) JAMOMISLOS (EJ) aqih. 438/98 TGS EPITQOPGS tgr 25gr Vebqouaq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qo- mtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jaho- q(cid:148)fomtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 26 Vebqoua- q(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 25 Vebqouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 56/2 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 26. 2. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 25gr Vebqouaq(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 204 212 624 999 052 053 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 400 57,2 106,3 192,3 118,6 107,4 170,8 103,4 127,2 159,1 159,1 135,9 129,4 132,6 58,1 37,4 37,9 51,1 48,9 46,7 78,5 78,5 62,1 62,5 68,5 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 464 512 600 624 662 999 052 400 600 999 060 064 388 400 404 528 720 728 999 388 400 512 528 999 115,4 97,7 103,0 76,5 36,2 77,7 47,3 59,4 86,6 64,4 52,1 42,6 107,9 92,7 92,4 121,3 64,5 96,0 83,7 91,9 111,6 73,5 77,2 88,5 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000

eurovoc_concepts:
computer system
computer systems
data processing
type of business

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 02. 1998 KOM(1998) 102 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Innehållsförteckning SAMMANFATTNING INLEDNING 1. PROBLEMET OCH DESS KONSEKVENSER 2. KOSTNADER-NYTTA 3. MEDVETENHET OCH FÖRBEREDELSE 4. PROBLEMLÖSNINGAR 5. ATT PÅBÖRJA ARBETET 3 5 5 6 7 8 9 6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNA 10 7. OMFATTNINGEN AV GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER 11 Sammanfattning Ända sedan datorernas barndom har man, för att spara dyra magnetiska lagringsmedia, oftast bara använt två siffror för att ange årtal (ÅÅMMDD). Följden av detta kommer att bli att många program tolkar år 2000 som år 1900 vilket kommer att leda till felfunktioner och felberäkningar. De datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 utgör en mycket viktig fråga för både små och stora företag i alla branscher, en icke försumbar fara för konsumenterna och en stor utmaning för alla förvaltningsorgan. Problemen kan få negativa effekter för den enskilde medborgaren, för den europeiska ekonomins konkurrenskraft och även störa den inre marknaden. Dagens näringsliv är i allra högsta grad beroende av fungerande system som sammankopplar företagen, olika industriella och samhälleliga processer, system som alla baseras på datorer. Om en länk i denna kedja brister kan det få svåra konsekvenser både för systemet och de individuella deltagarna (medborgare, konsumenter, företag, hela kedjor av inbördes sammanhängande enheter, handelspartner). Medborgarna är idag i allt större utsträckning beroende av pensioner, förmåner, hälsa, försäkringar, energiförsörjning och transporter. Alla dessa tjänster tillhandahålls med hjälp av mycket omfattande datoriserade system som alla kan drabbas av problem i samband med sekelskiftet. Alla företag, stora som små, är beroende inte bara av sina egna datorsystem utan även av de datorsystem som deras affärspartner använder (t. ex. kunder, leverantörer, underleverantörer). Precis som den enskilde medborgaren är även företagen beroende av en mängd infrastrukturtjänster för din verksamhet. Skulle företagen inte anpassa sina datorstödda rutiner, inklusive sådana som är av betydelse för driften av industrianläggningar så att dessa fungerar felfritt, kan detta resultera i produktionsförluster och minskad konkurrenskraft och i vissa extrema fall även äventyra företagens existens. Under samma tidsperiod kommer den den privata och den offentliga sektorn vara full uppe i förberedelserna inför den gemensamma valutan som kommer att medföra stora förändringar för både arbetsmetoder och datasystem. De två händelserna skiljer sig åt på viktiga punkter: år 2000 är ett problem för datorerna med följder för ekonomin medan euron är en ekonomisk fråga med följder för datorerna. Vad gäller den tekniska sidan, så finns det vissa likheter mellan problemen. Tillsammans utgör de båda frågorna en utmaning av tidigare aldrig skådat slag för alla personer med ansvar för datoriserade system. För att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen och för att minimera de negativa följderna för både den privata och den offentliga sektorn måste arbetet med att säkerställa en smidig övergång till del nya årtusendet för både operativsystem och övrig programvara i datorer påskyndas. Alla berörda parter måste samarbeta inom sina respektive ansvarsområden. En mycket viktig fråga för företagen Datorstödda applikationer är ett viktigt hjälpmedel för dagens näringsliv. den enskilde medborgarens välfärd. samt även stora och småföretags konkurrenskraft Det kommer att ske under samma tid som euron införs Förberedelserna måste påskyndas Dataföretagen och användarna ansvarar för att arbetet utförs, men regeringar och myndigheter kan få en betydande roll Ansvaret för att åtgärda datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 och minimera riskerna ligger på tillverkarna och användarna av datoriserade system, och marknadskrafterna kommer att påskynda utvecklingen. Trots detta innebär problemets omfattning och potentiella följder att regeringar och myndigheter i alla medlemsstater bör stödja utsatta grupper, t. ex. konsumenter och små och medelstora företag, genom att vidta stödåtgärder och öka medvetenheten om problemet. Utöver detta ansvarar naturligtvis centrala och lokala myndigheter själva för att deras informationssystem klarar omställningen vid sekelskiftet. Alternativa planer måste tas fram för det fall att viktiga system skulle haverera. något även de enheter som övervakar infrastruktursektorer kan få. För infrastruktursektorer där ett datafel i samband med år 2000 kan få stora gränsöverskridande av reglerande och övervakande myndigheter säkerställa att deras respektive sektorer är redo för omställningen. sammanslutningar följder måste internationella. samt även de europeiska institutionerna institutionerna kan, förutom att ta ansvar för sina egna De europeiska datorsystem, uppmuntra och underlätta samarbetet mellan olika nationella eller sektorsvisa initiativ. Detta omfattar bl. a. infrastruktursektorerna men även en dialog både inom unionen och med omvärlden. men kunskapen om initiativ i medlemsstaterna är av avgörande betydelse om kommissionen skall spela sin roll. Webbsite på Internet Kontakter med de berördaparterna i medlemsstaterna Bästa lösningar och mastar jämförelser (benchmarkning) Berörda frågor kommer att undersökas Kommissionens undersökning av sitt eget management Kommissionen vill hålla sig informerad och uppmuntrar alla initiativ som företagen, IT-industrin, branschsammanslutningar för olika yrken, företag eller konsumenter, myndigheter och medlemsstater vidtar för att stödja olika initiativ, öka medvetenheten om problemet och främja olika problemlösningar. Detta kommer att få avgörande betydelse för genomförandet av de åtgärder som beskrivs för inom subsidiaritetsprincipen, att även fortsättningsvis stödja alla insatser som företagen och myndigheterna vidtar under detta och påföljande år. i detta meddelande och arbetet, ramen för Kommissionen kommer att ha en webbplats som behandlar frågor som rör sekelskiftesproblematiken och de följder curons införande kommer att ha för informationstekniken (http://www. ispo. cec. be/y2keuro). Kommissionen kommer att diskutera år 2000 och dess följder med alla de kontakter man har inom industrin och i medlemsstaterna I detta avseende kommer kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, att övervaka framstegen, utbyta information och mäta bästa lösningar samtidigt som man regelbundet rapporterar till rådet. Verksamheten kommer att omfatta bl. a. rapporter om den ökande medvetenheten och hur väl förberedda medlemsstaterna är, utbyte av information som kan vara av nytta i olika länder, undersökning av frågor som rör gränsöverskridande infrastrukturprojekt samt utprovning av sådana projekts funktionsduglighet. Kommissionen kommer inom ramen för bl. a. industripolitiken, de små och medelstora företagen, konsumentpolitik och utbilningspolitiken att undersöka vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka medvetemheten och lösa problemen. i samarbete med generalsekretariatet, att När det gäller kommissionens interna system, kommer den interinstitutionella gruppen, förstärkas med en högnivågrupp bestående av generaldirektörerna för avdelningarna personal, data, översta telekommunikationer managementskiktet blir delaktigt i arbetet. informationsteknik, det att så INLEDNING Problemen med år 2000 och EMU: s följder för informationstekniken måste hanteras under samma tidsperiod. Problemen är olika, men tillsammans har de mycket stor omfattning. men med potentiella fördelar på längre sikt. Företag, infrastruktur och myndigheter är i farozonen. Organisationer runt om i världen kommer att påverkas av de datorproblem som uppstår i samband med år 2000. Problemen består i att många dataprogram inte kommer att kunna utföra korrekta beräkningar efter den 31 december 1999, eftersom de hanterar årtal endast med hjälp av de två sista siffrorna. Samtidigt håller många av dessa organisationer på att förbereda införandet av den gemensamma valutan, ett arbete som också i hög grad påverkar deras arbete och alla datorstödda rutiner. två frågorna olika både vad gäller Ur datorns perspektiv är de problemdefinition, "ansvar", de strategiska såväl som de informationstekniska konsekvenserna även om vissa likheter inom sistnämnda område förekommer. De två frågorna måste dock hanteras under ungefär samma tidsperiod och båda frågorna kommer att kräva stora insatser (både avseende personal och pengar). Tillsammans utgör frågorna en utmaning av mycket stor omfattning för alla personer med ansvar för datoriserade system. Samtidigt kan dessa problem leda till en ökad medvetenhet om att det behövs klara riktlinjer vid upphandling av IT-system samt utveckling och användning av mjukvara, något som i förlängningen kan medföra fördelar för industrin och andra organisationer. Särskilt när det gäller euron kommer företagen att noga se över sitt sätt att arbeta. Detta kan på längre sikt medföra konkurrensfördelar. Kommissionen är bekymrad dels över den sårbarhet som företag, infrastruktur och myndigheter uppvisar inför datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 och dels för de eventuella konsekvenserna dessa problem kan få för konsumenterna. Även om dessa frågor i stor utsträckning debatteras i media, tycks de förberedelser som verkligen sker vara otillräckliga, trots de uppenbara problem som kan uppstå för både företag och myndigheter. Som komplement till det huvudsakliga arbetet som utförs av den privata sektorn och medlemsstaterna har kommissionen planerat och påbörjat genomförandet av ett antal åtgärder som skall förmå ansvariga personer att börja vidta åtgärder. Dessa aktiviteter är samordnade med åtgärderna att hantera EMU:s följder för informationstekniken. Ett tekniskt problem. 1. PROBLEMET OCH DESS KONSEKVENSER Ända sedan datorernas barndom har man, för att spara dyra magnetiska lagringsmedia, oftast bara använt två siffror för att ange årtal (ÅÅMMDD). Följden av detta kommer att bli att många program tolkar år 2000 som år 1900 vilket kommer att leda till felfunktioner och fclberäkningår. Problem förvärras av att många program inte klarar av att ta hänsyn till det faktum att år 2000 är ett skottår. Sekelskiftet är alltså den tidpunkt då Hest problem kan förväntas uppstå, det finns dock program som redan nu har problem att behandla datum som ligger i framtiden och vissa program kommer inte att avslöja felberäkningar förrän senare under år 2000. med stora konsekvenser. Även om problemen som kan uppstå i samband med år 2000 främst är datorproblem, kan följderna bli allvarlig på många områden. Datorerna har blivit allt viktigare företagen och för är datorprogram betydelsefulla för en olika mängd produkter och tjänster, både inom den privata och den offentliga sektorn. Med anledning av detta kommer problemen att påverka Europas medborgare, konsumenter, företag och myndigheter. Exempel Tidiga datorfel har redan rapporterats i pressen, bl. a. har man kunnat läsa om varor som dataljister återsänt till tillverkaren på grund av att "bäst före datumet" tolkats felaktigt och vissa datasystems oförmåga att hantera kreditkort vars sista giltighetsdag ligger bortom år 1999. Det kan komma att påverka konsumenternas säkerhet och ekonomiska intressen. men även företagens överlevnad och deras affärspartners konkurrenskraft. Små och medelstora företag är speciellt sårbara. och myndigheternas verksamhet. Viktiga infrastruktur projekt kan drabbas. Konsumenterna kan bl. a. komma att drabbas av felaktiga person- och bankuppgifter, sparräntor, bankkonton, fastighetsinteckningar, fakturor, lönebesked m. m. Även säkerhetsfrågor kommer att aktualiseras: vad händer om ett datorfel uppstår i ett flygplan, en kraftstation eller på en intensivvårdsavdelning? i samband med felberäkningar Även företagen kan lida svår skada av de konsekvenser som fel i deras datasystem medför, detta genom att deras egen verksamhet eller deras affärspartners verksamhet hindras. Beroende på det faktum att små och medelstora företag har en svagare organisationsstruktur för att angripa den här typen av problem, kan problemen potentiellt vara allvarligare och ge oproportionellt höga kostnader jämfört med stora företag. I extrema fall kan ett företags överlevnad stå på spel. I dagsläget finns bevis på att små och medelstora företag har en speciellt låg nivå av medvetenhet och de står inför speciella problem i form av tillgång till relevant information. Myndigheter, särskilt på lokal nivå, kan också hamna i farozonen, delvis beroende på pressen de har att minska långa handläggningstiderna när nya budgetmedel skall beviljas och risken att kvalificerad personal lämnar förvaltningen. sina kostnader, de t. ex. sådan infrastruktur, Global telekommunikationer, finansmarknader och flygtransporter kan komma att påverkas, något som kan få globala konsekvenser. Även i USA, där man tidigt uppmärksammat problemet, anses många företag och infrastrukturprojekt vara sårbara: i länder där man först nu uppmärksammat problemet kommer de förmodligen att bli än större. stöder som 2. KOSTNADER-NYTTA Kostnaderna är enorma. Det är allmänt accepterat att kostnaderna för att hantera de problem som uppstår med datorprogram globalt uppgår till ca 500 miljarder ecu1. Det finns även för beräkningar på de kumulativa kostnaderna, inklusive kostnaderna Källa: Gartner Group. och detsamma gäller kostnaderna för eventuella skadeståndsprocesser. Tidiga lösningar kan medföra fördelar i det långa loppet rättegångskostnader och skadeståndsanspråk, 1500 miljarder ecu2. som uppgår till mer än Exaktheten av dessa beräkningar beror mycket på hur kostnaderna som uppstår i samband med "integrerade datorsystem" (t. ex. i industrianläggningar, flygplan, eletronik för konsumentmarknaden) behandlas. Områden som kan bli föremål för skadeståndsanspråk är bl. a. avtalsförhållanden mellan köpare och säljare av IT-produkter, system och tjänster, ansvarsfrågor gentemot affärspartner och banker, ansvar för tillverkare och användare av säkerhetsutrustning för de skador som åsamkas hälsa och säkerhet samt företagsledares ansvar gentemot ägarna av företaget. Även om uppmärksamheten till största delen riktas mot följderna och de därmed förknippade kostnaderna, rapporteras även fördelar från företag som på ett tidigt stadium löst problemen. När förelagen tvingas att noga undersöka både sina datorer och sina datorprogram, kan detta leda till att man moderniserar och förbättrar prestandan på sin utrustning, vilket kan långsiktiga resultatförbättringar. I takt med att datorutrustningen på företagen byts ut kommer vi också ett steg närmare informationssamhället. leda till Dessutom finns det, trots att datorproblem som kan uppstå i samband med eurons införande i många avseenden skiljer sig från de problem som kan uppstå i samband med år 2000, (år 2000 är ett problem för datorerna med följder för ekonomin medan euron är en ekonomisk fråga med följder för datorerna) många tekniska likheter mellan problemen som skulle kunna utnyttjas för att uppnå synergieffekter. 3. MEDVETENHET OCH FÖRBEREDELSE Medvetenheten om problemen ökar för långsamt. Under de två senaste åren har datorproblem som kan uppstå i samband med år i olika media, av de största leverantörerna av 2000 diskuterats utförligt datasystem och tjänster, på fackmässor och på webben. Medvetenheten om problemen har ökat men, särskilt när det gäller de små och medelstora företagen, i för långsam takt för att konkreta åtgärder skall kunna planeras och budgeteras i tid. Medlemsstaterna har kommit olika långt i förberedelserna, men ingen har kommit tillräckligt långt. långt Undersökningar som gjorts på senare tid bekräftar att man ännu inte kommit speciellt i detaljerade förberedelser inför år 2000 och att förberedelserna kommit olika långt i olika medlemsstater. Det finns dessutom få belägg för att man undersöker alla system, nätverksbaserade från stordatorer arbetsstationer till som betjänar alla företagets användare. I oktober 1997 genomfördes en undersökning3 hos över 1000 företag i flera europeiska stater som visade att, trots att ca 55% påstod sig ha en strategi och mer än 80% sade sig ha budgeterat åtgärder, färre än 25% av företagen kände till hur mycket källkod som behövs för att lösa problemen, en uppgift som är av avgörande betydelse budgetera problemlösningar. kunna för att 2 Källa: Software Productivity Research 3 Källa: Neaman Bond Associates and Viasofl 7 Andra undersökningar4 visar att endast en minoritet av företagen funderar på att använda " integrerade datorsystem". Den högsta ledningen måste engagera sig i frågorna. som måste lösas systematiskt. Provningen som riskmoment. 4. PROBLEMLÖSNINGAR Trots att de flesta datorproblemen som kan uppstå i samband med år 2000 kommer att lösas av de olika organisationernas dataavdelningar, är det, med tanke på problemets omfattning och potentiellt stora konsekvenser, viktigt att organisationernas ledningar och styrelser förstår problemets omfattning. Inom varje organisation, oavsett dess storlek, måste arbetet att förbereda år 2000 ges högsta prioritet. De åtgärder som måste vidtas är väldefinierade och allmänt kända. Åtgärderna består av en inventering av all hård- och mjukvara samt tillhöriga licensavtal och manualer, en utredning av hur stora risker man är utsatt för och en , genomgång av prioriteter, möjligheter och kostnader samt en noggrann planering av hur de mål som identifierats skall kunna uppnås. När detta skett kan sedan nödvändiga komponenter bytas ut, varefter det förbättrade systemet och dess delkomponenter kan provas, vilket även omfattar informationsutbyte med interna eller externa mottagare, och sedan tas i bruk i sin operativa omgivning. Framförallt kräver projekten en mycket noggrann detaljplanering och att projekten handläggs noggrant i samarbete med både interna användare och externa partner (tillverkare/köpare). Utprovningen av de nya systemen anses bli den svåraste och mest omfattande uppgiften. Utprovningen omfattar inte bara experiment som kontrollerar att de individuella komponenterna och systemen fungerar med årtal bortom 1999, utan också att systemen klarar av att kommunicera med interna och externa mottagare. Valet och användningen av datoriserade hjälpmedel som skall underlätta arbetet i de olika faserna är viktiga, även om de kostnader som sparas förväntas inte överstiga 30%5 av de totala kostnaderna. Gemenskapens bestående program har stött pilotprojekt prvats. Resultaten från de arbete som utförts har sammanställts, bästa lösningar identifierats och sedan spridits. Vissa av dessa lösningar är baserade på teknik som utvecklats inom ramen för gemenskapens forskningsprogram. omställningrana där in Misstag kommer att göras och oförutsedda följder måste tas med i beräkningen. Med tanke på problemets omfattning är det viktigt att organisationerna är medvetna om att det kan hända att de inte hinner genomföra sin omställning före utgången av 1999, och att det då måste till hands som säkerställer att verksamheten inte måste upphöra på grund av att datastödet inte fungerar eller är otillräckligt. Att lösa dessa problem är något som berör hela företaget och kräver engagemang från den högsta ledningen. finnas alternativa lösningar 4 Källa: PA Consulting Group 5 Källa: Gartner Group Resurserna blir allt knappare. Redovisning av omställnings kostnaderna. Ett av huvudproblemen är att det finns allt färre personer med nödvändiga kunskaper om programmering och projektledning att tillgå. Förutom grundproblemets stora omfattning är bristen på personer med kunskaper om relativt gamla programmeringsspråk och förmåga att hantera mycket stora och komplexa projekt ett huvudproblem. Organisationer som har många anställda på sina dataavdelningar kommer att försöka behålla sin personal medan organisationer som främst anlitar konsulter kommer snart att märka bristen på kunnig personal samtidigt som priserna för deras tjänster ökar. Organisationer (inklusive små och medelstora företag) som använder kommersiellt tillgänglig programvara måste så snart som möjligt kontakta tillverkaren för att få information om tillverkarens planer för att uppdatera sin programvara så att den klarar sekelskiftet. Redovisningen av kostnaderna för omställningen, som i många fall kommer att uppgå till avsevärda belopp, är en annan viktig fråga. I enlighet med de regler som återfinns i de EU-direktiv som behandlar redovisning, skall kostnaderna som uppstår i samband med år 2000 i allmänhet bokföras som en ordinarie kostnad som företagen har för att anpassa sig till den ekonomiska och tekniska utvecklingen. I mycket speciella fall, och då bara fall där man klart kan relatera dessa kostnader till identifierbara framtida ekonomiska fördelar, kan man få aktivera dem. Endast i ett begränsat antal fall kan reserveringar för kostnaderna som kan uppstå i samband med år 2000 göras, och då krävs att reserveringarna i enlighet med direktiven som behandlar redovisning. Om några sker reserveringar inte gjorts men medel oförutsedda utgifter finns, måste en särredovisning med hjälp av förklaringar i redovisningen. Att se över sin rättsliga ställning. Som ett led i förberedelserna inför år 2000 måste företagen se över sin rättsliga ställning. Företagen bör se till att de skyddar sig mot skadeståndskrav från affärspartner och banker som eventuellt kan komma att lida skada om företaget inte klarar av omställningarna inför år 2000. Samtidigt bör företagen undersöka vilka möjligheter de själva har att kräva skadestånd från leverantörer. Det har påpekats från många håll att det är av yttersta vikt att leverantörer och användare samarbetar kring problemen så att för att utsättas skadeståndskrav minimeras. risken 5. ATT PÅBÖRJA ARBETET Marknadskrafterna kommer att få det största inflytandet Det räcker inte att vara medveten om problemen. År 2000 är mycket betydelsefullt för alla företag och de måste vidta åtgärder för att klara av övergången vid sekelskiftet på ett smidigt salt. 1 detta hänseende kommer marknadskrafterna att spela en viktig roll. Kunder som blir medvetna om de problem som kan uppstå kommer att kontakta sina leverantörer, vilket även investerare, banker, försäkringsbolag, revisorer och aktieägare kommer att göra. Konsumenterna och deras intresseorganisationer kommer att undersöka hur felfunktioner inom industrin, handeln eller förvaltningen skulle påverka deras säkerhet och deras egendom. Ansvariga myndigheter inom infrastruktursektorn måste kräva att åtgärder vidtas. De myndigheter som ansvarar för energi, transport, telekommunikationer, finansmarknader och andra ekonomiska sektorer har redan börjat kräva att de organisationer som de ansvarar för skall börja vidta åtgärder. Exempel på sådana internationella organisationer som har övervakningsfunktioner för bl. a. värdepappersmarknaden, bankerna och försäkringsbolagen är International Organisation of Securities Commissions, Baselkommittén för banktillsyn och International Association of Insurance Supervisors men även Internationellla bankkommittén, teleunionen. Försäkringskommittén, och Betalningssystemgruppen alla ägnat sig åt dessa frågor. Värdepappersövervakningskommittén Rådgvande samma sätt har På Information om vilka produkter och organisationer som klarar omställningen måste finnas tillgänglig i tid Tillverkare och försäljare av datorer och dataprogram men även tillverkare och försäljare av datoriserade produkter och tjänster måste i god tid ge sina kunder information om hur väl deras produkter och tjänster är förberedda för sekelskiftet. Deklarationer där säljaren försäkrar att en produkt överensstämmer med en given definition av "redo för år 2000"6, och där denna deklaration blir en del av avtalet mellan köparen och säljaren, bör uppmuntras. Alla företag bör vara förberedda att i god tid tillhandahålla information om hur långt de hunnit med sina förberedelser inför sekelskiftet till alla de parter som kan ha ett legitimt intresse av sådan information. 6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNA Myndigheterna måste se till att deras datasystem är redo. Regeringarna i medlemsstaterna är primärt ansvariga för att de datasystem som deras centrala och lokala myndigheter använder kommer att fungera även efter sekelskiftet. Detta ansvar omfattar även att datasystemen måste kunna kopplas till och kommunicera med datorer i andra länder. och kan samarbeta med den privata sektorn för att öka medvetenheten och främja åtgärder. Synergieffekter som kan uppnås från aktiviteter I olika medlemsstater är värdefulla I vissa medlemsstater har man redan genom fört kampanjer med målet att få företagen att vidta åtgärder och stödja utsatta grupper, t. ex. små och medelstora företag, i deras förberedelser inför sekelskiftet. Dessa kampanjer har i allmänhet finansierats gemensamt av centrala eller lokala myndigheter och representanter för den privata sektorn (t. ex. arbetsgivarföreningar och handelskammare). I vissa fall har man även skapat en speciell organisation som håller i planeringen och samordningen av aktiviteterna. länder halt man I olika omständigheterna och på hur pass väl förberedda företagen varit. Det finns dock stora möjligheter till synergieffekter, något som visat sig vid det första mötet med ett antal initiativ som nationella av organiserats valt olika tillvägagångssätt beroende på Exempel Action 2000 i Förenade kungariket, Millennium Platform i Nederländerna, Handlingsplanen inför år 2000 i Danmark, Forum 2000 i Belgien, IT kommissionens arbete i Sverige. 6 T. ex. i enlighet med de definitioner som British Standard Institution eller Svenska IT-kommissionen tagit fram 10 kommissionen den 19 december 1997. Datorproblemen som kan uppstå i samband med år 2000 står högt upp på dagordningen hos allt fler regeringar och allt fler kampanjer startas för att öka medvetenheten. Europeiska kommissionen reparerar sina egna system. och har noga undersökt hur man på bästa sätt kan få önskad effekt. 7. OMFATTNINGEN AV GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER Europeiska kommissionen både använder och upphandlar IT-system. Med tanke på sekelskiftet är kommissionen primärt ansvarig lor att se till att dess egna system, som är av avgörande betydelse för kommissionens arbete, fungerar felfritt. Kommissionen tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att undersöka de följder som dels sekelskiftet och dels införandet av den gemensamma valutan kommer att få för kommissionens datasystem. Med tanke på frågans vikt, kommer detta arbete nu att styras av en arbetsgrupp vars ordförande kommer från högsta nivå. För att undersöka medvetenheten om problemen och vidta åtgärder har man under det sista kvartalet 1997 genomfört omfattande konsultationer med både den privata och den offentliga sektorn. Målet har varit att identifiera vilka de viktigaste åtgärderna är och vilken roll företagen, organisationerna och europeiska gemenskaperna kan spela. EG kommer att: Som resultat av konsultationerna och de rekommendationer som Europeiska rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997, vidtar kommissionen nu en rad åtgärder. Främja synergier mellan nationella och sektorvisa initiativ Samarbeta med reglerande och övervakande enheter att Man kommer informationsutbyte om kampanjer som vidtas i medlemsstaterna och av europeiska för att organisationer synnergieffekter, skapa onödigt minska dubbelarbete få och bästa möjliga effekt. uppmuntra och underlätta gränsöverskridande Exempel Man kommer att anordna återkommande möten med de enheter som ansvarar för sekelskifteskampanjen i medlemsstaterna och europeiska organisationer. Målet är att inkludera rapporter om hur kampanjerna fortskrider och hur väl förberedda olika länder och sektorer är. Utöver detta kommer man att utbyta erfarenheter som kan vara till nytta för alla och diskutera specifika frågor t. ex. gränsöverskridande infrastrukturprojekt m. m. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas specifika åtgärder som skall stödja t. ex. små och medelstora utsatta grupper som företag. att de och som ansvarar Man kommer samarbeta med europeiska av internationella organisationer effekter infrastruktursektorer med (finansmarknaderna, och telekommunikationssektorn) för att utbyta information om vilka åtgärder som vidtagits och inom vilka sektorer samarbete kommer att behövas. Åtgärder som är särskilt prioriterade rör planeringen och genomförandet av samordnade gränsöverskridande provkörningar pä de områden som sannolikt kommer att involvera organisationer i olika medlemsstater. Kommissionen kommer att påbörja diskussioner med de berörda organisationerna i medlemsstaterna. gränsöverskridande transportsektorn avsevärda energisektorn, för övervakningen 11 stimulera diskussioner i rådet Att stödja diskussioner om hur väl förberedd inför år 2000 man är inom EU, i någon stödja alla diskussioner som kan föras om relaterade frågor rådskonstellation, stödja dialogen med tredje länder, särskilt sådana som ansökt om medlemskap i unionen. Att stimulera en kontinuerlig kontroll genom de berörda kommittéerna Information på Internet att inom Exempel 1 ägnas och inom, Rådgivande konsumentkommittén7 har diskuterat problemen i samband med år 2000 och tillsatt en arbetsgrupp, vars uppgift är att undersöka hur övergången till sekelskiftet kan kan ske på bästa sätt med så få negativa utverkningar som möjligt för konsumenterna. Att se till att kommissionens diskuterar är 2000 och dess följder med alla de kontakter man har i medlemsstaterna. Särskild industrin och uppmärksamhet kommer följderna för, förberedelserna infrastruktursektorern vilka a, blir konsekvenserna för konsumenterna, de små och medelstora företagen de följderna potentiella för inre den marknaden vilket även inkluderar den ekonomiska och monetära unionen. Exempel 2 Flera andra rådgivande grupper har redan satt upp år 2000 på sin dagordning. Bland annat gäller detta datakommunikationsnät mellan kommittén för offentlig upphandling, förvaltningar, gruppen för rådgivande betalningssystem. bankrörelsekommittén, gruppen samt för följder som eurons • Att ha webbplatser som behandlar problemen i samband med år 2000 och för som behandlar de plats informationstekniken i tillhandahåller medlemsstaterna, information om speciella aspekter på problemen, länkar till andra platser samt till ull dokumentation och alla rapporter i frågan som tagits fram av kommissionen. (http://www. ispo. cec. be/y2keuro). aktiviteter införande kommer att få information sektorer Denna olika inom om Att samordna och genomföra åtgärderna • Att inrätta en smidig mekanism för alt samordna och genomföra de åtgärderna som styrs av andra än EU:s institutioner och fungera som en gemensam mötespunkt för intresserade grupper. Kommissionen kommer regelbundet att se över ovannämnda aktiviteter och ge ut regelbundet återkommande rapporter om framstegen och de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna. Berörda frågor kommer att undersökas Kommissionen kommer inom ramen för bl. a. industripolitiken, de små och medelstora företagen, konsumentpolitik och utbilningspolitiken att undersöka vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka medvetemheten och lösa problemen. Kommissionens undersökning av sitt eget management i samarbete med gencralsekrelariatet, att När det gäller kommissionens interna system, kommer den interinstitutionella gruppen, förstärkas med en för avdelningarna personal, högnivågrupp bestående av generaldirektörerna data, översta managementskiktet blir delaktigt i arbetet. telekommunikationer informationsteknik, det att så 7 En kommitté som bistår kommissionen i frågor som rör konsumentpolitik. 12 ISSN 1024-4506 KOM(98) 102 slutlig DOKUMENT SV 15 16 10 Katalognummer : CB-CO-98-122-SV-C ISBN 92-78-31679-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 440/98 DA COMISSÃO de 25 de Fevereiro de 1998 relativo à fixação das restituições máximas à exportação de azeite para a sétima adjudicação parcial efectuada no âmbito do concurso permanente aberto pelo Regulamento (CE) nº 1978/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

text: 26. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 56/5 REGULAMENTO (CE) Nº 440/98 DA COMISS(cid:212)O de 25 de Fevereiro de 1998 relativo (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o das restitui(cid:135)(cid:210)es m(cid:145)ximas (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite para a s(cid:130)tima adjudica(cid:135)(cid:209)o parcial efectuada no (cid:131)mbito do concurso permanente aberto pelo Regulamento (CE) nº 1978/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento nº 136/66/CEE do Conselho, de 22 de Setembro de 1966, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector das mat(cid:130)rias gordas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1581/96 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 1978/97 da Comiss(cid:209)o (3) abriu um concurso permanente para a deter- mina(cid:135)(cid:209)o das restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite; Considerando que, em conformidade com o artigo 6º do Regulamento (CE) nº 1978/97, tendo em conta nomeada- mente a situa(cid:135)(cid:209)o e evolu(cid:135)(cid:209)o previs(cid:146)vel do mercado do azeite na Comunidade e no mercado mundial, e com base nas propostas recebidas, se procede (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o dos montantes m(cid:145)ximos das restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; que a adjudica(cid:135)(cid:209)o ser(cid:145) cuja proposta se situe no n(cid:146)vel da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o ou num n(cid:146)vel inferior; a qualquer proponente feita Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es supraci- tadas conduz (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o das restitui(cid:135)(cid:210)es m(cid:145)ximas (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o nos montantes constantes do anexo; Considerando que o Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o das Mat(cid:130)rias Gordas n(cid:209)o emitiu qualquer parecer no prazo limite esta- belecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As restitui(cid:135)(cid:210)es m(cid:145)ximas (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite para a s(cid:130)tima adjudica(cid:135)(cid:209)o parcial efectuada no (cid:131)mbito do concurso permanente aberto pelo Regulamento (CE) nº 1978/97 s(cid:209)o fixadas no anexo com base nas propostas apresentadas at(cid:130) 23 de Fevereiro de 1998. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 26 de Feve- reiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 25 de Fevereiro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 11. (3) JO L 278 de 11. 10. 1997, p. 7. L 56/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 26. 2. 98 ANEXO do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 25 de Fevereiro de 1998, que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es m(cid:145)ximas (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de azeite para a s(cid:130)tima adjudica(cid:135)(cid:209)o parcial efectuada no (cid:131)mbito do concurso permanente aberto pelo Regulamento (CE) nº 1978/97 C(cid:155)digo dos produtos Montante da restitui(cid:135)(cid:209)o (Em ECU/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 8,80 (cid:190) 7,80 (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Os c(cid:155)digos dos produtos, incluindo as remiss(cid:210)es em p(cid:130)-de-p(cid:145)gina, s(cid:209)o definidos no Regulamento (CEE) nº 3846/87 da Comiss(cid:209)o, alterado


title: L'Union européenne : 15 pays - 370 millions de citoyens: Une Union de paix, de liberté et de solidarité.

eurovoc_concepts:
EU Member State
atlas
political geography


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin

eurovoc_concepts:
consumer protection
foodstuff
genetically modified organism
labelling
new product

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 02. 1998 KOM(1998)991opull Ehdotus NEUYOSTON ASETUKSEKSI (EY) muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Kumissiu antoi 19. syyskuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 1813/97 muiden kuin direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin. valmistettujen organismeista 2. Komission asetusta (EY) N:o 1813/97 sovelletaan sellaisten elintarvikkeiden ja ennen jotka ainesosien merkintöihin, ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetun asetuksen luvan saaneesta geneettisesti yhteisöjen elintarvikkeiden uuselintarvikkeista voimaantuloa direktiivin 90/220/ETY mukaisesti muunnetusta soijapavuista virallisessa lchäessä 20. syyskuuta 1997, ja se luli voimaan 1. marraskuuta 1997. tai maissista. Sc julkaistiin Euroopan valmistettu on 3. Asctus (EY) N:o 1813/97 pcrustuu elintarvikkeiden merkintöjä, esillcpanoa ja annetun lähenlämisestä lainsäädännön mainontaa koskevan direktiivin 79/112/ETY 4 artiklan 2 kohlaan. jäsenvaltioiden 4. Kuluttajien kilpailun suojelemiseksi, oikeudenmukaisen takaamiseksi sisämarkkinoilla ja biotekniikan avulla valmistettuja elintarvikkeita koskevan yhteisön politiikan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi on katsottu tarpeelliseksi varmistaa, että samoihin periaatteisiin perustuvia, lopulliselle kuluttajalle annettavia tietoja geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettuihin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin, jotka on saatettu markkinoille ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 voimaantuloa direktiivissä 90/220/ETY säädetyn luvan mukaisesti, ja vastaaviin elintarvikkeisiin tai elintarvikkeiden ainesosiin, jotka saatetaan markkinoille mainitun päivämäärän jälkeen. koskevia merkintäsääntöjä sovelletaan 5. Ensimmäinen toimenpide tämän tavoitteen saavutlamiseksi toteuteltiin asetuksella (EY) N:o 1813/97 ja siihen sisältyi asetuksen (EY) N:o 258/97 8 artiklassa annetluja säännöksiä vastaavien säännösten sovcllamincn sekä päätöksen 96/281 /lv IV soveltamisalaan kuuluvista geneettisesti muunnetuista soijapavuista että päätöksen 97/98/ETY soveltamisalaan kuuluvasta geneettisesti muunnetusta maissista valmistettuihin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin. 6. Mainittuihin tuotteisiin sovellettavat yleisluonteiset merkintäsäännökset eivät kuitenkaan ole riittävä toimenpide, sillä niissä ei vielä määritellä, mihin soija- ja maissivalmisteisiin merkintä on liitettävä ja minkälainen merkintä niihin on tarvittaessa liitettävä. Tämän vuoksi oli toteutettava myös toinen toimenpide eli annettava yksityiskohtaiset ja yhdenmukaiset yhteisön säännöt, joista säädettiin asetuksen (ETY) N:o 258/97 8 artiklassa. Asetuksen (EY) N:o 1813/978 3 artiklassa säädettiinkin jo seuraavasti: "Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä koskevat yksityiskohtaiset ja yhdenmukaiset yhteisön säännöt annetaan mahdollisimman pian. " 7. Tässä asetuslehdotuksessa ehdotetut toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1813/97 3 artiklassa tarkoitetut yksityiskohtaiset ja yhdenmukaiset yhteisön säännöt. Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o. /98, annettu. , muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/U2/ETY säädcttyjcn pakollistcn mainintojcn liittämisestä ticttyjcn gcncettiscsti muunnetuista organismcista valmistettujcn clintarvikkcidcn pakkausmerkintöihin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen, ottaa huomioon elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/EY1, scllaisena kuin sc on viimcksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/4/EY2, ja crityiscsti sen 4 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että 1. geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön 23 päivänä huhtikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY3 C osan torjunta-aineelle entistä säännösten mukaisesti glyfosaatti-nimiselle rikkakasvien sietokykyisempien geneettisesti muunnettujen (Glycine max L. ) saattamisesta markkinoille neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 3 päivänä tehdyllä komission päätöksellä 96/281/EY4 huhtikuuta 1996 ja geneettisesti muunnetun maissin (Zea mays L. ), jolla yhdistetyn muuntamisen avulla on Bt- endotoksiinigeenin sille antamat insektisidiset ominaisuudet ja lisääntynyt sietokyky glufosinaattiammonium-nimiselle torjunta-aineelle, markkinoille rikkakasvien saattamisesta neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 23 päivän tammikuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/98/HY5 on annettu lupa ticttyjcn geneettisesti muunnettujen tuotteiden markkinoille saattamiseen, soijapapujen 1 E Y VL N:oL 33, 8. 2. 1979, s. l 2 EYVLN:o L 43, 14. 2. 1997, s. 2l 3 E Y VL N:oL 117, 8. 5. 1990, s. l5 4 E Y VL N:o L 107, 30. 4. 1996, s. K) 5 E Y VL N:oL 31, 1. 2. 1997, s. 69 2 2. direktiivin 90/220/ETY mukaan ei ole ollut takia geneettisesti muunnettujen soijapapujen (Glycine max L. ) ja geneettisesti muunnetun maissin (Zea mays L. ) merkinnöissä pitäisi olla maininta siitä, että ne on tuotettu geneettisesti muunlamalla, turvallisuussyitä, joiden 3. direktiiviä 90/220/ETY ei sovelleta geneettisesti muunnetuista organismeista (jäljempänä 'GMO:t') saatuihin elinkyvyttömiiin tuotteisiin, 4. jotkut jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimenpiteitä, jotka koskevat kyseisistä tuotteista valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien merkintöjä; näiden toimenpiteiden väliset erot saattavat olla este kyseisten elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien vapaalle liikkuvuudelle ja haitata siten sisämarkkinoiden toimintaa; sen vuoksi on tarpeen antaa kyseisten tuotteiden merkintöjä koskevat yhdenmukaiset yhteisön säännöt, säädelään merkintöjä koskevisla erityisistä 5. uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja ncuvoslon asetukscn (EY) N:o 258/97A 8 artiklassa sen varmistamiseksi, että lopulliselle kuluttajalle annetaan asianmukaista tietoa; näitä erityisiä lisävaatimuksia ei sovelleta elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin, joita on käytetty ihmisravintona yhteisön alueella huomattavasti ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 voimaantuloa ja joita ei tästä syystä pidelä uuselintarvikkeina tai uuselintarvikkeiden ainesosina, lisävaatimuksisla 6. kilpailun vääristymien estämiseksi GMOieista koostuviin tai niistä saatuihin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin, jotka on saatettu markkinoille ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 voimaantuloa direktiivin 90/220/ETY nojalla annetun luvan mukaisesti, olisi sovellettava samoihin periaatteisiin perustuvia, lopulliselle kuluttajalle sellaisiin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin, jotka saatetaan markkinoille asetuksen voimaantulon jälkeen, koskevia merkintäsääntöjä annettavia tietoja kuin 7. näin ollen muiden kuin direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1813/977 yleisistä merkintäsäännöistä, edellä mainittuja koskevista säädetään tuotteita 8. nyt on kiireellisesti annettava yksityiskohtaiset ja yhdenmukaiset yhteisön merkintä- säännöt asetuksen (EY) N:o 1813/97 soveltamisalaan kuuluville elintarvikkeille, 9. erityisesti asetuksen (EY) N:o 258/97 8 artiklassa säädetyn tarpeellista varmistaa, että ja luonteesta mukaisesti on elintarvikkeen sellaisista lopulliselle kuluttajalle lähestymistavan tiedotetaan kuten ominaisuuksista, kaikista 6 7 E Y V L N : o L 4 3, 14. 2. 1997, s. l EYVL N:o L 257, 20. 9. 1997, s. 7 -4 tai ravintoarvosta ravitsemuksellisista vaikutuksista koostumuksesta, taikka elintarvikkeen suunnitellusta käytöstä, jotka aiheuttavat sen, että elintarvike tai tai elintarvikkeen ainesosa ei enää vastaa olemassa olevia elintarvikkeita elintarvikkeiden ainesosia; tämän vuoksi merkintävaatimuksia olisi sovellettava elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin, jotka on valmistettu sellaisista geneettisesti muunnetuista soijapavuista tai geneettisesti muunnetusta maissista, jotka eivät vastaa niiden tavanomaisia vastineita, 10. asetuksen (EY) N:o 258/97 8 artiklassa säädetyn lähestymistavan mukaisesti on tarpeen, että merkintäyaatimukset perustuvat tieteelliseen arviointiin, 11. on tarpeen vahvistaa mainituille jotka mahdollistavat luotettavan, helposti uusittavissa ja käytännöllisesti toteutettavissa testimenetelmiä olisi tieteellisesti vahvistettuja yhteisiä olevan valvonnan; kehitettävä, selvät merkintäsäännöt, tuotteille 12. on myös tarpeen varmistaa, että merkintävaatimukset eivät ole raskaampia kuin on tarpeen mutta riittävän yksityiskohtaisia, jotta kuluttajat saisivat tarvitsemansa tiedot, 13. geneeUisestä muunnoksesta peräisin olevan DNA:n esiintyminen elintarvikkeissa tai tässä vaiheessa cdellä mainittuja vaatimuksia elintarvikkeiden ainesosissa on parhaiten vastaava peruste; tällaista lähestymistapaa on tarkasteltava uudelleen tieteellisen tiedon tulevan kehityksen valossa, 14. geneettisesti muunnetuista soijapavuista tai geneettisesti muunnetusta maissista (Zea Mays L. ) valmistetut clintarvikkcct tai elintarvikkeiden ainesosat, joissa esiintyy geneeUisestä muunnoksesta peräisin olevaa DNA:la, eivät tai elintarvikkeiden ainesosia ja niihin vastaa olemassaolevia elintarvikkeita sovelletaan siten merkintävaatimuksia, (Glycine max L. ) 15. on mahdollista, että geneeUisestä muunnoksesta peräisin oleva DNA on tuhoutunut ja tuotannon peräkkäisissä vaiheissa; elintarvikkeiden ainesosia olisi pidettävä merkinnän osalta niiden tavanomaisia vastineita vastaavina; niihin ei näin ollen sovelleta merkintävaatimuksia, tapauksessa elintarvikkeita tällaisessa 16. joillakin tuotantomenetelmillä voidaan kuilenkin poistaa DNA mutta ei proteiineja; ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että tällaisia menetelmiä käytctään elintarvikkeisiin; elintarvikkeita joissa ci ole geneeUisestä muunnoksesta peräisin olevaa DNA. ta mutta joissa on geneeUisestä muunnoksesta peräisin olevia proteiineja, ei voida pitää niiden tavanomaisia vastineita vastaavina; näin ollen tällaisiin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden ainesosiin sovelletaan merkintävaatimuksia, ja elintarvikkeiden ainesosia, 17. tarvittavat tiedot olisi ilmoitettava ainesosaluettclossa, paitsi jos tällaista luetteloa ei ole; näissä tapauksissa tiedot olisi ilmoitettava selvästi tuotteen merkinnöissä, 18. sellaisten elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien osalta, jotka on tarkoitettu saatettavaksi markkinoille lopullisille kuluttajille toimittamista varten ja jotka voivat sisältää sekä geneettisellä muunnoksella että perinteisesti tuotettuja tuotteita, ja tämän asetuksen muita merkintävaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 - pidetään kuluUajille anncttuja tämän asctuksen vaatimusten mukaisina poikkeuksellisesti jaerityisesti irtotavaran osaltajos niissä ilmoitetaan elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosien mahdollisesti sisältämistä geneettisesti muunnetuista tuotteista, lietoja 19. tällä asetuksella ei rajoiteta toimijoiden oikeutta sisällyttää tuotteittensa merkintöihin oma-aloitteisesti muita yksityiskohtaisia tietoja (kuten mainintaa, että tuote ei sisällä geneettisesti muunnetusta soijapavusta tai maissista valmistettuja elintarvikkeita ja ja tuote elintarvikkeiden elintarvikkeiden ainesosia jos sitä ei voida tieteellisesti todistaa, mutta jos siitä on käytettävissä muunlaisia todisteita) kuin tässä asetuksessa säädettyjä, jos tällaiset tiedot annetaan direktiivin 79/112/ETY säännösten mukaisesti, tällaisia elintarvikkeita ainesosia tai että sisältää 20. chdotettujen toimien laajuus ja vaikuluksct huomioon oltacn tässä asetuksessa suädetyt yhtcisön toimcnpitccl oval paitsi välUämältömiä myös larpccllisia aseteUujen lavoitteita tavoilteiden saavuttamiscksi; jäsenvaltiol civäl voi saavuttaa näitä toimimalla kukin eriksecn, 21. tämä asetus korvaa asctuksen (EY) N:o 1813/97, joka olisi näin ollen kumoltava, ja 22. direktiivin 79/112/ETY 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen teksti saatettiin pysyvän elintarvikekomitean käsiteltäväksi, joka ei pystynyt antamaan lausuntoa, ja mainitun menettelyn mukaisesti komissio saattaa ehdotuksen neuvoston käsiteltäväksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla 1. Tälä asctusta sovellelaan clintarvikkcisiin ja elintarvikkeiden aincsosiin (jäljcmpänä 'erityiselintarvikkcef), jolka loimitelaan scllaiscnaan lopulliscllc kulultajalle ja jotka on valmistettu kokonaan tai osillain seuraavista tuotteista: - geneettisesti muunnetut soijapavutjoihin sovelletaan päätöstä 96/281/EY; - geneettisesti muunnettu maissi, johon sovelletaan päätöstä 97/98/EY. 2. Tätä asetusta ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 258/97 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin elintarvikelisäaineisiin, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitettuihin aromeihin ja elintarvikkeiden tuotannossa käytettyihin uuttoliuottimiin. 2 artikla 1. Erityiselintarvikkeisiin sovelletaan tämän artiklan 3 kohdassa säädettyjä merkintöjä koskevia erityisiä lisävaatimuksia. 2. Erityisiä merkintävaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta 1 kohdassa tarkoitettuihin elintarvikkeisiin ja elintarvikkeiden aineosiinjoissaei esiinny geneettisestä muuntamisesta peräisin olevaa l)NA:ta, ellei niissä esiinny geneettisestä muuntamisesla peräisin olevia proteiineja. 6- 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut erityiset merkintävaatimukset ovat: a) Jos elintarvike koostuu useammasta kuin yhdestä ainesosasta, maininnan "valmistettu geneettisesti muunnetusta soijasta" tai maininnan "valmistettu geneettisesti muunnetusta maissista" on tarvittaessa oltava direktiivin 79/112/ETY 6 artiklassa tarkoitetussa ainesosalueltelossa sulkeissa välitlömästi kyseisen ainesosan nimen jälkeen. Vaihtoehtoisesti nämä maininnat voidaan merkitä ainesosaluettelossa selkeästi näkyvään alaviitteeseen, jonka kirjasinkoko on vähintään yhtä suuri kuin kirjasinkoko itse ainesosaluettelossa. b) Jos tuotteista ei ole olemassa ainesosaluetteloa, maininta "valmistettu geneettisesti muunnetusta soijasta" tai maininta "valmistettu geneettisesti muunnetusta maissista" on tarvittaessa selkeästi ilmoitettava elintarvikkeen merkinnöissä. c) Kun ainesosa nimetään direktiivin 79/112/ETY 6 artiklan 5 kohdan b alakohdassa olevan ensimmäisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti ryhmänimellä, nimeä täydennetään tarvittaessa maininnalla "sisältää" tai maininnalla "voi sisältää geneettisesti muunnetusta soijasta/geneettisesti muunnetusta maissista valmistettuja [ainesosial". d) Kun ainesosa tai ainesosien yhdistelmä on saatu erityiselintarvikkeista, siitä on ilmoitettava b kohdan mainintojen lisäksi lopullisen tuolteen merkinnässä. e) Jos a - d kohdan merkintäsäännösten soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden esiintymisen mahdollisuutta elintarvikkcissa tai elintarvikkcidcn ainesosissa ei voida sulkea pois, mutta jos siitä ei ole olemassa todisteita, katsotaan mainintojen "voi sisältää" tai "on mahdollisesti valmistettu" käytön poikkeuksellisesti täyttävän edellä mainituissa kohdissa säädetyt vaatimukset. 4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä soveltamasta muuta elintarvikkeiden merkintöjä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Kumotaan asetus (i:Y) 1813/97. 3 artikla 4 artikla Tämän asetuksen merkintävaatimuksia ei sovelleta tuotteisiin, jotka on laillisesti valmistettuja merkitty yhteisössä tai jotka on laillisesti tuotu yhteisöön ja luovutettu vapaaseen liikkeeseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa. 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty - 7- Neuvoston ISSN 1024-4492 KOM(98) 99 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 10 15 Luettelonumero : CB-CO-98-I04-FI-C ISBN 92-78-31300-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg r