title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 336/98 af 11. februar 1998 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 12. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 38/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 336/98 af 11. februar 1998 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og r(cid:134)sukker i uforarbejdet stand KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) tiden gældende eksportrestitutioner i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1599/ 96 (2), særlig artikel 19, stk. 4, andet afsnit, og ud fra følgende betragtninger: Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og r(cid:134)sukker er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 289/98 (3); anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- som p(cid:134) ning Kommissionen har kendskab til, fører til at ændre de for oplysninger, (EF) nr. 289/98 de UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 til forordning (EF) nr. 289/98 fastsatte De i bilaget eksportrestitutioner for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 1785/81, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 12. februar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 30 af 5. 2. 1998, s. 5. L 38/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 2. 98 til Kommissionens forordning af 11. februar 1998 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og r(cid:134)sukker i uforarbejdet stand BILAG Produktkode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutionsbeløb (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 37,00 34,66 37,00 34,66 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ECU/1 % sakkarose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4022 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 40,22 40,35 40,35 (cid:190) ECU/1 % sakkarose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4022 (1) Dette beløb anvendes for r(cid:134)sukker med et udbytte p(cid:134) 92 %. S(cid:134)fremt det udførte r(cid:134)sukkers udbytte ikke udgør 92 %, beregnes størrelsen af den restitution, der skal anvendes, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 17a, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1785/81. (2) Denne fastsættelse blev suspenderet ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2689/85 (EFT L 255 af 26. 9. 1985, s. 12), ændret ved forordning (EØF) nr. 3251/85 (EFT L 309 af 21. 11. 1985, s. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 209/98 by Katerina DASKALAKI to the Commission. Problems facing citrus fruit producers

eurovoc_concepts:
GATT
Greece
Mediterranean third countries
citrus fruit
common organisation of markets
import
preferential agreement
production aid
trade policy

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 205/98 de Rainer WIELAND à la Commission. Financement de l'enseignement des langues maternelles à l'étranger - enseignement de la langue maternelle dans le district consulaire de Stuttgart (Allemagne)

eurovoc_concepts:
Baden-Württemberg
EU financing
EU national
Italy
language teaching
mother tongue

formats: html pdf print

text: C 304/52 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 2. 10. 98 (98/C 304/72) QUESTION E· CRITE E-0205/98 pose·e par Rainer Wieland (PPE) a‘ la Commission (11 fe·vrier 1998) Objet: Financement de l(cid:146)enseignement des langues maternelles a‘ l(cid:146)e·tranger › enseignement de la langue maternelle dans le district consulaire de Stuttgart (Allemagne) Le gouvernement italien envisage de confier l(cid:146)enseignement dispense· a‘ 9 600 enfants par l(cid:146)Institut culturel italien du district consulaire de Stuttgart a‘ des associations prive·es (cf. Esslinger Zeitung du 4. 12. 1997, et lettre de M. Virga, de Stuttgart, a‘ Mme la Ministre de l(cid:146)e·ducation, de la jeunesse et des sports du Land de Bade-Wurtemberg). D(cid:146)ou‘ proviennent les cre·dits qui financent l(cid:146)enseignement des langues maternelles dispense·s aux citoyens de l(cid:146)Union vivant a‘ l(cid:146)e·tranger? Si cet enseignement be·ne·ficie de cre·dits communautaires, a‘ combien ceux-ci s(cid:146)e·le‘vent-ils et quelles sont les re‘gles d(cid:146)attribution et d(cid:146)utilisation? Me(cid:136)me si cet enseignement n(cid:146)est que partiellement finance· par l(cid:146)Union, le transfert de son organisation (et de la responsabilite· de la de·livrance des cours) a‘ une institution prive·e telle qu(cid:146)une association est-il le·gal? Cette initiative s(cid:146)accorde-t-elle avec la volonte· politique de la Commission? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (24 mars 1998) La Commission prend note des pre·occupations exprime·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire a‘ propos de l(cid:146)enseignement de l(cid:146)italien dans la re·gion de Stuttgart, mais elle n(cid:146)est pas compe·tente pour mettre en doute la le·gitimite· de cette de·cision. Conforme·ment a‘ l(cid:146)article 126 du traite· CE, les E· tats membres sont seuls responsables pour le contenu de l(cid:146)enseignement et l(cid:146)organisation de leur syste‘me e·ducatif ainsi que pour leur diversite· culturelle et linguistique. En outre, la directive 77/486/CEE du Conseil du 25 juillet 1977 visant a‘ la scolarisation des enfants des travailleurs migrants (1) dispose, en son article 3, que les E· tats membres prennent, conforme·ment a‘ leurs situations nationales et a‘ leurs syste‘mes juridiques, et en coope·ration avec les E· tats d(cid:146)origine, les mesures approprie·es en vue de promouvoir, en coordination avec l(cid:146)enseignement normal, un enseignement de la langue maternelle et de la culture du pays d(cid:146)origine. (1) JO L 199 du 6. 8. 1977. (98/C 304/73) QUESTION E· CRITE E-0207/98 pose·e par Konstantinos Hatzidakis (PPE) a‘ la Commission (11 fe·vrier 1998) Objet: Traitement discriminatoire a‘ l(cid:146)encontre de la SYDASE, organisation syndicale regroupant des agriculteurs grecs Le membre de la Commission charge· des questions de politique agricole sait-il que l(cid:146)organisation syndicale grecque de que constitue la Confe·de·ration des coope·ratives agricoles de·mocratiques de Gre‘ce (SYDASE), laquelle, selon des estimations dignes de foi, regroupe pre‘s de 40 % des agriculteurs grecs, n(cid:146)est pas repre·sente·e au sein du Comite· des organisations professionnelles (COPA), ou‘ sie‘gent en revanche d(cid:146)autres syndicats agricoles grecs de 3e degre· comme la Confe·de·ration panhelle·nique des unions de coope·ratives agricoles (PASSEGES) ou la Confe·de·ration ge·ne·rale des organisations agricoles de Gre‘ce (GESASE)? Le membre pre·cite· de la Commission conviendra que cette situation n(cid:146)est gue‘re conforme aux principes de la de·mocratie, du pluralisme et de la repre·sentativite·, qui constituent des principes fondamentaux de l(cid:146)Union europe·enne


title: WRITTEN QUESTION No. 199/98 by Hilde HAWLICEK to the Commission. Books and the cultural heritage

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
book trade
competition
cultural object
economic conditions
imposed price

text: C 304/50 EN Official Journal of the European Communities 2. 10. 98 In particular, it will be forced to withdraw its part-financing owing to the failure of the project to materialise and, at the next monitoring committee meeting, propose a reallocation of the funds originally committed. (98/C 304/69) WRITTEN QUESTION P-0196/98 by Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) to the Commission (30 January 1998) Subject: EU export of steel wire ropes to Poland Since November 1996, the EC steel wire ropes industry has not been able to export to Poland because of non-tariff barriers. I am also aware that Poland has recently refused to lower import duties, as required by the European Union. Tenders to supply the mining industry give preference to Polish firms. The administrative and financial burdens currently make all exports from the European Community impossible. What is more, the Polish certification system, which is applicable to EU imported wire ropes, impedes deliveries. As the tariff barriers violate the undertakings given by Poland as part of the European Agreement, I would like to know what steps the Commission will undertake to ensure that these barriers are abolished in the near future. Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (25 February 1998) The problems concerning the access to the Polish market of Community exporters of steel wire ropes have been discussed with the Polish authorities on a number of occasions 1997, including at the highest levels. In particular, the responsible Vice-President of the Commission raised this issue during his visit to Poland in February 1997. However, given that no concrete reply was received from the Polish authorities and that according to Community industry discriminatory practices were still being noted at the expense of Community exporters, this matter was discussed again during the meeting of the Community Poland trade and industry subcommittee in December 1997. In this meeting, the Polish authorities indicated that they would be prepared to look further into the matter if the Community provided examples of discrimination. The Commission has therefore invited the Community industry to provide it with such information with a view to seeking an early solution to the problem. (98/C 304/70) WRITTEN QUESTION E-0199/98 by Hilde Hawlicek (PSE) to the Commission (11 February 1998) Subject: Books and the cultural heritage In his speech to the Frankfurt book fair in October 1997, Commissioin President Jacques Santer said that he regarded books as (cid:145)part of our cultural heritage and as economic factors(cid:146). However, on 14 January 1998 Commissioner Karel van Miert instituted proceedings against book price agreements even before the Council of Ministers of Cultural Affairs had received the expert opinion it had requested on whether such agreements can be justified by Article 128 EC. What protection does the Commission President believe the Commission is providing for (cid:145)books as part of the cultural heritage(cid:146)? Is the Commissioner also aware of the study carried out by Ulrich Everling, a former judge at the European Court of Justice, who concludes that book price agreements as practised in Germany and Austria should not be regarded as incompatible with the Common market pursuant to Article 85(1) EC Treaty, provided books


title: WRITTEN QUESTION No. 204/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Schengen task force

eurovoc_concepts:
Schengen Agreement
border control
external border of the EU
foreign national
immigration


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 216/98 von María SORNOSA MARTÍNEZ an die Kommission. Betrug an spanischen Tankstellen

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
consumer protection
electronic component
fraud
measuring equipment
metrology
motor fuel
power plant


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 217/98 dell'on. Gianni TAMINO alla Commissione. Deroghe dell'Italia a stabilimenti di macellazione

eurovoc_concepts:
EC Directive
Italy
derogation from EU law
marketing
meat processing industry
public finance
slaughter of animals
veterinary inspection

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/39 2. La nuova OCM prevede meccanismi adeguati per risolvere tali problemi strutturali, come il sostegno alle organizzazioni di produttori che commercializzano direttamente la produzione, i fondi di esercizio ed i programmi operativi. La Commissione non intende dunque riformare il regime attualmente applicabile agli ortofrutticoli. (98/C 310/46) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0217/98 di Gianni Tamino (V) alla Commissione (11 febbraio 1998) Oggetto: Deroghe dell(cid:146)Italia a stabilimenti di macellazione A seguito della risposta E-3274/97 (1) ad una mia precedente interrogazione, la Commissione informava «che prendera‘ contatto con le autorita‘ italiane chiedendo di essere maggiormente informata al riguardo». L(cid:146)articolo 56 della legge collegata alla Finanziaria 1998 contenente «misure per la stabilizzazione della finanza pubblica», approvata definitivamente dal Parlamento italiano il 23 dicembre scorso, ha prorogato nuovamente il termine (il precedente era stato fissato nella legge n. 228 del 1997 «Disposizioni urgenti per prevenire e fronteggiare gli incendi boschivi sul territorio nazionale, nonche· interventi in materia di protezione civile, ambiente e agricoltura») al prossimo 31 dicembre 1998 per gli stabilimenti di macellazione che hanno gia‘ beneficiato del periodo supplementare ormai superiore di tre anni a quanto stabilito dalla normativa comunitaria. E‘ al corrente la Commissione di tale nuovo atto e come lo giudica in merito alla conformita‘ con le direttive in materia? (1) GU C 158 del 25. 5. 1998, pag. 75. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (2 aprile 1998) La Commissione ha preso contatto con le autorita‘ italiane chiedendo maggiori informazioni sui fatti cui si fa riferimento nell(cid:146)interrogazione scritta, ma non ha ancora ricevuto risposta. La Commissione procedera‘ quindi a sollecitare l(cid:146)invio di tali informazioni. (98/C 310/47) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0218/98 di Florus Wijsenbeek (ELDR) alla Commissione (11 febbraio 1998) Oggetto: Nuovo pedaggio stradale in Polonia E(cid:146) vero che la Polonia ha istituito dal 1o gennaio 1998 un pedaggio per l(cid:146)utilizzo delle sue strade e che tale 1. prelievo si deve associare al contrassegno europeo? E(cid:146) vero che le tariffe per il contrassegno polacco sono circa il quadruplo delle tariffe previste per il 2. contrassegno europeo? 3. E(cid:146) vero che gli stranieri incontrano maggiori difficolta‘ rispetto ai polacchi nel procurarsi tali contrassegni? Intende la Commissione europea adottare le opportune iniziative per ovviare alle conseguenze dell(cid:146)intro- 4. duzione del nuovo pedaggio stradale in Polonia a decorrere dal 1o gennaio 1998?


title: QUESTION ECRITE no 199/98 de Hilde HAWLICEK à la Commission. Protection du livre en tant que bien culturel

text: C 304/50 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 2. 10. 98 En particulier, elle serait amene·e a‘ retirer son cofinancement en raison de l(cid:146)inexistence dudit projet et a‘ proposer au cours du prochain comite· de suivi une nouvelle affectation a‘ son engagement ante·rieur. (98/C 304/69) QUESTION E· CRITE P-0196/98 pose·e par Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) a‘ la Commission (30 janvier 1998) Objet: Exportation de ca(cid:136)bles d(cid:146)acier de l(cid:146)Union europe·enne vers la Pologne Depuis le mois de novembre 1996, les fabricants de ca(cid:136)bles d(cid:146)acier de l(cid:146)Union europe·enne ne peuvent exporter vers la Pologne a‘ cause de barrie‘res non tarifaires. Par ailleurs, la Pologne a re·cemment refuse· de re·duire les droits a‘ l(cid:146)importation, comme le lui demandait l(cid:146)Union europe·enne. Les offres visant a‘ approvisionner l(cid:146)industrie minie‘re favorisent la Pologne et les charges administratives et financie‘res rendent actuellement impossible toute exportation de l(cid:146)Union europe·enne. De surcro(cid:14)(cid:136)t, le syste‘me de certification polonais, qui s(cid:146)applique aux ca(cid:136)bles d(cid:146)acier importe·s de l(cid:146)Union europe·enne, entrave les livraisons. Sachant que les barrie‘res tarifaires sont contraires aux engagements pris par la Pologne aux termes de l(cid:146)accord europe·en, quelles de·marches la Commission compte-t-elle entreprendre pour obtenir la leve·e de ces barrie‘res dans un avenir imme·diat? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (25 fe·vrier 1998) Les proble‘mes pose·s par l(cid:146)acce‘s des exportateurs communautaires de ca(cid:136)bles d(cid:146)acier au marche· polonais ont e·te· e·voque·s a‘ diffe·rentes reprises avec les autorite·s polonaises en 1997 et, notamment, aux plus hauts niveaux. Le vice-pre·sident compe·tent de la Commission a souleve· la question, plus pre·cise·ment, lors de la visite qu(cid:146)il a rendue en Pologne en fe·vrier 1997. Toutefois, e·tant donne· qu(cid:146)aucune re·ponse concre‘te n(cid:146)a e·te· re(cid:231)ue des autorite·s polonaises et que, selon l(cid:146)industrie communautaire, des pratiques discriminatoires pre·judiciables aux exporta- teurs communautaires sont toujours observe·es, cette question a e·te· examine·e une nouvelle fois lors de la re·union du sous-comite· Communaute·-Pologne charge· du commerce et de l(cid:146)industrie, en de·cembre 1997. A‘ l(cid:146)occasion de cette re·union, les autorite·s polonaises ont indique· qu(cid:146)elles e·taient dispose·es a‘ approfondir l(cid:146)examen du proble‘me si la Communaute· leur fournissait des exemples de discrimination. La Commission a par conse·quent invite· l(cid:146)industrie communautaire a‘ lui communiquer les informations conside·re·es, afin d(cid:146)e(cid:136)tre en mesure de trouver une solution prochaine au proble‘me. (98/C 304/70) QUESTION E· CRITE E-0199/98 pose·e par Hilde Hawlicek (PSE) a‘ la Commission (11 fe·vrier 1998) Objet: Protection du livre en tant que bien culturel Dans l(cid:146)allocution qu(cid:146)il a prononce·e a‘ la Foire du livre de Frankfort, en octobre 1997, M. Jacques Santer, Pre·sident de la Commission, a fait valoir que le livre e·tait, pour son institution, «a‘ la fois un bien culturel et un facteur e·conomique». Or, le commissaire Karel van Miert a de·pose·, le 14 janvier 1998, un recours contre le re·gime des prix de revente impose·s des livres, sans attendre la publication d(cid:146)un rapport d(cid:146)expertise commande· par le Conseil des ministres de la culture a‘ propos de la compatibilite· e·ventuelle du prix fixe avec l(cid:146)article 128 du traite· CE. En quoi «le livre en tant que bien culturel» est-il, selon son Pre·sident, prote·ge· par la Commission? La Commission a-t-elle, par ailleurs, connaissance d(cid:146)une e·tude effectue·e par M. Ulrich Everling, ancien juge a‘ la Cour de justice des Communaute·s europe·ennes, selon laquelle le re·gime du prix de revente impose· des livres tel qu(cid:146)il est pratique· en Allemagne et en Autriche ne doit pas e(cid:136)tre conside·re· comme incompatible avec le marche· commun au sens de l(cid:146)article 85, paragraphe 1, du traite· CE, pour autant que les re·importations de livres


title: PREGUNTA ESCRITA n. 219/98 del Joaquim MIRANDA a la Comisión. Utilización de fondos comunitarios por parte de Gobiernos de determinados Estados miembros para reducir su déficit presupuestario

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Court of Auditors
Portugal
Spain
accession to the European Union
budget deficit
fraud against the EU
fund (EU)
judicial inquiry

text: C 310/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (31 de marzo de 1998) El 3 de diciembre de 1997, el Ministerio de Transporte y Navegacio·n de Polonia publico· una ordenanza que fijaba el nuevo nivel de tarificacio·n vial aplicable a partir del 1 de enero de 1998. La ordenanza fue adoptada sobre la base de la ley polaca de 2 de agosto de 1997, relativa a las condiciones que rigen el transporte internacional por carretera. Esta ley aproxima la estructura de la tarificacio·n vial polaca al sistema general de la llamada Directiva de la Eurovin(cid:152)eta (1), especificando que deben aplicarse los mismos derechos de uso de la infraestructura polaca a los veh(cid:14)·culos nacionales y a los veh(cid:14)·culos extranjeros que efectu·an operaciones de transporte internacional. La ordenanza especifica la cantidad de los derechos percibidos en forma de distintivos de validez diaria, semanal, mensual, semestral o anual. En Polonia, la tarifa diaria es aproximadamente cuatro veces ma·s elevada que la Eurovin(cid:152)eta, aunque el valor de la tarifa anual no es sino ligeramente superior. Los transportistas extranjeros deben obtener estos dispositivos en los puestos fronterizos de entrada al territorio polaco. Polonia no esta· en modo alguno obligada a adoptar el nivel o la proporcionalidad de las tarifas de la Eurovin(cid:152)eta. Sin embargo, el nivel de tarificacio·n vial de este pa(cid:14)·s se discutira· en una reunio·n especial que se celebrara· con las autoridades polacas en torno al transporte por carretera. La Comisio·n no tiene conocimiento de dificultad alguna por parte de los transportistas extranjeros a la hora de obtener dichos distintivos en la frontera polaca, si bien este asunto sera· tambie·n abordado en la reunio·n antes mencionada. (1) Directiva 93/89/CEE del Consejo, de 25 de octubre de 1993, relativa a la aplicacio·n por los Estados miembros de los impuestos sobre determinados tipos de veh(cid:14)·culos utilizados para el transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera, as(cid:14)· como de los peajes y derechos de uso percibidos por la utilizacio·n de determinadas infraestructuras › DO L 279 de 12. 11. 1993. (98/C 310/48) PREGUNTA ESCRITA E-0219/98 de Joaquim Miranda (GUE/NGL) a la Comisio·n (11 de febrero de 1998) Asunto: Utilizacio·n de fondos comunitarios por parte de Gobiernos de determinados Estados miembros para reducir su de·ficit presupuestario El perio·dico alema·n «Die Welt» ha publicado en uno de sus u·ltimos nu·meros un art(cid:14)·culo titulado «Otros Estados de la UE se apoyan en el dinero alema·n para llegar al euro» en el que se afirma expl(cid:14)·citamente que «Espan(cid:152)a y Portugal usan el dinero de la UE para mejorar sus presupuestos con el objetivo de reducir el de·ficit y alcanzar la Unio·n Econo·mica y Monetaria». Asimismo se afirma en dicha publicacio·n que el Tribunal de Cuentas de la UE esta· investigando estas pra·cticas presupuestarias heterodoxas e iniciando las gestiones para ponerles coto y alude, para ello, a unas declaraciones del Presidente del mencionado Tribunal, Sr. Bernhard Friedmann, segu·n las cuales «las normas en vigor permiten adelantar al ma·ximo los pagos sin que se garantice su uso de forma rigurosa y en un plazo conforme a los objetivos comunitarios, dado que estos medios de subvencio·n siguen entre manos de las instancias intermedias, en lugar de enviarse a sus destinatarios definitivos». Ante la importancia y gravedad de estas afirmaciones, acrecentadas por la proximidad de la fecha en que se decidira·n los Estados que entrara·n a formar parte del euro desde su primera fase, ¿puede la Comisio·n aclarar con urgencia esta situacio·n y, en particular, los siguientes aspectos? 1. ¿Corrobora total o parcialmente estas acusaciones? En caso afirmativo, ¿que· pa(cid:14)·ses recurren a esta pra·ctica? ¿a que· nivel lo llevan a cabo? ¿que· medidas se han adoptado o esta·n previstas? 2. ¿Que· cooperacio·n existe en este a·mbito entre la Comisio·n y el Tribunal de Cuentas de la UE? 3. ¿Que· conclusiones extrae la Comisio·n de estas declaraciones pu·blicas del Presidente del Tribunal de Cuentas?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 202/98 van Gerhard HAGER aan de Commissie. Begrotingslijn ten behoeve van het gezin

eurovoc_concepts:
Community budget
family
family policy
implementation of the budget
legal basis

text: 2. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/51 de genoemde lidstaten, die geen parallel-import is, niet opnieuw aan prijsbinding wordt onderworpen? Wanneer deze visie niet wordt gedeeld, is in ieder geval voldaan aan de voorwaarden voor vrijstelling krachtens artikel 85, lid 3 van het EG-Verdrag. Dat vloeit ook voort uit de beoordeling op grond van het mededingingsrecht, die rekening houdt met de culturele aspecten van de boekprijsbinding. Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (24 maart 1998) De Commissie heeft er altijd op gewezen dat het initiatief van de Raad om de Commissie opdracht te geven overeenkomstig artikel 152 van het EG-Verdrag een verslag op te stellen, los staat van de mededingingsproce- dure betreffende de Duits-Oostenrijkse vaste boekenprijs en deze procedure niet mag vertragen. In deze mededingingszaak, waarbij de uitgevers de prijsbinding al in het voorjaar van 1993 hebben aangemeld en waarvoor uitsluitend de Commissie bevoegd is, moest de formele procedure worden ingeleid nadat de Commissie na uitvoerig onderzoek van de argumenten van de uitgevers tot het voorlopige oordeel was gekomen dat deze argumenten een vrijstelling niet rechtvaardigen. Tijdens de procedure hebben de partijen het verslag ter tafel gebracht. De conclusie hiervan luidt dat artikel 85, lid 1, niet meer op de vaste Duits-Oostenrijke boekenprijs van toepassing is omdat door het Verdrag betreffende de Europese Unie artikel 128, lid 4, aan het EG-Verdrag is toegevoegd. Dit is in strijd met de gevestigde jurisprudentie van het Hof van Justitie, zoals ook de opsteller van het verslag erkent (hij zegt dat zijn opvattingen (cid:132)verder gaan dan de jurisprudentie en de besluitvormingspraktijk(cid:148)). In 1995, lang na de invoering van arti- kel 128, lid 4, is het Hof er nog als vanzelfsprekend van uitgegaan dat artikel 85, lid 1, van toepassing was op de grensoverschrijdende Iers-Britse prijsbinding. De mogelijke voordelen van een prijsbinding kwamen steeds pas in artikel 85, lid 3, aan de orde. Uit de vraag van de geachte afgevaardigde blijkt niet waarom zij ervan uitgaat dat aan de voorwaarden voor een vrijstelling zou zijn voldaan. Zoals gezegd is de Commissie na een diepgaande analyse van alle argumenten en aan de hand van statistisch aantoonbare gegevens in haar voorlopige oordeel tot de tegengestelde conclusie gekomen. (98/C 304/71) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0202/98 van Gerhard Hager (NI) aan de Commissie (11 februari 1998) Betreft: Begrotingslijn ten behoeve van het gezin Kan de Commissie mededelen welke maatregelen er werden gefinancierd uit begrotingslijn B3-4108 Gezin- Solidariteit tussen en binnen de generaties en wat de betreffende rechtsgrondslag hiervoor is? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (3 april 1998) In 1997 heeft de Commissie verscheidene acties gefinancierd uit de kredieten van begrotingslijn B3-4108 (cid:132)Gezin-Solidariteit in en tussen de generaties(cid:148). De betrokken bedragen (bijna 2,5 Mecu) waren bedoeld voor de dekking van de financiering van analyse- en onderzoekacties in de sector gezin en gezinsbeleid, van uitwisseling van ervaringen en inlichtingen tusen de lidstaten in de gezinssector en meer in het bijzonder over de manier om het gezins- en het beroepsleven met elkaar te combineren, van acties ten gunste van de bescherming van kinderen alsmede van acties inzake demografie. De uitvoering van de begroting heeft plaatsgevonden in overeenstemming met de mededeling van de Commissie van 6 juli 1994 (1) over de juridische grondslagen. (1) doc. SEC(94) 1106 def


title: PREGUNTA ESCRITA n. 216/98 del María SORNOSA MARTÍNEZ a la Comisión. Fraude en gasolineras españolas


title: Extract from 'Monthly panorama of European industry 1/98' : Industrial production growing less quickly in the autumn of 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial development
industrial production


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 205/98 dell'on. Rainer WIELAND alla Commissione. Attività didattica all'estero - Insegnamento della lingua madre nel distretto consolare di Stoccarda (Germania)

text: C 304/52 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 2. 10. 98 (98/C 304/72) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0205/98 di Rainer Wieland (PPE) alla Commissione (11 febbraio 1998) Oggetto: Attivita‘ didattica all(cid:146)estero › Insegnamento della lingua madre nel distretto consolare di Stoccarda (Germania) Nel distretto consolare di Stoccarda (Germania) il governo italiano conta di trasferire l(cid:146)attivita‘ di insegnamento per 9. 600 allievi italiani dall(cid:146)Istituto italiano di cultura ad associazioni private (Esslinger Zeitung, 4. 12. 1996; lettera del sig. Virga, di Stoccarda, al ministro per la cultura, la gioventu‘ e lo sport del Land Baden- Wu¤rttemberg). Con quali risorse viene finanziato l(cid:146)insegnamento della lingua madre per i cittadini dell(cid:146)Unione che vivono all(cid:146)estero? Nel caso in cui detto insegnamento sia sostenuto con le risorse dell(cid:146)Unione, qual ne e‘ ammontare e quali sono i criteri di aggiudicazione e di spesa? Nel caso in cui tale insegnamento sia sostenuto anche solo parzialmente con le risorse dell(cid:146)Unione e‘ ammissibile sul piano giuridico trasferire l(cid:146)organizzazione (e l(cid:146)esercizio) dell(cid:146)attivita‘ d(cid:146)insegnamento a un(cid:146)istituzione privata, ad es. un(cid:146)associazione? E(cid:146) tale operato conforme alla linea politica della Commissione? Risposta data dalla sig. ra Cresson a nome della Commissione (24 marzo 1998) La Commissione prende atto di quanto segnalato dall(cid:146)Onorevole parlamentare circa l(cid:146)insegnamento della lingua italiana nella regione di Stoccarda, tuttavia essa non ha alcuna competenza in ordine alla legittimita‘ della decisione di cui si tratta. Ai sensi dell(cid:146)articolo 126 del Trattato CEE, gli Stati membri hanno infatti la responsabilita‘ esclusiva dei contenuti dell(cid:146)insegnamento, anche per quanto riguarda l(cid:146)organizzazione dei sistemi di istruzione e le loro diversita‘ culturali e linguistiche. Inoltre, la direttiva del Consiglio 77/486/CEE del 25 luglio 1977 in materia di istruzione dei figli dei lavoratori migranti (1), prevede, all(cid:146)articolo 3, che gli Stati membri adottino, tenendo conto delle rispettive circostanze nazionali e dei rispettivi sistemi legislativi, in collaborazione con gli Stati di provenienza di tali lavoratori, misure adeguate per promuovere nell(cid:146)ambito dell(cid:146)istruzione normale l(cid:146)insegnamento della lingua madre e della cultura di provenienza. (1) GU L 199 del 6. 8. 1977. (98/C 304/73) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0207/98 di Konstantinos Hatzidakis (PPE) alla Commissione (11 febbraio 1998) Oggetto: Discriminazioni ai danni della Confederazione delle associazioni agricole democratiche greche (SYDASE) E‘ il Commissario responsabile della politica agricola a conoscenza del fatto che la Confederazione delle associazioni agricole democratiche greche (SYDASE), che stando a dati ufficiali rappresenta circa il 40% degli agricoltori greci, non fa parte della COPA, in cui viceversa sono rappresentate altre organizzazioni agricole greche come la PASEGES e la GESASE? Condivide il fatto che tale situazione non e‘ conforme con i principi della democrazia, del pluralismo e della rappresentativita‘ che costituiscono i fondamenti dell(cid:146)Unione europea? Cos(cid:14)‘ stando le cose, intende compiere passi per porre fine a questa situazione inaccettabile e far si che nella COPA sia rappresentato anche il 40% circa degli agricoltori greci organizzati nella SYDASE?


title: WRITTEN QUESTION No. 218/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. New road toll in Poland

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU law - national law
Poland
charges for use of infrastructure
road transport
tax harmonisation
toll
vehicle tax

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 310/39 2. Den nya marknadsordningen fo¤reskriver la¤mpliga mekanismer fo¤r att lo¤sa dessa strukturproblem s(cid:229)som uppmuntran till de producentorganisationer som salufo¤r p(cid:229) marknaden, driftsfonder och verksamhetsprogram. Fo¤ljaktligen ra¤knar kommissionen inte med att a¤ndra den nuvarande ordningen fo¤r frukt och gro¤nsaker. (98/C 310/46) SKRIFTLIG FR¯GA E-0217/98 fr(cid:229)n Gianni Tamino (V) till kommissionen (11 februari 1998) A¤mne: Italiens undantag fo¤r slakterier I kommissionens svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga E-3274/97 (1) sade kommissionen att den skulle ta kontakt med de italienska myndigheterna och bega¤ra ytterligare upplysningar i a¤rendet. I anslutning till 1998 (cid:229)rs budget utfa¤rdades en lag om stabiliserings(cid:229)tga¤rder fo¤r de offentliga finanserna. I artikel 56 i den ha¤r lagen, som antogs definitivt av det italienska parlamentet den 23 december 1997, fo¤rla¤ngs a¤nnu en g(cid:229)ng fristen, nu till den 31 december 1998, fo¤r slakterier som redan tidigare beviljats anst(cid:229)nd med mer a¤n tre (cid:229)r uto¤ver vad som faststa¤lls i gemenskapens lagstiftning (den tidigare fristen hade faststa¤llts i lag nr 228/1997 om br(cid:229)dskande (cid:229)tga¤rder fo¤r att fo¤rebygga och beka¤mpa skogsbra¤nder p(cid:229) nationellt territorium samt (cid:229)tga¤rder fo¤r att skydda civilbefolkningen, miljo¤n och jordbruket). Ka¤nner kommissionen till den ha¤r nya ra¤ttsakten? Anser kommissionen att den o¤verenssta¤mmer med direktivet i fr(cid:229)ga? (1) EGT C 158, 25. 5. 1998, s. 75. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (2 april 1998) Kommissionen har kontaktat de italienska myndigheterna med en bega¤ran om ytterligare uppgifter om de fakta som na¤mns i den skriftliga fr(cid:229)gan. N(cid:229)got svar har a¤nnu inte inkommit. Kommissionen a¤mnar p(cid:229) nytt bega¤ra att f(cid:229) dessa uppgifter. (98/C 310/47) SKRIFTLIG FR¯GA E-0218/98 fr(cid:229)n Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen (11 februari 1998) A¤mne: Nya va¤gtullar i Polen Sta¤mmer det att Polen sedan den 1 januari 1998 kra¤ver va¤gtull p(cid:229) de polska va¤garna och att denna uppbo¤rd 1. av avgifter skall anknytas till (cid:148)Eurovinjetten(cid:148)? Sta¤mmer det att de polska va¤gavgifterna a¤r ungefa¤r fyra g(cid:229)nger s(cid:229) ho¤ga som avgifterna fo¤r (cid:148)Eurovin- 2. jetten(cid:148)? 3. Sta¤mmer det att va¤gavgifterna a¤r dyrare fo¤r utla¤ndska medborgare a¤n fo¤r polacker? Planerar kommissionen att vidta (cid:229)tga¤rder fo¤r att uppha¤va giltigheten hos de den 1 januari 1998 info¤rda 4. va¤gtullarna i Polen?


title: Komission yksiköiden kertomus neuvoston direktiivin 93/99/ETY 5 artiklan nojalla jäsenvaltioihin tekemistä alustavista käynneistä virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevien kansallisten järjestelmien arvioimiseksi

eurovoc_concepts:
EU Member State
consumer protection
food inspection
foodstuff
health policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 02. 1998 KOM(1998)371opull. KOMISSION YKSIKÖIDEN KERTOMUS NEUVOSTON DIREKTIIVIN 9 3 / 9 9 / E TY 5 ARTIKLAN NOJALLA JÄSENVALTIOIHIN TEKEMISTA ALUSTAVISTA KÄYNNEISTÄ VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSTA KOSKEVIEN KANSALLISTEN JÄRJESTELMIEN ARVIOIMISEKSI (komission esittämä) 1. JOHDANTO 2. YLEISTILANNE 2. / Tarkastusrukenteci 2. 2 Henkilöstön koulutus 2. 3 Talousarvio - henkilöstöresurssit 2. 4 Tärkeysjärjestys 2. 5 Laitosten rekisteröinti ja luvan antaminen 2. 6 Tarkastusten tiheys 2. 7 Tarkastusviranomaisten valtuudet 2. 8 Tarkastuksista puuttuvat aiheet 2. 9 Maahantuotujen elintarvikkeiden tarkastukset 2. 10 Tarkastusviranomaisille ja kuluttajille tiedottaminen 2. 11 Elintarvikealan työntekijöiden kouluttaminen 2. 12 Tarkastusyksiköiden arviointi 2. 13 Testauslaboratoriot 3. SUOSITUKSET 3. 1 3. 2 3. 3 Tietojen täydentäminen ja päivittäminen Joidenkin aiheiden syvempi tarkastelu Tarkastustoimien arviointipaikan päällä seuraten tarkastajien mukana 3 4 4 5 6 6 7 g g g 9 \ o | o (0 10 11 \\ \\ 11 KOMISSION YKSIKÖIDEN KERTOMUS NEUVOSTON DIREKTIIVIN 93/99/ETY 5 ARTIKLAN NOJALLA JÄSENVALTIOIHIN TEKEMISTÄ ALUSTAVISTA KÄYNNEISTÄ VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSTA KOSKEVIEN KANSALLISTEN JÄRJESTELMIEN ARVIOIMISEKSI I. JOHDANTO Virallisia elintarvikkeiden annetun tarkastusta koskevista neuvoston direktiivin 93/99/ETY 5 artiklassa säädetään, että komissio tarkastaa ja arvioi virallisen elintarvikkeiden tarkastuksen järjestelmien vastaavuutta ja tehokkuutta. lisätoimenpiteistä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten soveltamien Tätä tarkoitusta varten komissio on perustanut tarkastuselimen, joka alun perin kuului teollisuusasioiden pääosastoon, sittemmin kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajien terveyden suojelua käsittelevään pääosastoon. Tämän yksikön työntekijöille on annettu valtuutus näihin tarkastuksiin. Tarkastuskäyntien tavoitteena oli saada tarkka kuva toimivaltaisten viranomaisten toiminnasta ja toimivallasta. Virallista elintarvikkeiden 93/99/ETY) olivat tiedonhaun keskeisin perusta. tarkastusta koskevat direktiivit (89/397/ETY ja Elintarvikkeiden seuraavilta aloilta: tarkastusyksiköt olivat toimittaneet yksityiskohtaisia tietoja (1) (2) (3) (4) (5) toimivalta liittyvissä elintarvikkeiden oikeudellinen kysymyksissä, varsinkin kyky toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä silloin, kun terveys on vaarassa tarkastuksiin viralliseen tarkastukseen liittyvä politiikka, valistus ja määrittäminen tärkeysjärjestyksen elintarvikkeiden henkilöstö, laitteet) tarkastusjärjestelmälle osoitetut resurssit (talousarvio, keskusviranomaisten suhteet ja tarkastukset toteuttavien viranomaisten väliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että keskusjohtoista toimintalinjoja toteutetaan asianmukaisesti käytännön tasolla. lainsäädäntöä ja Tarkastuskäynnit tehtiin helmikuun 1995 ja kesäkuun 1997 välisenä aikana. Ne kestivät viikon kussakin jäsenvaltiossa. Tarkastuskäynneistä huolehti kaksi komission toimenhaltijaa, joiden mukana oli useimmissa tapauksissa muun kuin tarkastettavan maan kansallinen asiantuntija, joka oli valittu jäsenvaltioiden toimittamasta luettelosta. Jäsenvaltioilta oli saatu ennakkotietoja edellä mainituilta aloilta pysyville edustustoille osoitetun kyselylomakkeen avulla. Kaikissa tarkastuskäynneissä noudatettiin seuraavaa kaavaa: (1) (2) (3) alustava kokous keskuslaboratorioissa toimivaltaisten keskusviranomaisten kanssa, käynti kokous alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa (maan hallinnollisen rakenteen mukaan), käynti tarkastusyksiköissä ja laboratorioissa lopullinen arviointikokous raportin esittely toimivaltaisten viranomaisten kanssa sekä (4) raportin virallinen toimittaminen tarkastetun maan pysyvään edustustoon. Kokousten ja käyntien aikana kerättiin tietoja komission toimenhaltijoiden käytössä olevan kyselylomakkeen avulla. Tarkastuskäyntien tekeminen oli helppoa, sillä kaikki viranomaiset olivat halukkaita yhteistyöhön. Näitä käyntejä on pidettävä direktiivin 93/99/ETY 5 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten esivaiheena. Niiden on johdettava täydentäviin tarkastuskäynteihin, jotka koskevat tässä raportissa mainittuja aiheita. 2. YLEISTILANNE tuotetut elintarvikkeet taataan Yhteisössä kansanterveyden terveyden suojelu sekä rehellinen kilpailu. Elintarvikkeiden tarkastaminen jäsenvaltioissa ei ole riippuvainen niiden alkuperästä ja yhteisön jakeluvaiheissa. tarkastetaan virallisesti, tuotanto-, varastointi- sisällä. Tarkastuksia tehdään kaikissa ja kuluttajien jotta 2. 1 Tarkastusrakenteet Maan poliittis-hallinnollisen rakenteen mukaan sovelletaan jompaakumpaa seuraavista j ärj estelmistä: (1) (2) Toimivalta lainsäädännön antamiseen ja tarkastusten tekemiseen on yhdellä tai useammalla ministeriöllä, jolla on tarkastusyksikköjä alueiden tai departementtien tasolla. Lainsäädäntötoimivalta on yhdellä tai useammalla ministeriöllä tai kansallisella toimielimellä, ja toimivalta tarkastusten tekemiseen on alueellisilla jolloin tehtävä. Toisinaan keskusviranomaisilla on vain koordinoijan viranomaisilla, kunnallisilla tai tiettyjen, esimerkiksi tuontiin liittyvien tarkastusten suorittamisessa toimivalta on keskusviranomaisilla. Joissakin jäsenvaltioissa ollaan parhaillaan uudistamassa näitä yksiköitä (toimivallan siirto tai uudelleenjako). On huomattava, että useissa maissa tietyn suuruisten kuntien viranomaisilla on alueellaan tarkastusoikeus, josta vastaavat heidän omat yksikkönsä. Näiden yksiköiden toimintaa ei useimmissa tapauksissa voitu arvioida. Toimivallanjako useiden ministeriöiden kesken voi johtaa toisinaan vastuun jakamiseen puutteellisesti (joitakin aloja ei tarkasteta lainkaan tai toimivalta ja tarkastukset ovat päällekkäisiä). Siksi näiden ministeriöiden työskentelyä olisi koordinoitava paremmin. Joissakin tapauksissa ministeriöt tekevät yhteistyötä. Kun tarkastusta koskeva toimivalta myönnetään alueellisille tai paikallisille viranomaisille, keskus- tai alueellisten viranomaisten koordinoinnin tarve kasvaa. 2. 2 Henkilöstön koulutus Saatujen kenttähenkilöstö valitaan tasolla: tietojen perusteella vaikuttaa sillä, että useimmissa maissa luonteen mukaan kahdelta tarkastustehtävien (1) (2) "environmental Yliopistokoulutus: kemistit, elintarvikekemistit, health officers", insinöörit, lääkärit, farmaseutit ja eläinlääkärit ovat ylitarkastajia, laitosten valvonta teollisuudenalan tasolla. tehtävänä on yleensä joiden Keskiasteen koulutus, jota on täydennetty eri maissa eri pituisella tai hallintoyksiköissä annettavalla instituuteissa, korkeakouluissa tällainen sekä harjoittelujaksoilla: ammatillisella koulutuksella koulutus on tarkastajilla, jotka yleensä vastaavat vähittäiskaupan tason (ai ravintoloiden tarkastuksista sekä näytteidenotosta. Näissä tehtävissä käytetään poliiseja ainakin kolmessa maassa, joissa on elintarvikeasioista vastaava poliisikunta. Varsin monessa maassa työhönottotaso on ollut joitakin vuosia sama, eli täydentää "environmental health officerin" keskiasteen koulutus, jota tutkinto, johon vaaditaan 3-4 vuoden opiskelu ympäristötieteisiin erikoistuneessa korkeakoulussa. Tämä koulutusmalli selittää sen, miksi useimmissa tapauksissa henkilöstö ei ole keskittynyt yksistään elintarvikkeiden tarkastukseen vaan huolehtii myös muista ympäristöalan tehtävistä. Kaikissa maissa ei näytä olevan pohjakoulutuksesta. tarkkoja vaatimuksia henkilöstön Tarvitaan (oppiaineet, käytännön opetus). lisätietoja varsinkin ammatillisen koulutuksen sisällöstä Vaikka kaikissa jäsenvaltioissa saa täydennyskoulutusta, sen taso vaihtelee. Täydennyskoulutusta antavat loisinaan ministeriöt ja toisinaan alueelliset viranomaiset. Keskeinen aihe vaikuttaa olevan I1ACCP (riskianalyysi ja riskinhallinnan kriittiset kohdat) yrityksissä, sillä toiset maat ovat jäljessä toisiin verrattuina. Useissa maissa tarkastajat ilmoittivat, että he eivät olleet vielä saaneet riittävästi valmennusta aiheesta. suotavaa On käsitellyistä aiheista, jotta tietoja voidaan jakaa jäsenvaltioiden kesken. syvällisempi täydennyskoulutuksessa tutkimus tehdä Virkamiesvaihloja jäsenvaltioiden hallintojen välillä sisämarkkinoiden alalla (Karolus-ohjclma) tunnuttiin arvostavan, sillä niiden kautta voi vaihtaa tietoja ja kokemuksia valvontajärjestelmistä. 2. 3 Talousarvio - henkilöstöresurssit Käytettyjen järjestelmien mukaan rahoituksesta vastaavat joko kansalliset, alueelliset tai paikalliset rahastot tai niiden yhdistelmä. soveltavat maksua Tarkastukset ovat erikoistapauksia lukuun ottamatta ilmaisia, mutta tietyt sanitaires), maat näytteidenottoihin, toimien yhdistelmään. (agréments tai analyyseihin, terveyslupiin tarkastuksiin näiden tarkastukseen käyttämien Jäsenvaltioiden talousarvioiden vertailu on vaikeaa, sillä laskennassa ei aina oteta huomioon samoja osatekijöitä ja tarkastajien toiminta ei rajoitu vain elintarvikkeisiin. Useimmissa tapauksissa viranomaiset myönsivät, että henkilöstön määrää olisi lisättävä. Tarvittaisiin lisätietoja henkilöstön määrästä kaikissa maissa. 2. 4 Tärkeysjärjestys määrittelevät tärkeysjärjestyksen tai alueellisten viranomaisten Useimmissa maissa keskusviranomaiset huomioon toimikunnat täytäntöönpanoviranomaisten tekemien tarkastusten tulokset, eurooppalaiset koordinoidut lausunnot. tärkeysjärjestyksen määrittelyssä Täytäntöönpanoviranomaisten toimittavat vaihtelee jäsenvaltioittain. Usein täytäntöönpanoviranomaiset tärkeysjärjestyksen tarkastusten määrittelyä ja hidastaa jäsenvaltioiden toimittamista komissiolle. tulokset myöhässä, mikä voi haitata tarkastustilastojen tiedekomiteoiden sekä osuus ohjelmat ottaen lainsäädännöllä säännelty direktiivi Yhteisön tärkeysjärjestyksen 93/43/ETY) vaihtelevasti määrittämisessä jäsenvaltioittain. Tärkeysjärjestys voidaan esittää vuosittaisten tarkastus- ja (elintarvikehygieniasta yksi sovelletaan riskinarviointi peruste, käytetty annettu jota on näyltcenottosuunnitelmicn, kampanjoiden ja eurooppalaisten koordinoitujen ohjelmien muodossa. kohdennettujen toimien, kuukausittaisten tärkeysjärjestyksen Keskustason tai suositusten muodossa maan hallintojärjestelmän mukaan, kaikissa maissa määritetään myös alueellisiin tai paikallisiin erityispiirteisiin perustuvia tärkeysjärjestyksiä. lisäksi, joka esitetään määräysten On havaittu, että ruokahuoltolaitokset (esim. lastentarhoissa, kouluissa ja vanhainkodeissa) ovat maiden ensisijaisen valvonnan kohteita. ja laitosten toteutettu riskien arviointijärjestelmä, tarkastusten Joissakin maissa on kehitelty joka pohjautuu useisiin suunnittelemiseksi perusteisiin, joilla määritetään riskin taso ja toteutettavien tarkastusten tiheys. Tämä järjestelmä edellyttää kehittynyttä tietotekniikkaa ja kaikkien laitosten ennakkorekisteröintiä. Vaikuttaa siltä, että sitä ollaan kehittämässä tulevaisuudessa kaikissa jäsenvaltioissa ja että se korvaa perinteiset, subjektiivisemmat omiin kokemuksiin laitoksista, heidän henkilökohtaisiin epäilyihinsä ja alueiden sosioekonomisen rakenteen, mukaan lukien erityisen vaarallisten yritysten tuntemukseen. jotka perustuvat järjestelmät, tarkastajien 2. 5 Laitosten rekisteröinti ja luvan antaminen Jäsenvaltiot ovat keskenään epäyhtenäisiä. tai tiettyyn teollisuuslaitoksilta luokkaan Suurimmassa osassa maista kuuluvilta laitoksilta vaaditaan terveyshyväksyntä (agrément sanitaire), jota varten on jätettävä hakuasiakirjat tekevät tarkastuskäynnin. Tarkastusviranomaisten antama terveyslupa (autorisation sanitaire) tarvitaan myyntipisteissä (kiinteissä tai liikkuvissa), ravintoloissa ja tuontiyrityksissä. Tällaisia vaatimuksia ei kuitenkaan ole vielä kaikissa maissa. Vaatimusten puuttuessa ei voida taata kaikkien laitosten riittävää luettelointia ja valvontaa. tarkastusviranomaisille, jotka Maan hallintorakenteen mukaan (1) (2) keskusviranomaiset (yksi ministeriöistä) tai alueelliset viranomaiset myöntävät lerveyshyväksynnän, mikä lisää yhdenmukaisuutta paikalliset viranomaiset (myös kunnalliset viranomaiset) myöntävät terveysluvan sekä joissakin maissa terveyshyväksynnän, mikä voi heikentää yhdenmukaisuutta. Edistystä on saavutettu tietyissä maissa tai paikallisissa yhteisöissä, joissa atk:n käyttö mahdollistaa kaikkien laitosten, niitä koskevien tietojen ja tarkastusraporttien rekisteröinnin sekä luetteloiden toimittamisen muille tarkastusviranomaisille. Sen sijaan muut käynnin kohteena olevat yksiköt rekisteriä kaikista tunnustivat, tarkastettavista laitoksista (varsinkaan ravitsemispuolella). että ne eivät kykene ylläpitämään On tarpeen tehdä tarkempi tutkimus aiheesta. 2. 6 Tarkastusten tiheys Edellä kohdassa 2. 4 tarkoitettu riskinarviointi on yksi tekijä, joka otetaan huomioon suunniteltaessa tarkastusten tiheyttä, 'liima tekijä on erityisen tärkeä maissa, jotka käyttävät edellä kuvattua atk-järjesteImää tarkastusten suunnittelussa. tai määrittävät Useimmissa maissa keskusviranomaiset tiheyden, joka voi olla kerran kuukaudessa helposti pilaantuvien elintarvikkeiden tapauksessa tai kerran kahdessa vuodessa säilykkeiden varastoinnin yhteydessä. suosittelevat Tarkastuskäynnit ja -tilastot ovat kuitenkin osoittaneet, että riittämättömien henkilöstöresurssien vuoksi tavoitteita ci voida monissa maissa noudattaa, mikä johtaa "larkastuspainccn" huomattaviin eroihin jäsenvaltioiden välillä. 2. 7 Tarkastusviranomaisten valtuudet Tarkastuskäynnit ovat osoittaneet, että tarkastusviranomaisilla on kaikissa maissa riittävät valtuudet ja aiheellisten toimenpiteiden toteuttamiseen, kun terveys on vaarassa. Joissakin maissa näiden lisäksi on mahdollista hyödyntää poliisin valtuuksia. lainsäädännön soveltamiseen vastaavalle Terveydelle vaarallisen elintarvikkeen takavarikointivaltuudet eivät aina toisinaan tarkastuksesta kuulu terveysviranomaiselle, jonka on esitettävä kantansa. Sama koskee takavarikoidun elintarvikkeen tuhoamista, josta joissakin maissa voi päättää laitoksen ainoastaan oikeusviranomainen, sekä sulkemista, jota koskevalle päätökselle on joissakin maissa saatava vahvistus terveysviranomaiselta tai kunnallisviranomaiselta. terveydelle vaarallisen viranomaiselle, vaan sakkoihin, hallinnollisiin Kaikissa maissa rikkomukset johtavat niiden vakavuuden mukaan joko muistutuksiin, rikosoikeudellisiin seuraamuksiin. On kuitenkin huomattava, että vaikka useat maat soveltavat yleensä rankaisevaa lähestymistapaa virheiden korjaamiseksi, toiset suosivat yrityksiä valistavaa lähestymistapaa, paitsi jos kyse on vakavasta rikoksesta. Tämä heijastuu rikoksia koskevissa tilastoissa. Yleinen kehitys näyttäisi kuitenkin olevan valistavan lähestymistavan suuntaan. tai 2. 8 Tarkastuksista puuttuvat aiheet (1) yrityksissä HACCP (riskianalyysi ja riskinhallinnan kriittiset kohdat) Samoin kuin tarkastajien kouluttaminen IIACCP:hen, yritysten liittäminen järjestelmään on viivästynyt enemmän tai vähemmän kaikissa jäsenvaltioissa (eräät harvat jäsenvaltiot suunnittelevat sen yleistä käyttöönottoa vuonna 1997). Tämä on käynyt ilmi tarkastusviranomaisilta saaduista ilmoituksista sekä joillakin tehdyillä tarkastuskäynneillä. (lähes Pienet yritykset, ravitsemisliikkeet ja varsinkin vähittäiskauppa missään jäsenvaltiossa ei ole toteutettu mitään toimenpiteitä) ovat paljon enemmän jäsenvaltiot harkitsevat vaativansa vähittäiskauppaa soveltamaan hyväksi havaittujen käytänteiden oppaita HACCP:n asemesta. Näiden oppaiden laatiminen on edistynyt jäsenvaltioissa vaihtelevasti. jäljessä kuin suuret teollisuusyritykset. Jotkut joissa tarkastusnäkökulma on valistava, viranomaiset Jäsenvaltioissa, toimivat pienissä yrityksissä. Tämä apu voi kuitenkin olla ristiriidassa tarkastajien tehtävän kanssa. yhteistyössä HACCP-järjestclmien kehittämisessä IIA(VP:n Viive että elintarvikehygieniasta annetun direktiivin 93/43/ETY vaatimuksia ei ole noudatettu. soveltamisessa tarkoittaa asiassa sitä, itse (2) Muut aiheet Useissa jäsenvaltioissa kemiallisia vaaroja, varsinkin lisäaineita, saastuttavia aineita ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa olevia materiaaleja koskevat tarkastukset toteutetaan riittämättömällä tavalla. 2. 9 Maahantuotujen elintarvikkeiden tarkastukset Jäsenvaltiot soveltavat erilaisia järjestelmiä: (1) (2) (3) alueelle tehdään yhteisön saapumisen tulliviranomaisten kanssa: tarkastukset paikoissa Tarkastuksia asiakirjat vaihtelevassa yhteistyössä voidaan rajoittuvat tarkastaa tiettyihin elintarvikkeisiin valtiosta riippuvasti. Analyysejä voidaan joidenkin tehdä elintarvikkeiden eristä satunnaisotannalla tai silloin kun epäillään jotain. järjestelmällisesti, elintarvikkeiden ainoastaan kaikkien tai tai Elintarvikkeet tarkastetaan vasta markkinoilla samoin perustein kuin Euroopassa tuotetut elintarvikkeet. Sovelletaan periaatetta, jonka mukaan tuoja on ensi sijassa vastuussa. Valvonta koskee (varsinkin HACCP:ta), joita tuoja käyttää varmistuakseen siitä, että tuodut elintarvikkeet ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia. ja kyseisen maan tarkastuksen järjestelmiä sisäisen Tämän vuoksi tuotujen elintarvikkeiden tarkastuspainccl ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa. Joissakin tapauksissa tuotuihin elintarvikkeisiin sovelletaan joustavampaa järjestelmää kuin yhteisön sisäisiin elintarvikkeisiin. Myös tästä aiheesta on tehtävä tarkempi kenttätutkimus. 2. 10 Tarkastusviranomaisille ja kuluttajille tiedottaminen Tarkastusviranomaisten tietämyksen taso lainsäädännöstä, sen muutoksista, (jaoteltuina oikeuskäytännöstä, toisinaan vaihtelee jäsenvaltioittain. Sama koskee kuluttajille annettuja tietoja elintarvikkeiden turvallisuudesta. ja näytleenottomenettelyistä ja elintarvikkeiden mukaan) tarkastus- tyypin laitoksen Olisi suotavaa tehdä perinpohjaisempi tutkimus tällä alalla, jotta voitaisiin levittää tietoa jäsenvaltioiden kesken. 2. 11 Elintarvikealan työntekijöiden kouluttaminen Joissakin maissa näiltä työntekijöiltä vaaditaan ammatillinen koulutus. Toisissa maissa tarkastusviranomaiset osallistuvat työntekijöiden hygieniaa koskevan koulutuksen antamiseen joko kurssien, konferenssien tai esitteiden kautta. Tästä aiheesta tarvitaan enemmän tietoja. 2. 12 Tarkastusyksiköiden arviointi Joissakin maissa keskusviranomaiset arvioivat tarkastuksista huolehtivien yksiköiden suorituksia vain näiltä yksiköiltä saatujen tarkastustilastojen pohjalta. Syy tähän voi löytyä maan perustuslaista. Toisilla mailla on jo käytössä tai suunnitteilla sisäinen tilintarkastusjärjestelmä. Tätä järjestelmää kehitellään yhdessä hallinnollisten yksiköiden laatutakuun kanssa. Tämän alan kehitystä on seurattava. 2. 13 Testauslaboratoriot Viralliseen tarkastukseen käytetyt laboratoriot ovat yleensä julkisia, mutta toisinaan myös yksityisiä. Direktiivissä 93/99/ETY säädetty laboratorioiden arviointimenettely on eri jäsenvaltioissa eri vaiheessa, minkä vuoksi määräpäivän 1. marraskuuta 1998 noudattaminen on joissakin tapauksissa epävarmaa. Arvioinlielimet ovat yleensä yksityisiä elimiä, ja usein laboratorion arviointi edistyy toiminta- aloiltain. Joissakin maissa hyväksyntä perustuu erillisiin kokeisiin tai koesarjoihin. Useissa maissa laboratoriot tekevät virallisten analyysien yksityisiä analyysejä, mikä voi johtaa eturistiriitoihin. lisäksi myös Laboratorioiden osuus vaihtelee maittain. tarkastusten tärkeysjärjestyksen määrittämisessä 10 3. SUOSITUKSET Alustavien käyntien perusteella voidaan todeta, että direktiivin 93/99/ETY 5 artiklan mukaisesti näitä käyntejä on jatkettava täydentävien tietojen saamiseksi ja tiettyjen aiheiden syventämiseksi useilla aloilta sekä tarkastusjärjestelmien arvioimiseksi perinpohjaisemmin paikan päällä: 3. 1 Tietojen täydentäminen ja päivittäminen ( 1 ) tiettyjen ministeriöiden, yksiköiden ja koordinointikomiteoiden toimivalta ja toiminta (2) eräiden maiden kunnallisten viranomaisten toiminta (3) laboratorioiden arvioinnin edistyminen. Aina kun merkittävästi, on tehtävä uusi arviointimatka. jonkin maan tarkastusyksiköiden hallinnollinen rakenne muuttuu 3. 2 Joidenkin aiheiden syvempi tarkastelu ( 1 ) tarkastusviranomaisten pohja- ja täydennyskoulutus (2) tarkastajille annettavat tiedot ja ohjeet; kuluttajille tiedottaminen (3) tarkastusyksikköjen kansallinen tai alueellinen arviointi (4) tarkastettavien laitosten hyväksyntä ja rekisteröinti (5) elintarvikealan henkilöstön koulutus. 3. 3 Tarkastustoimien arviointi paikan päällä seuraten tarkastajien mukan n ( 1 ) maahantuotujen elintarvikkeiden tarkastukset (2) tarkastukset, jotka liittyvät HACCP:hen yrityksissä (3) lisäaineita, saastuttavia aineita ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa olevia materiaaleja koskevat tarkastukset (4) ensisijaisilla aloilla kuten ruokahuollossa tehtävät tarkastukset (5) tapa tarkastaa yrityksiä ja ottaa näytteitä elintarvikkeista. On suunnitteilla järjestää tammikuusta 1998 alkaen yhden viikon pituinen tarkastusmatka kuhunkin jäsenvaltioon. Näin voidaan samalla kertaa kerätä lisätietoja ja syventyä tiettyihin aiheisiin ja arvioida tarkastustoimia paikan päällä. 11 Lisäksi pitäisi voida järjestää milloin tahansa kiireellisiä tarkastuskäyntejä varsinkin seuraavissa tapauksissa: ( 1 ) Seurataan tarkastajia heidän käydessään yrityksissä, joita koskee kiireellinen hälytys, ja mahdollisesti muissa saman alan yrityksissä (2) Tarkastusmatka perustuu kolmatta maata koskevan suojatoimenpiteen toteuttamiseen elintarvikehygieniasta annetun direktiivin 93/43/ETY K) artiklan mukaisesti. 12 SSN 1024-4492 SSN 1024-4492 KOM(98) 37 lopullinen KOM(98) 37 lopullinen ASIAKIRJAT ASIAKIRJAT FI FI 03 10 17 15 03 10 17 15 Luettelonumero : CB-CO-98-061-FI-C Luettelonumero : CB-CO-98-061-FI-C ISBN 92-78-30827-7 ISBN 92-78-30827-7 lùui)op;in yhleisöjen viraliislcn julkaisujen loiinislo Uiroopan yhlcisöjen virallisien julkaisujen loiinislo. -2W5 Luxemburg I. -2USS Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 198/98 van Kirsten JENSEN aan de Commissie. Cosmetica

eurovoc_concepts:
EC Directive
allergy
analytical chemistry
chemical product
cosmetic product
scientific committee (EU)
toxic substance

text: C 223/136 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 Zo heeft het Protocol bij de Overeenkomst van Straatsburg bijvoorbeeld geleid tot de inwerkingtreding van het akkoord tussen Italie¤ en Frankrijk en tussen Italie¤ en Nederland, dat voorziet in de mogelijkheid van dubbele nationaliteit. Kan de Commissie, ten einde de obstakels die het vrije verkeer belemmeren weg te nemen en het vrije verkeer van burgers effectief mogelijk te maken, de nodige maatregelen nemen opdat het Protocol van Straatsburg wordt uitgebreid tot de Europese landen waar veel Italianen wonen? Kan er, vooral ook gezien de aanzienlijke omvang van de Italiaanse gemeenschap in Belgie¤, voor worden gezorgd dat het Protocol van Straatsburg met spoed wordt uitgebreid tot de betrekkingen tussen Belgie¤ en Italie¤, opdat in Belgie¤ wonende Italiaanse burgers de gelegenheid krijgen om, als zij dat wensen, de formaliteiten voor het herkrijgen van hun oorspronkelijke nationaliteit te vervullen en tegelijkertijd ook de via vrijwillige naturalisatie verkregen Belgische nationaliteit te behouden? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (6 april 1998) Volgens artikel 8 van het EG-Verdrag, is burger van de Unie een ieder die de nationaliteit van een lidstaat bezit. Volgens verklaring nr. 2 betreffende de nationaliteit van een lidstaat, gehecht aan de Slotakte van het Verdrag betreffende de Europese Unie wordt, telkens wanneer in het EG-Verdrag sprake is van onderdanen van de lidstaten, de vraag of een persoon de nationaliteit van deze of gene lidstaat bezit, uitsluitend geregeld door verwijzing naar het nationale recht van de betrokken staat. Bijgevolg worden de voorwaarden voor het verkrijgen en het verliezen van de nationaliteit van een lidstaat door de betrokken lidstaat bepaald. Ook het sluiten van bilaterale of multilaterale overeenkomsten met betrekking tot de voorwaarden voor het verkrijgen en het verliezen van de nationaliteit behoort tot de bevoegdheid van de lidstaten. Daarom heeft de Commissie niet het recht op te treden op de door het geachte parlementslid gewenste wijze. (98/C 223/177) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0198/98 van Kirsten Jensen (PSE) aan de Commissie (11 februari 1998) Betreft: Cosmetica Is de Commissie bereid, gelet op het toenemende aantal allergiepatie¤nten in Europa, de richtlijn inzake cosmetische producten (76/768/EEG) (1) te herzien en een volledige meldingsplicht voor parfums in te voeren? Zo nee, is de Commissie dan bereid voor de tien meest allergene stoffen in parfums een meldingsplicht voor te stellen? (1) PB L 262 van 27. 9. 1976, blz. 169. Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (23 maart 1998) Het Wetenschappelijk comite· voor cosmetische producten en voor consumenten bestemde niet-voedingspro- ducten heeft een werkgroep voor geurstoffen en conserveringsmiddelen opgericht die alle vragen moet onderzoeken in verband met de eventuele risico(cid:146)s van allergiee¤n voor geurstoffen in cosmetische producten. Zodra het Wetenschappelijk comite· deze werkzaamheden heeft bee¤indigd zal de Commissie nagaan welke consequenties hieraan moeten worden verbonden, hetzij in algemene zin, hetzij specifiek met betrekking tot de geurstoffen waarvan het comite· van mening is dat op de producten die deze bevatten een vermelding of waarschuwing moet worden aangebracht. Dergelijke vermeldingen of waarschuwingen zijn al voorgeschreven voor een reeks stoffen die zijn opgenomen in bijlage III van Richtlijn 76/768/EEG van de Raad van 27 juli 1976 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake cosmetische producten


title: WRITTEN QUESTION No. 203/98 by Gerhard HAGER to the Council. Schengen task force

eurovoc_concepts: EU body for police and judicial cooperation

text: C 196/122 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 Neuvoston tehta¤va¤ ei sita¤ paitsi ole esitta¤a¤ kantaansa ja¤senvaltion audiovisuaalisen alan johtaviin virka-asemiin tapahtuvista nimityksista¤, ja¤senvaltion hallituksen koulutuspolitiikasta, ja¤senvaltion oikeudellisen elimen pa¤a¤to¤ksista¤ tai komission ja¤senen henkilo¤kohtaisista ilmoituksista. (98/C 196/170) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0203/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Gerhard Hager (NI) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Schengen-tyo¤ryhma¤ Viime aikoina on puhuttu (cid:148)tyo¤ryhma¤sta¤(cid:148), joka toimii Schengen-alueen ulkorajojen suojan parantamiseksi. Ta¤ha¤n liittyen kysyn neuvostolta seuraavaa: 1. Mika¤ on saanut Euroopan unionin toimimaan ta¤llaisen tyo¤ryhma¤n perustamiseksi? 2. Minka¤laisia puutteita ulkorajojen valvonnassa neuvoston mielesta¤ ta¤lla¤ hetkella¤ on? 3. Mita¤ parannuksia neuvosto odottaa saatavan tyo¤ryhma¤n ka¤ytto¤o¤notolla? 4. Uskooko neuvosto, etta¤ tyo¤ryhma¤n perustaminen johtaa maa- ja merirajojen aukottomaan valvontaan? Katsooko neuvosto, etta¤ ta¤ma¤nhetkisten ongelmien syyna¤ ovat vain kansalliset toteutukseen liittyva¤t 5. ongelmat vai puutteet Schengen-sopimuksen ma¤a¤ra¤yksissa¤? Eiva¤tko¤ sellaiset maat syyllisty neuvoston mielesta¤ yhteiso¤n sa¤a¤nno¤sto¤n vastaiseen toimintaan, jotka 6. havaitsevat laittomat maahantulijat mutta jotka eiva¤t valvo heida¤n poistumistaan unionin alueelta? Vastaus (7. huhtikuuta 1998) Schengen-tyo¤ryhma¤, johon kunnianarvoisa parlamentin ja¤sen viittaa, ei ole Euroopan unionin vaan Schengenin tyo¤ryhma¤. Neuvosto ei ole toimivaltainen vastaamaan esitettyyn kysymykseen. (98/C 196/171) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0267/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Yiannis Roubatis (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Pakotepolitiikan traagiset seuraukset Irakin va¤esto¤lle Saddam Husseinin hallintoa vastaan kohdistetulla pakotepolitiikalla on ollut traagisia seurauksia Irakin va¤esto¤lle, etenkin lapsille, jotka ka¤rsiva¤t aliravitsemuksesta ja la¤a¤kkeiden puutteesta. Koska on kyseenalaista missa¤ ma¤a¤rin pakotepolitiikalla on pystytty saavuttamaan toivottuja tuloksia ja koska va¤esto¤n ka¤rsimykset ovat sieta¤ma¤tto¤ma¤t milleka¤a¤n sivistysvaltiolle: 1. Mika¤ on neuvoston kanta asiaan? 2. Aikooko se ryhtya¤ toimenpiteisiin va¤esto¤n ka¤rsimysten helpottamiseksi etenkin lasten, jotka ka¤rsiva¤t aliravitsemuksesta ja la¤a¤kkeiden puutteesta?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 202/98 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Budgetpost til fordel for familien

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/51 omg(cid:229)else af loven, ikke p(cid:229) ny underkastes faste priser? Hvis denne vurdering ikke fłlges, s(cid:229) er foruds(cid:230)tningerne for en fritagelse i henhold til artikel 85, stk. 3, i TEU, i hvert fald opfyldt. Dette fłlger af den konkurrenceretlige vurdering, der tager hensyn til de kulturelle aspekter ved faste bogpriser. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (24. marts 1998) Kommissionen har altid henvist til, at R(cid:229)dets initiativ om at anmode Kommissionen om gennemfłrelse af en undersłgelse i henhold til EF-traktatens artikel 152 er en procedure, der skal ses uafh(cid:230)ngigt af proceduren om den tysk-łstrigske aftale om prisbindinger p(cid:229) błger, fordi den berłrte procedure ikke m(cid:229) forl(cid:230)nges p(cid:229) grund af en s(cid:229)dan undersłgelse. I det foreliggende tilf(cid:230)lde, hvor udgiverne allerede i for(cid:229)ret 1993 havde indgivet anmeldelsen, der udelukkende hłrte under Kommissionen, skulle den indlede den formelle procedure, efter at den p(cid:229) bagggrund af en indg(cid:229)ende gennemgang af udgivernes argumenter var komment til den forelłbige konklusion, at argumenterne ikke berettigede til en fritagelse. Undersłgelsen blev inddraget i proceduren af anmelderne. I undersłgelsen kommer man til det resultat, at artikel 85, stk. l, ikke l(cid:230)ngere finder anvendelse p(cid:229) den tysk-łstrigske aftale om prisbindinger p(cid:229) błger, fordi EF-traktaten er blevet suppleret med artikel 128, stk. 4, ved EU-traktaten. Dette er i strid med Domstolens faste retspraksis, hvilket den ansvarlige for undersłgelsen anerkender (idet han siger, at hans synspunkter er mere vidtg(cid:229)ende end Domstolens og Kommissionens hidtidige praksis). I 1995, dvs. l(cid:230)nge efter tilfłjelsen af artikel 128, stk. 4, er Domstolen g(cid:229)et ud fra som en selvfłlge, at artikel 85, stk. 1 finder anvendelse p(cid:229) den gr(cid:230)nseoverskridende aftale om irsk-britiske prisbindinger. De mulige fordele ved prisbindinger er altid fłrst blevet undersłgt p(cid:229) grundlag af artikel 85, stk. 3. Det fremg(cid:229)r ikke klart af det (cid:230)rede medlems forespłrgsel, hvorfor hun g(cid:229)r ud fra, at betingelserne for en fritagelse er til stede. Kommissionen er som n(cid:230)vnt kommet til det modsatte resultat i sin forelłbige vurdering, der er baseret p(cid:229) en indg(cid:229)ende gennemgang af alle fremfłrte argumenter og dokumenterede oplysninger. (98/C 304/71) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0202/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (11. februar 1998) Om: Budgetpost til fordel for familien Kan Kommissionen meddele de foranstaltninger, der er finansieret over budgetpost B3-4108, foranstaltninger til fordel for familien, solidaritet mellem og p(cid:229) tv(cid:230)rs af generationerne, og n(cid:230)vne det p(cid:229)g(cid:230)ldende prim(cid:230)rretlige retsgrundlag? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (3. april 1998) I 1997 finansierede Kommissionen flere aktioner over bevillingerne til budgetkonto B3-4108 »Solidaritet mellem og p(cid:229) tv(cid:230)rs af generationerne«. De anvendte midler (n(cid:230)sten 2,5 mio. ECU) var beregnet til at d(cid:230)kke finansieringen af analyse og forskning p(cid:229) det familiepolitiske omr(cid:229)de, udveksling af erfaringer og oplysninger mellem medlemsstaterne p(cid:229) det samme omr(cid:229)de og herunder ogs(cid:229) vedrłrende mulighederne for at forene familie- og arbejdslivet, aktioner til fordel for beskyttelse af błrn eller p(cid:229) det demografiske omr(cid:229)de. Udnyttelsen af dette budget er sket i overensstemmelse med reglerne herom i Kommissionens meddelelse af 6. juli 1994 (1) om retsgrundlaget. (1) Dokument SEK(94) 1106 endelig udg


title: RÈGLEMENT (CE) N° 335/98 DE LA COMMISSION du 11 février 1998 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 12. 2. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 38/3 R(cid:221)GLEMENT (CE) N o 335/98 DE LA COMMISSION du 11 f(cid:130)vrier 1998 fixant les prix repr(cid:130)sentatifs et les montants des droits additionnels (cid:133) l’importa- tion des m(cid:130)lasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) n o 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), vu le r(cid:138)glement (CE) n o 1422/95 de la Commission, du 23 juin 1995, (cid:130)tablissant les modalit(cid:130)s d’application pour l’importation de m(cid:130)lasses dans le secteur du sucre et modifiant le r(cid:138)glement (CEE) n o 785/68 (3), et notamment son article 1er paragraphe 2 et son article 3 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) n o 1422/95 pr(cid:130)voit que le prix caf (cid:133) l’importation de m(cid:130)lasses, ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «prix repr(cid:130)sentatif», est (cid:130)tabli conform(cid:130)ment au r(cid:138)gle- ment (CEE) no 785/68 de la Commission ( 4); que ce prix s’entend fix(cid:130) pour la qualit(cid:130) type d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1 er du r(cid:138)glement pr(cid:130)cit(cid:130); consid(cid:130)rant que le prix repr(cid:130)sentatif de la m(cid:130)lasse est calcul(cid:130) pour un lieu de passage en fronti(cid:138)re de la Communaut(cid:130), qui est Amsterdam; que ce prix doit (cid:136)tre calcul(cid:130) (cid:133) partir des possibilit(cid:130)s d’achat les plus favorables sur le march(cid:130) mondial (cid:130)tablies sur la base des cours ou des prix de ce march(cid:130) ajust(cid:130)s en fonction des diff(cid:130)rences de qualit(cid:130) (cid:130)ventuelles par rapport (cid:133) la qualit(cid:130) type; que la qualit(cid:130) type de la m(cid:130)lasse a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)finie par le r(cid:138)glement (CEE) no 785/68; consid(cid:130)rant que, pour la constatation des possibilit(cid:130)s d’achat les plus favorables sur le march(cid:130) mondial, il doit (cid:136)tre tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le march(cid:130) mondial, aux prix relev(cid:130)s sur des march(cid:130)s importants dans les pays tiers et aux op(cid:130)ra- tions de vente conclues dans le cadre des (cid:130)changes inter- nationaux, dont la Commission a connaissance, soit par l’interm(cid:130)diaire des (cid:144)tats membres, soit par ses propres moyens; que, lors de cette constatation, aux termes de l’article 7 du r(cid:138)glement (CEE) n o 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, (cid:133) condition que cette moyenne puisse (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)e comme repr(cid:130)- sentative de la tendance effective du march(cid:130); consid(cid:130)rant qu’il n’est pas tenu compte des informations lorsque et marchande ou lorsque le prix indiqu(cid:130) dans l’offre ne porte que sur une faible quantit(cid:130) non repr(cid:130)sentative du la marchandise n’est pas loyale saine, march(cid:130); que doivent (cid:130)galement (cid:136)tre exclus les prix d’offre qui peuvent (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)s comme non repr(cid:130)sentatifs de la tendance effective du march(cid:130); consid(cid:130)rant que, afin d’obtenir des donn(cid:130)es comparables relatives (cid:133) la m(cid:130)lasse de la qualit(cid:130) type, il importe, selon la qualit(cid:130) de la m(cid:130)lasse offerte, d’augmenter ou de dimi- nuer les prix en fonction des r(cid:130)sultats obtenus par l’appli- cation de l’article 6 du r(cid:138)glement (CEE) n o 785/68; consid(cid:130)rant qu’un prix repr(cid:130)sentatif peut (cid:136)tre exception- nellement maintenu (cid:133) un niveau inchang(cid:130) pendant une p(cid:130)riode limit(cid:130)e lorsque le prix d’offre qui a servi de base pour l’(cid:130)tablissement pr(cid:130)c(cid:130)dent du prix repr(cid:130)sentatif n’est pas parvenu (cid:133) la connaissance de la Commission et que les prix d’offre disponibles, qui ne semblent pas (cid:136)tre suffisamment repr(cid:130)sentatifs de la tendance effective du march(cid:130), entra(cid:140)neraient des modifications brusques et consid(cid:130)rables du prix repr(cid:130)sentatif; consid(cid:130)rant que, lorsqu’il existe une diff(cid:130)rence entre le prix de d(cid:130)clenchement pour le produit en cause et le prix repr(cid:130)sentatif, il y a lieu de fixer des droits (cid:133) l’importation additionnels dans les conditions vis(cid:130)es (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 1422/95; que, en cas de suspension des droits (cid:133) l’importation en application de l’article 5 du il y a lieu de fixer des r(cid:138)glement montants particuliers pour ces droits; (CE) no 1422/95, consid(cid:130)rant que l’application de ces dispositions conduit (cid:133) fixer les prix repr(cid:130)sentatifs et les droits additionnels (cid:133) l’importation des produits en cause comme indiqu(cid:130) (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion du sucre, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les prix repr(cid:130)sentatifs et les droits additionnels appli- cables (cid:133) l’importation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1 er du r(cid:138)glement (CE) no 1422/95 sont fix(cid:130)s comme indiqu(cid:130) en annexe. (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (4) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 12 f(cid:130)vrier 1998. L 38/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 12. 2. 98 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 11 f(cid:130)vrier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission ANNEXE du r(cid:138)glement fixant les prix repr(cid:130)sentatifs et les montants des droits additionnels applicables (cid:133) l’importation des m(cid:130)lasses dans le secteur du sucre Code NC Montant du prix repr(cid:130)sentatif en (cid:130)cus par 100 kilogrammes nets du produit en cause Montant du droit additionnel en (cid:130)cus par 100 kilogrammes nets du produit en cause Montant du droit (cid:133) appliquer (cid:133) l’importation du fait de la suspension vis(cid:130)e (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 1422/95 en (cid:130)cus par 100 kilogrammes nets du produit en cause ( 2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,96 9,64 (cid:190) (cid:190) 0,25 0,00 (1) Fixation pour la qualit(cid:130) type telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1 er du r(cid:138)glement (CEE) n o 785/68, modifi(cid:130). (2) Ce montant remplace, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) n o 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fix(cid:130) pour ces produits


title: Office communautaire des variétés végétales : Rapport annuel 1995.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 208/98 van Katerina DASKALAKI aan de Commissie. Problemen van de olijfoliemarkt

eurovoc_concepts:
EU agricultural market
Greece
intervention buying
market support
olive oil
over-production
price reduction
private stock
sales aid
storage premium


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 206/98 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Πιστώσεις για τη βιοτεχνολογία και τη γενετική τεχνολογία

eurovoc_concepts:
EU financing
biotechnology
genetic engineering
industrial research
public awareness campaign
research and development
research budget
research programme