title: Rådets förordning (EG) nr 495/98 av den 23 februari 1998 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokiselmangan med ursprung i Folkrepubliken Kina, som ändrar förordning (EG) nr 2413/95 såvitt avser antidumpningsåtgärder avseende import av ferrokiselmangan med ursprung i Ukraina och avslutar förfarandet avseende import av ferrokiselmangan med ursprung i Brasilien, Ryssland och Sydafrika

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
ferro-alloy
import
originating product
third country

text: 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 495/98 av den 23 februari 1998 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig antidumpningstull p(cid:134) import av ferrokiselmangan med ursprung i Folkrepubliken Kina, som (cid:132)ndrar f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/95 s(cid:134)vitt avser antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder avseende import av ferrokiselmangan med ursprung i Ukraina och avslutar f(cid:148)rfarandet avseende import av ferrokisel- mangan med ursprung i Brasilien, Ryssland och Sydafrika EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artiklarna 9. 4 och 11. 3 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag som framlagts av kommis- sionen efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: A. F(cid:153)RFARANDE 1. Allm(cid:132)nt (1) (2) Genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/95 (2) inf(cid:148)rde r(cid:134)det slutgiltiga antidumpningstullar p(cid:134) import av ferrokiselmangan med ursprung i Brasilien, Ryss- land, Sydafrika och Ukraina. (cid:143)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rdes i form av r(cid:148)rliga tullar som best(cid:132)mdes som skill- f(cid:148)r varje naden mellan det ber(cid:148)rt fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, of(cid:148)rtullat, i samtliga fall d(cid:132)r nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, of(cid:148)rtullat, (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n det l(cid:132)gsta importpriset. land och nettopriset l(cid:132)gsta importpriset av export(cid:148)rerna Dessutom godtog kommissionen (cid:134)taganden (3) som erbjudits fr(cid:134)n Sydafrika och Ukraina. Emellertid drog en av de sydafrikanska export(cid:148)rerna d(cid:132)refter tillbaka sitt (cid:134)tagande, vilket gjorde det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att med hj(cid:132)lp av f(cid:148)rordning (EG) nr 92/96 (4) (cid:132)ndra de slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rder som (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1, (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2331/96 (EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1). (2) EGT L 248, 14. 10. 1995, s. 1. (3) EGT L 248, 14. 10. 1995, s. 56. (4) EGT L 18, 24. 1. 1996, s. 1. inf(cid:148)rts genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/95 om att inf(cid:148)ra en r(cid:148)rlig tull f(cid:148)r det ifr(cid:134)gavarande f(cid:148)retaget. Om inte annat anges kommer den unders(cid:148)kning som ligger till grund f(cid:148)r inf(cid:148)randet av de ovan angivna (cid:134)tg(cid:132)rderna nedan kallas ”den ursprungliga unders(cid:148)kningen”. I f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/95 beg(cid:132)rde r(cid:134)det att kommissionen skulle unders(cid:148)ka gemenskapsmark- naden f(cid:148)r ferrokiselmangan efter (cid:134)tg(cid:132)rdernas inf(cid:148)- rande och vid behov inleda en (cid:148)versyn av (cid:134)tg(cid:132)r- derna s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt. Eftersom de tillg(cid:132)ngliga ekonomiska indikatorerna utvisade att marknads- priset f(cid:148)r produkten i fr(cid:134)ga hade sjunkit med 13 % mellan oktober 1995 och augusti 1996 beslutades det att en interims(cid:148)versyn av (cid:134)tg(cid:132)rderna skulle inledas f(cid:148)r alla ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l meddelade kommissionen den 17 december 1996 genom ett tillk(cid:132)nnagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (5) att en interims(cid:148)versyn av f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/ 95 s(cid:134)vitt avs(cid:134)g ferrokiselmangan med ursprung i Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina skulle inledas och p(cid:134)b(cid:148)rjade en unders(cid:148)kning (nedan kallad (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen) enligt artikel 11. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grund- f(cid:148)rordningen). Samma dag inleddes en parallel unders(cid:148)kning (6) med avseende p(cid:134) import av ferrokiselmangan med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den nya unders(cid:148)kningen) till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingivits av EuroAlliages, som (cid:132)r den organisation som f(cid:148)retr(cid:132)der gemenskapsproducenterna av ferro- kiselmangan. (3) (4) (5) (5) EGT C 381, 17. 12. 1996, s. 5. (6) EGT C 381, 17. 12. 1996, s. 4. L 62/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 (6) (7) (8) (9) (nedan Genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1778/97 (1) kallad den prelimin(cid:132)ra inf(cid:148)rde f(cid:148)rordningen) kommissionen en prelimin(cid:132)r antidumpningstull p(cid:134) import till gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina. Denna f(cid:148)rordning inneh(cid:134)ller f(cid:148)ljaktligen de slut- giltiga avg(cid:148)randena f(cid:148)r b(cid:134)de den nya unders(cid:148)k- ningen avseende Folkrepubliken Kina och (cid:148)ver- synsunders(cid:148)kningen avseende Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina. Till f(cid:148)ljd av behovet av en ytterligare, mer detaljerad unders(cid:148)kning av vissa fr(cid:134)gor i samband med de b(cid:134)da (cid:132)rendena varade unders(cid:148)kningarna l(cid:132)ngre (cid:132)n den normala tolvm(cid:134)- nadersperiod som anges i artiklarna 6. 9 och 11. 5 i grundf(cid:148)rordningen. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter den ans(cid:134)g n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett slutgiltigt fastst(cid:132)llande inom ramen f(cid:148)r de b(cid:132)gge unders(cid:148)k- ningarna. 2. (cid:153)versynsunders(cid:148)kning exportl(cid:132)nderna och den klagande Vad g(cid:132)ller (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen underr(cid:132)ttade kommissionen officiellt de brasilianska, ryska, sydafrikanska och ukrainska exportf(cid:148)retagen samt de import(cid:148)rer den visste var ber(cid:148)rda, f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r i den ursprungliga unders(cid:148)kningen om att unders(cid:148)k- ningen inletts. De parter som var direkt ber(cid:148)rda gavs tillf(cid:132)lle att skriftligen l(cid:132)mna synpunkter och h(cid:148)ras av kommissionen om de beg(cid:132)rde det. Skrift- liga synpunkter p(cid:134) avg(cid:148)randena l(cid:132)mnades av vissa ber(cid:148)rda parter. Vad g(cid:132)ller (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen s(cid:132)nde kommis- sionen dessutom fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som den visste vad ber(cid:148)rda och mottog svar fr(cid:134)n tv(cid:134) f(cid:148)retag i Brasilien, tv(cid:134) i Sydafrika och tv(cid:134) i Ukraina. Kommissionen mottog (cid:132)ven ett fr(cid:134)n en import(cid:148)r i F(cid:148)renade kungariket som (cid:132)r ett n(cid:132)r- st(cid:134)ende f(cid:148)retag till ett av de sydafrikanska f(cid:148)re- tagen. svar (10) Kontrollbes(cid:148)k i samband med (cid:148)versynsunders(cid:148)k- f(cid:148)ljande ningen genomf(cid:148)rdes p(cid:134) platsen hos f(cid:148)retag: (cid:190) Fornileghe S. p. A. , Italien. (cid:190) Italghisa S. p. A. , Italien. (cid:190) Elettrosiderurgica Italiana S. p. A. , Italien. b) Producenter/export(cid:148)rer i Brasilien: (cid:190) Companhia Paulista de Ferro-Ligas (nedan kallat CPFL). (cid:190) Sibra Electrosiderurgica Brasileira S. A. (nedan kallat Sibra). c) Producenter/export(cid:148)rer i Sydafrika: (cid:190) Samancor Limited (nedan kallat Samancor). (cid:190) Highveld Steel and Vanadium Corporation Limited (nedan kallat Highveld). d) Import(cid:148)r som (cid:132)r ett n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag till en sydafrikansk producent/export(cid:148)r: (cid:190) Samancor International Ltd, London (nedan kallat SIL). (11) Alla ber(cid:148)rda parter underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndigheter och (cid:148)verv(cid:132)ganden p(cid:134) grundval av vilka det var avsikten att slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rder skulle rekommenderas i (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde l(cid:132)mna synpunkter. Dessa synpunkter beaktades och avg(cid:148)randena (cid:132)ndrades i enlighet d(cid:132)rmed n(cid:132)r s(cid:134) var l(cid:132)mpligt. 3. Ny unders(cid:148)kning (12) Vissa ber(cid:148)rda parter l(cid:132)mnade skriftliga synpunker efter det att de provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- derna avseende import fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina inf(cid:148)rts. De parter som s(cid:134) beg(cid:132)rde gavs tillf(cid:132)lle att h(cid:148)ras av kommissionen. (13) Alla ber(cid:148)rda parter underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndigheter och (cid:148)verv(cid:132)ganden p(cid:134) grundval av vilka det var avsikten att inf(cid:148)randet av slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rder skulle rekommenderas i den nya under- s(cid:148)kningen avseende Folkrepubliken Kina. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde l(cid:132)mna synpunkter. Dessa synpunkter beaktades och avg(cid:148)randena (cid:132)ndrades i enlighet d(cid:132)rmed n(cid:132)r s(cid:134) var l(cid:132)mpligt. a) Gemenskapsproducenter (som (cid:132)ven ber(cid:148)rs av den nya unders(cid:148)kningen): 4. Unders(cid:148)kningsperiod (cid:190) Sadaci S. A. , Belgien. (14) (cid:190) Dunkerque Frankrike. Electrom(cid:130)tallurgie (DEM), (cid:190) Ferroatl(cid:145)ntica S. A. , Spanien. (cid:190) Hidro-Nitro S. A. , Spanien. (1) EGT L 252, 16. 9. 1997, s. 6. (nedan omfattade Vad g(cid:132)ller b(cid:134)da unders(cid:148)kningarna dumpningsunders(cid:148)kningen perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1996 till och med den 30 september 1996 unders(cid:148)kningsperioden). Unders(cid:148)kningen av skada och sannolikheten f(cid:148)r omfattade att perioden januari 1993 till och med 1996, varvid de faktiska siffrorna anv(cid:132)ndes f(cid:148)r hela 1996. Detta var eftersom unders(cid:148)kningen undantagsvis m(cid:148)jligt uppkomma kallad skulle skada (cid:134)ter 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/3 inleddes mycket n(cid:132)ra slutet av 1996 vilket ledde till en riktigare j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan (cid:134)ren (cid:132)n en extra- polering av sifferuppgifter fr(cid:134)n unders(cid:148)kningspe- rioden p(cid:134) nio m(cid:134)nader skulle ha gjort. De detalje- av prisunderskridande och rade ber(cid:132)kningarna m(cid:134)lprisunderskridande grundade sig emellertid p(cid:134) uppgifter avs(cid:134)g unders(cid:148)kningspe- rioden. som endast b) Utvidgning av definitionen av produkten som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kningen (18) Under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng beg(cid:132)rde EuroAlliages att definitionen av den ber(cid:148)rda produkten skulle utvidgas till att omfatta varor enligt KN-nummer ex 8111 00 11 (dvs. ”Mangan i obearbetad form; pulver”). EuroAlliages ans(cid:134)g att denna produkt var att likst(cid:132)lla med FeSiMn som importeras enligt KN-nummer 7202 30 00. B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT (19) 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (15) Den produkt som ber(cid:148)rs i b(cid:132)gge unders(cid:148)kningarna (cid:132)r ferrokiselmangan (nedan kallat FeSiMn) som omfattas av KN-nummer 7202 30 00. FeSiMn anv(cid:132)nds i st(cid:134)lindustrin f(cid:148)r desoxidering och som legering. Det framst(cid:132)lls huvudsakligen av mangan- malm och kisel som blandas och upphettas till sm(cid:132)lttemperatur i en sm(cid:132)ltugn. (16) (17) Det finns olika kvaliteter av FeSiMn och det s(cid:132)ljs i olika korn- och styckestorlekar. Trots dessa skill- nader betraktas alla kvaliteter och storlekar som en och samma produkt eftersom deras huvudsakliga fysiska och tekniska egenskaper samt huvudsakliga anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den (cid:132)r desamma. Vid unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes att 90 % av gemenskapskonsumtionen av FeSiMn utgjordes av s. k. ”FeSiMn av standardkvalitet” som inneh(cid:134)ller minst 65 viktprocent mangan, minst 16 viktpro- cent kisel (normalt 17 viktprocent), h(cid:148)gst 2 vikt- procent kol (normalt 1,8 viktprocent), h(cid:148)gst 0,25 fosfor och h(cid:148)gst 0,04 viktprocent viktprocent svavel. Korn- och styckedimensionen f(cid:148)r stan- dardkvaliteten varierar mellan 10 mm och 200 mm. Den gemenskapskonsumtionen utgjordes av andra (icke-standard) kvaliteter, inbe- gripet ”FeSiMn med l(cid:134)g kolhalt” (som inneh(cid:134)ller h(cid:148)gst 0,10 viktprocent kol) och flisor med en korn- storlek av mindre (cid:132)n 10 mm. (cid:148)veriga a) FeSiMn med l(cid:134)g kolhalt Efter inf(cid:148)randet av provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder i den nya unders(cid:148)kningen h(cid:132)vdade vissa f(cid:148)retag att FeSiMn med l(cid:134)g kolhalt inte borde omfattas av (cid:134)tg(cid:132)rderna. I detta avseende (cid:132)r det att m(cid:132)rka att (cid:132)ven om det finns vissa sm(cid:132)rre skillnader mellan de kvaliteter som utg(cid:148)r den likadana produkten (cid:132)r alla kvaliteter att betrakta som en och samma produkt eftersom deras huvudsakliga fysiska och tekniska egenskaper samt (cid:132)r desamma. anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den huvudsakliga att l(cid:132)mna F(cid:148)r att fr(cid:134)gan skulle kunna unders(cid:148)kas ytterligare anmodades EuroAlliage ytterligare uppgifter och detaljerade upplysningar om utbyt- barheten mellan de b(cid:134)da ber(cid:148)rda produktslagen. I detta avseende kunde EuroAlliage emellertid inte l(cid:132)mna tillr(cid:132)ckligt v(cid:132)l underbyggd bevisning till st(cid:148)d f(cid:148)r sin beg(cid:132)ran f(cid:148)r att kommissionen skulle kunna godta den. F(cid:148)ljaktligen drog kommissionen slutsatsen att det inte var att utvidga definitionen av produkten. l(cid:132)mpligt (20) Av detta f(cid:148)ljer att den produkt som ber(cid:148)rs av (cid:134)tg(cid:132)r- derna under (cid:148)versyn (cid:132)r densamma som avses i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen. 2. Likadan produkt (21) (22) P(cid:134) samma s(cid:132)tt som i den ursprungliga unders(cid:148)k- ningen konstaterades det att FeSiMn som produ- ceras och s(cid:132)ljs p(cid:134) den inhemska marknaden eller exporteras fr(cid:134)n Brasilien och Sydafrika har samma fysiska och tekniska egenskaper samt anv(cid:132)ndnings- omr(cid:134)den som det som produceras i gemenskapen och f(cid:148)ljaktligen (cid:132)r som likadan produkt enligt artikel 1. 4 i grundf(cid:148)rordningen. att betrakta P(cid:134) samma s(cid:132)tt konstaterades det att FeSiMn som exporteras till gemenskapen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, Ryssland och Ukraina (cid:132)r tillr(cid:132)ckligt likt inte bara det som produceras av gemenskapsindustrin utan (cid:132)ven den produkt som produceras och s(cid:132)ljs f(cid:148)r inhemsk konsumtion i Brasilien, vilket (cid:132)r det j(cid:132)mf(cid:148)rbara land som anv(cid:132)nds fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r exporten fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina och Ukraina. f(cid:148)r att C. DUMPNING 1. Brasilien a) Inledande anm(cid:132)rkning (23) P(cid:134) samma s(cid:132)tt som i den ursprungliga unders(cid:148)k- ningen (cid:132)r de b(cid:134)da samarbetsvilliga brasilianska f(cid:148)retagen varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende (CPFL (cid:132)r ett dotter- f(cid:148)retag till Sibra) och de har d(cid:132)rf(cid:148)r betraktats som en enda r(cid:132)ttslig och ekonomisk enhet. L 62/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 b) Dumpningsmarginal (24) Det fastst(cid:132)lldes att de b(cid:134)da samarbetande f(cid:148)retagen inte hade exporterat den ber(cid:148)rda produkten till gemenskapen under unders(cid:148)kningsperioden och det var d(cid:132)rf(cid:148)r inte m(cid:148)jligt att ber(cid:132)kna en dump- ningsmarginal f(cid:148)r dem. liten Eurostat-uppgifterna visade att en relativt m(cid:132)ngd FeSiMn p(cid:134) 2 019 ton, hade importerats till gemenskapen fr(cid:134)n Brasilien under unders(cid:148)knings- perioden (av en sammanlagd konsumtion i gemen- skapen p(cid:134) ungef(cid:132)r 538 000 ton). En annan produ- cent av FeSiMn i Brasilien (cid:132)r k(cid:132)nd av kommis- sionen och d(cid:132)rf(cid:148)r har denna import till gemen- skapen tillskrivits detta f(cid:148)retag. F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla en dumpningsmarginal f(cid:148)retag som inte f(cid:148)r det samarbetade m(cid:134)ste enligt artikel 18 i grundf(cid:148)rord- ningen tillg(cid:132)ngliga uppgifter anv(cid:132)ndas. I detta s(cid:132)rskilda fall ans(cid:134)gs de l(cid:132)mpligaste tillg(cid:132)ngliga uppgifterna vara de samarbetsvilliga brasilianska export(cid:148)rernas f(cid:148)rs(cid:132)ljning vad g(cid:132)ller ber(cid:132)kningen av normalv(cid:132)rdet och tillg(cid:132)ngliga fr(cid:134)n Eurostat vad g(cid:132)ller ber(cid:132)k- importuppgifter ningen J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan normalv(cid:132)rdet och exportpriset visade att det inte f(cid:148)rekom n(cid:134)gon dumpning. exportpriset. inhemska av (25) (26) Vad g(cid:132)ller priserna f(cid:148)r denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning konstate- rades det att ett antal inhemska transaktioner under unders(cid:148)kningsperioden hade skett till priser som var l(cid:132)gre (cid:132)n f(cid:148)retagets v(cid:132)gda genomsnittliga kostnad per enhet under samma period. Volym- m(cid:132)ssigt svarade denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning f(cid:148)r mer (cid:132)n 20 % och mindre (cid:132)n 90 % av dess sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning till oberoende kunder. I enlighet med artikel 2. 4 i grundf(cid:148)rordningen borts(cid:134)gs fr(cid:134)n denna ol(cid:148)n- samma f(cid:148)rs(cid:132)ljning vid ber(cid:132)kningen av normal- v(cid:132)rdet, vilket fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av den rester- ande, l(cid:148)nsamma f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. (28) skedde unders(cid:148)kningsperioden unders(cid:148)kningsperioden Vad g(cid:132)ller den andra producenten visade unders(cid:148)k- ningen att detta f(cid:148)retag endast hade exporterat FeSiMn av icke-standardkvalitet till gemenskapen under (”FeSiMn-flisor”). (cid:132)ven Under inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av FeSiMn av samma kvalitet, men volymm(cid:132)ssigt var den inte tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att uppfylla kravet i artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen om att den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen skall vara representativ j(cid:132)mf(cid:148)rt med exportvolymen. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)lldes d(cid:132)rf(cid:148)r normalv(cid:132)rdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av produktionskostnaden j(cid:132)mte ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r att t(cid:132)cka f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- tionskostnaden j(cid:132)mte ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r att t(cid:132)cka f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst. 2. Ryssland f(cid:148)retag bel(cid:132)get Ett i Ryssland, Promsyrioimport, kontaktade kommissionen efter det att (cid:148)versynsun- ders(cid:148)kningen inletts och uppgav att det inte hade exporterat den ber(cid:148)rda produkten under unders(cid:148)k- ningsperioden (se punkt 10). Dessutom visade Eurostats uppgifter att endast en mycket liten m(cid:132)ngd FeSiMn 25 ton, importerats till gemen- skapen fr(cid:134)n Ryssland under unders(cid:148)kningspe- rioden (av en sammanlagd konsumtion i gemen- skapen p(cid:134) ungef(cid:132)r 538 000 ton). Med h(cid:132)nsyn till att importen var f(cid:148)rsumbar ans(cid:134)gs det varken n(cid:148)dv(cid:132)n- digt eller l(cid:132)mpligt att ber(cid:132)kna om den skett till dumpade priser. b) Exportpris via (29) Unders(cid:148)kningen visade att ett f(cid:148)retags exportf(cid:148)r- s(cid:132)ljning av FeSiMn till gemenskapen under (cid:148)ver- synsunders(cid:148)kningen skett en n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r i F(cid:148)renade kungariket. Med h(cid:132)nsyn till denna anknytning ans(cid:134)gs f(cid:148)retagets f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priser f(cid:148)r FeSiMn som exporterades till den n(cid:132)r- st(cid:134)ende import(cid:148)ren i gemenskapen inte utg(cid:148)ra en tillf(cid:148)rlitlig grundval f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset i denna unders(cid:148)kning. I enlighet med artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen konstruerades d(cid:132)rf(cid:148)r detta f(cid:148)re- tags exportpris p(cid:134) grundval av den n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rens v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris till den f(cid:148)rsta oberoende k(cid:148)paren i gemenskapen. 3. Sydafrika a) Normalv(cid:132)rde (30) (27) inhemska Vid unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes det att en produ- cents f(cid:148)rs(cid:132)ljningvolym av FeSiMn v(cid:132)sentligt (cid:148)versteg den m(cid:132)ngd FeSiMn som expor- terats till gemenskapen under unders(cid:148)kningspe- rioden. F(cid:148)ljaktligen var kravet i artikel 2. 2 i grund- f(cid:148)rordningen, enligt vilket den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen skall vara representativ j(cid:132)mf(cid:148)rt med export- f(cid:148)rs(cid:132)ljningen, uppfyllt. och transport-, justeringar f(cid:148)r lastningskostnader I enlighet med artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)rs(cid:132)krings-, gjordes d(cid:132)rmed hanterings-, sammanh(cid:132)ngande kostnader, en sk(cid:132)lig marginal f(cid:148)r att t(cid:132)cka f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationsutgifter och andra allm(cid:132)nna utgifter (nedan kallad FAA) samt vinst. Vad g(cid:132)ller justering f(cid:148)r vinst ans(cid:134)gs en vinstmarginal p(cid:134) 3 % var rimlig f(cid:148)r den n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)ren. Denna marginal anv(cid:132)ndes (cid:132)ven i den ursprungliga unders(cid:148)kningen f(cid:148)r att ber(cid:132)kna f(cid:148)re- tagets exportpris. 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/5 (31) (32) (33) fastst(cid:132)lldes dess Vad g(cid:132)ller det andra f(cid:148)retaget exportpris i enlighet med artikel 2. 8 i grundf(cid:148)rord- ningen, dvs. p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle ha betalats. c) J(cid:132)mf(cid:148)relse F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rdet och exportpriset togs h(cid:132)nsyn i form av justeringar enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rord- ningen n(cid:132)r det h(cid:132)vdades och kunde p(cid:134)visas att det fanns skillnader som p(cid:134)verkade priserna j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. I detta avseende gjordes justeringar f(cid:148)r transport-, f(cid:148)rpacknings- och kreditkostnader. I enlighet med artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen j(cid:132)mf(cid:148)rdes normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje f(cid:148)retag med exportpriset f(cid:148)r varje f(cid:148)retag p(cid:134) grundval av de samma fritt v(cid:132)gda genomsnittet, handelsled. fabrik och i d) Dumpningsmarginal (34) De dumpningsmarginaler som fastst(cid:132)llts p(cid:134) detta s(cid:132)tt, uttryckta i procent av cif-priset fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, var f(cid:148)ljande: (cid:190) Samancor Limited: 0,0 %. (cid:190) Highveld Steel and Vanadium Corporation Limited: 0,0 %. (35) Eftersom det inte fanns n(cid:134)gra andra k(cid:132)nda produ- center av FeSiMn i Sydafrika och med h(cid:132)nsyn till avg(cid:148)randena avseende p(cid:134) sannolikheten f(cid:148)r att sydafrikansk import p(cid:134) nytt skulle komma att v(cid:134)lla skada (se punkt 109) ans(cid:134)gs det inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att f(cid:148)r (cid:148)vriga ber(cid:132)kna f(cid:148)retag. en restdumpningsmarginal 4. Ukraina i Ukraina, Inledningsvis b(cid:148)r det p(cid:134)pekas att tv(cid:134) exporterande producenter n(cid:132)mligen Nikopol Ferroalloy Plant (nedan kallat Nikopol) och Zapo- (nedan kallat Zapo- rozhye Ferro Alloys Plant rozhye), svarade p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret. Det sistn(cid:132)mnda f(cid:148)retaget uppgav emellertid att det inte hade expor- terat den ber(cid:148)rda produkten till gemenskapen under unders(cid:148)kningsperioden. a) J(cid:132)mf(cid:148)rbart land (36) Myndigheterna i Ukraina h(cid:132)vdade att Ukraina borde behandlas som en marknadsekonomi med avseende p(cid:134) denna (cid:148)versynsunders(cid:148)kning. Enligt artikel 2. 7 i grundf(cid:148)rordningen, j(cid:132)mf(cid:148)rd med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 519/94 (1), b(cid:148)r gemen- skapens institutioner betrakta Ukraina som ett land som inte har marknadsekonomi med avseende p(cid:134) (1) EGT L 67, 10. 3. 1994, s. 89. antidumpningsf(cid:148)rfaranden i allm(cid:132)nhet och d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)ven med avseende p(cid:134) denna unders(cid:148)kning. (37) (38) b(cid:148)r dumpningsber(cid:132)kningen f(cid:148)ljaktligen F(cid:148)r exportpriserna f(cid:148)r producenterna/export(cid:148)rerna i Ukraina j(cid:132)mf(cid:148)ras med priserna eller kostnaderna i ett tredje land med marknadsekonomi (”j(cid:132)mf(cid:148)rbart tillk(cid:132)nnagi- land”). F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l angavs i vandet om inledande av en interims(cid:148)versyn Brasi- lien eller F(cid:148)renta staterna som l(cid:132)mpligt j(cid:132)mf(cid:148)rbart land. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att Brasilien anv(cid:132)ndes som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land f(cid:148)r Ukraina i den ursprungliga unders(cid:148)kningen. Eftersom det var os(cid:132)kert om Brasilien och F(cid:148)renta staterna var villiga att samarbeta (och f(cid:148)r att inte f(cid:148)rsena unders(cid:148)kningen om dessa l(cid:132)nder inte skulle samarbeta) kontaktades (cid:132)ven producenter i Indien och Norge i syfte att uppn(cid:134) ett samarbete f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla ett normalv(cid:132)rde f(cid:148)r Ukraina. Med undantag f(cid:148)r tv(cid:134) producenter i Brasilien var det emellertid inte m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) ett tillr(cid:132)ckligt omfattande samarbete i n(cid:134)got av de andra l(cid:132)nderna. (39) Vid (cid:148)verv(cid:132)gandet av huruvida det vore l(cid:132)mpligt och rimligt att v(cid:132)lja Brasilien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land i samband med denna (cid:148)versynsunders(cid:148)kning togs h(cid:132)nsyn till f(cid:148)ljande faktorer: (cid:190) Brasilien (cid:132)r ett stort land med marknadseko- nomi med en stor produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av FeSiMn som styrs av marknadskrafterna. (cid:190) FeSiMn importerades obetydliga m(cid:132)ngder till Brasilien under unders(cid:148)kningspe- rioden, vilket visar (cid:132)r en (cid:148)ppen marknad. att det icke i (cid:190) Inte bara de b(cid:132)gge samarbetsvilliga f(cid:148)retagen utan (cid:132)ven en annan brasiliansk producent s(cid:134)lde ansenliga m(cid:132)ngder producerade i Brasilien p(cid:134) den inhemska marknaden under unders(cid:148)k- ningsperioden, vilket visar att det r(cid:148)r sig om en marknad med fri konkurrens. (cid:190) De m(cid:132)ngder som de samarbetsvilliga producen- terna s(cid:134)lde p(cid:134) den inhemska marknaden under unders(cid:148)kningsperioden var tillr(cid:132)ckliga j(cid:132)mf(cid:148)rt med de m(cid:132)ngder som exporterades till gemen- skapen fr(cid:134)n Ukraina f(cid:148)r att de skulle anses vara representativa enligt artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rord- ningen. (cid:190) De produkter som producerades i Brasilien har samma fysiska och tekniska egenskaper samt anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den som de produkter som producerades i Ukraina. (cid:190) Tillg(cid:134)ngen p(cid:134) r(cid:134)material anses vara j(cid:132)mf(cid:148)rbar i de b(cid:134)da l(cid:132)nderna. L 62/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 (40) Med beaktande av detta valdes Brasilien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land. B(cid:134)da de samarbetsvilliga ukrainska f(cid:148)retagen godk(cid:132)nde valet av Brasilien som l(cid:132)mpligt j(cid:132)mf(cid:148)rbart land, och inga inv(cid:132)ndningar mot detta val gjordes av n(cid:134)gra andra parter som ber(cid:148)rdes av (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen. b) Enskild behandling (41) B(cid:134)de Nikopol och myndigheterna i Ukraina h(cid:132)vdade att enskild behandling var befogad i detta s(cid:132)rskilda fall och att en enskild dumpningsmar- ginal borde fast(cid:132)llas f(cid:148)r detta f(cid:148)retag. Vid under- s(cid:148)kningen unders(cid:148)ktes det d(cid:132)rf(cid:148)r om Nikopol var lika av den ukrainska staten som om fr(cid:134)ga hade varit om ett och f(cid:148)r detta land med marknadsekonomi, (cid:132)ndam(cid:134)l s(cid:132)ndes detaljerade fr(cid:134)geformul(cid:132)r till f(cid:148)re- taget om (cid:132)gandef(cid:148)rh(cid:134)llanden, ledning, kontroll och fastst(cid:132)llande av aff(cid:132)rsid(cid:130). r(cid:132)ttslig och faktiskt oberoende (42) F(cid:148)retaget kunde inte p(cid:134) grundval av de uppgifter som l(cid:132)mnats p(cid:134) ett tillfredsst(cid:132)llande s(cid:132)tt visa f(cid:148)r kommissionen att det var tillr(cid:132)ckligt oberoende av statlig kontroll eller p(cid:134)verkan, och f(cid:148)ljaktligen till- bakavisades beg(cid:132)ran om enskild behandling. c) Normalv(cid:132)rde (43) Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Ukraina fastst(cid:132)lldes d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) grundval av de inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna p(cid:134) den brasilianska marknaden vid normal handel. d) Exportpris (44) Det framkom av de uppgifter som l(cid:132)mnats av f(cid:148)retagets exportvolym till gemen- Nikopol att skapen utgjorde endast ungef(cid:132)r 60 % av all import till gemenskapen fr(cid:134)n Ukraina under unders(cid:148)k- ningsperioden (enligt Eurostat-uppgifter). Vad g(cid:132)ller resterande 40 % av importen (nedan kallat den (cid:148)vriga importen) b(cid:148)r det erinras om att den andra producenten av FeSiMn i Ukraina, Zapo- rozhye, hade uppgivit att den inte hade exporterat den ber(cid:148)rda produkten till gemenskapen under unders(cid:148)kningsperioden. (45) Det framkom av de detaljerade exportuppgifter som l(cid:132)mnats av Nikopol att f(cid:148)retaget uppenbar- i den ligen iakttagit de (cid:134)taganden det gjort ursprungliga unders(cid:148)kningen. Det andra f(cid:148)retaget, Zaporozhye, hade regelbundet l(cid:132)mnat rapporter till kommissionen om sin f(cid:148)rs(cid:132)ljning till gemenskapen (46) (47) (48) i enlighet med villkoren i dess (cid:134)tagande. Dessa rapporter bekr(cid:132)ftade att f(cid:148)retaget inte hade expor- terat den ber(cid:148)rda produkten till gemenskapen under unders(cid:148)kningsperioden. Eftersom de b(cid:134)da ukrainska producenterna uppen- barligen f(cid:148)ljt sina (cid:134)taganden drogs slutsatsen att det kan ha varit f(cid:148)retag i eller utanf(cid:148)r Ukraina som inte gett sig till k(cid:132)nna i (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen som hade handlat med FeSiMn med ursprung i Ukraina och exporterat det till gemenskapen. anv(cid:132)ndes uppgifter fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r FeSiMn med F(cid:148)r att ursprung i Ukraina som l(cid:132)mnats av Nikopol, men vad g(cid:132)ller de betydande volymer av FeSiMn med ursprung i Ukraina som hade exporterats till gemenskapen av icke-samar- betsvilliga f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes d(cid:132)remot exportpriset p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter, varvid Euro- stats uppgifter ans(cid:134)gs vara de rimligaste. e) J(cid:132)mf(cid:148)relse F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rdet och exportpriset togs h(cid:132)nsyn i form av justeringar enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rord- ningen i de fall d(cid:134) det h(cid:132)vdades och kunde p(cid:134)visas att det fanns skillnader som p(cid:134)verkade prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet. I detta avseende gjordes vid behov justeringar f(cid:148)r transport-, f(cid:148)rs(cid:132)krings- och kredit- kostnader och f(cid:148)r skillnader i fysiska egenskaper. (49) De n(cid:148)dv(cid:132)ndiga justeringar f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normal- v(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av priset fob hamnen, vid brasi- lianska gr(cid:132)nsen ber(cid:132)knades med anv(cid:132)ndning av de genomsnittliga kostnaderna f(cid:148)r frakt och hantering mellan produktionsanl(cid:132)ggningar och de brasili- anska hamnarna vid normal exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning. (50) gr(cid:132)ns justerades gemenskapens Eftersom leveransvillkoren f(cid:148)r Nikopols export var levererat de uppgivna f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r frakt- och hanter- ingskostnader f(cid:148)r att omr(cid:132)kna dem till priser fritt Ukrainas gr(cid:132)ns. Eftersom exportpriset f(cid:148)r den (cid:148)vriga importen grundade sig p(cid:134) cif-priset gemen- skapens gr(cid:132)ns enligt Eurostats uppgifter justerades det f(cid:148)r att frakt- och hanteringskostnader omr(cid:132)kna det till priset fritt Ukrainas gr(cid:132)ns. Stor- leken p(cid:134) denna justering fastst(cid:132)lldes i enlighet med artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av uppgifter som l(cid:132)mnats av Nikopol. f(cid:148)r 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/7 (51) Vad g(cid:132)ller Nikopol gjordes p(cid:134) samma s(cid:132)tt som i den ursprungliga unders(cid:148)kningen ytterligare en justering f(cid:148)r att beakta skillnader i fysiska egen- skaper mellan den brasilianska produkten och den ukrainska produkten p(cid:134) grund av den h(cid:148)gre fosfor- halten i den ukrainska produkten. I enlighet med den ursprungliga unders(cid:148)kningen omfattade denna justering (cid:132)ven ett belopp f(cid:148)r krossnings- och sorteringskostnader som tillkommer i det j(cid:132)mf(cid:148)r- bara landet men inte i Ukraina. (52) I enlighet med artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen j(cid:132)mf(cid:148)rdes det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rde som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet med det v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriset. f) Dumpningsmarginal (53) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r Ukraina som helhet uppgick till 10,4 % av cif-priset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns. 5. Folkrepubliken Kina a) Enskild behandling (54) ett Hongkongbaserat Sedan de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna hade inf(cid:148)rts h(cid:132)vdade handelsf(cid:148)retag, Glory Profit Development Limited (nedan kallat Glory Profit), att f(cid:148)retaget och/eller dess n(cid:132)rst(cid:134)ende producenter i Folkrepubliken Kina borde beviljas enskild behandling. Denna beg(cid:132)ran kunde inte godtas eftersom varken Glory Profit eller dess n(cid:132)r- st(cid:134)ende producenter hade ans(cid:148)kt om enskild behandling inom de tidsfrister som angivits i fr(cid:134)ge- formul(cid:132)ren. Dessutom kan ett handelsf(cid:148)retag, som kan k(cid:148)pa den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n vilken producent som helst i det ber(cid:148)rda landet (se punkt 18 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen), inte beviljas enskild behandling. Inte heller var de kinesiska som (cid:132)r n(cid:132)rst(cid:134)ende producenterna f(cid:148)retag till Glory Profit, ber(cid:132)ttigade till enskild behandling eftersom de inte samarbetade i under- s(cid:148)kningen. av FeSiMn, b) Argument avseende j(cid:132)mf(cid:148)rbart land och normalv(cid:132)rde (55) l(cid:132)mpligaste Brasilien ans(cid:134)gs i enlighet med den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen vara det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet med marknadsekonomi f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Folkrepubliken Kina. Sedan de provisoriska ifr(cid:134)gasatte (cid:134)tg(cid:132)rderna hade inf(cid:148)rts emellertid en samarbetande import(cid:148)r valet av Brasilien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land och h(cid:132)vdade att de b(cid:134)da samarbetande producenterna av FeSiMn i Brasilien som anv(cid:132)nds f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av normal- v(cid:132)rdet (cid:132)gdes av ett brasilianskt gruvutvinningsf(cid:148)- retag, vilket samtidigt var aktie(cid:132)gare i ett europeiskt f(cid:148)retag som producerade FeSiMn. Det h(cid:132)vdades att internpriserna p(cid:134) manganmalm mellan producen- terna av FeSiMn och en aktie(cid:132)gare skulle komma att p(cid:134)verka ber(cid:132)kningen av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Brasi- lien. inte p(cid:134)verkar unders(cid:148)kningsresultatet (56) Det ans(cid:134)gs emellertid att detta inte strider mot och d(cid:132)rf(cid:148)r i punkt 22 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen, i vilken de olika sk(cid:132)len till att Brasilien ans(cid:134)gs vara ett l(cid:132)mpligt j(cid:132)mf(cid:148)relseland f(cid:148)r Folkrepubliken Kina n(cid:132)rmare anges. Dessutom b(cid:148)r det erinras om att f(cid:148)r Brasilien det normalv(cid:132)rde som fastst(cid:132)lldes grundade sig p(cid:134) inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser i Brasilien vid normal handel. Vid unders(cid:148)kningen framkom heller inga bevis f(cid:148)r att det aktieinnehav som n(cid:132)mns ovan skulle ha inverkat p(cid:134) priserna eller kostnaderna f(cid:148)r de samarbetsvilliga brasili- anska producenterna eftersom f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skedde p(cid:134) marknadsm(cid:132)ssiga villkor. Kommissionen finner d(cid:132)rf(cid:148)r att valet av Brasilien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land f(cid:148)r Folkrepubliken Kina och metoden f(cid:148)r ber(cid:132)kning av normalv(cid:132)rdet (cid:132)r l(cid:132)mp- liga, och de bekr(cid:132)ftas med avseende p(cid:134) de slutgil- tiga (cid:134)tg(cid:132)rderna. c) Exportpris (57) Inga nya synpunkter, bevis eller argument har mottagits i denna fr(cid:134)ga och f(cid:148)ljaktligen bekr(cid:132)ftas de avg(cid:148)randen avseende exportpriser som anges i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen. d) J(cid:132)mf(cid:148)relse fob (58) Det b(cid:148)r erinras om att det i den prelimin(cid:132)ra j(cid:132)mf(cid:148)- relsen gjordes en j(cid:132)mf(cid:148)relse av exportpriset med (dvs. normalv(cid:132)rdet enligt samma leveransvillkor exportpriset gr(cid:132)nsen hamnen, j(cid:132)mf(cid:148)rdes med normalv(cid:132)rdet fob hamnen, brasili- anska gr(cid:132)nsen). Sedan de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna kinesiska inf(cid:148)rts producenterna de justeringar som gjorts f(cid:148)r att omr(cid:132)kna de kinesiska exportpriserna till priser fob hamnen, kinesiska gr(cid:132)nsen. samarbetande ifr(cid:134)gasatte kinesiska de (59) I detta avseende (cid:132)r det att m(cid:132)rka att f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla fob-priset hamnen, kinesiska gr(cid:132)nsen togs h(cid:132)nsyn inte bara till de priser och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvillkor som uppgivits av de samarbetande parterna utan (cid:132)ven till de priser som fastst(cid:132)llts p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ng- liga uppgifter f(cid:148)r de producenter/export(cid:148)rer som inte samarbetade. L 62/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 (60) (61) skett Eftersom en del av de samarbetande parternas transaktioner till cif-priset gemenskapens gr(cid:132)ns gjordes n(cid:132)r s(cid:134) var l(cid:132)mpligt justeringar f(cid:148)r transport- och f(cid:148)rs(cid:132)kringskostnader. Dessutom konstaterades det att en del av de transaktioner som anm(cid:132)lts av de samarbetsvilliga parterna hade skett genom handelsf(cid:148)retag i tredje land. De uppgifter som dessa handelsf(cid:148)retag hade utf(cid:148)rt ans(cid:134)gs motsvara de som utf(cid:148)rs av ett handelsf(cid:148)retag som handlar i kommission, och d(cid:132)rf(cid:148)r ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att f(cid:148)r att beakta dessa handelsf(cid:148)retags FAA samt en sk(cid:132)lig vinst f(cid:148)r att komma fram till ett fob-pris hamnen, kinesiska gr(cid:132)nsen. justera dessa transaktioner till f(cid:148)retag. exportpriset transaktioner icke-samarbetsvilliga som Justeringar gjordes (cid:132)ven f(cid:148)r h(cid:132)nf(cid:148)rdes I enlighet med den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen fast- icke-samarbetsvilliga f(cid:148)r st(cid:132)lldes f(cid:148)retag p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. I detta avseende ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att ber(cid:132)kna export- priset p(cid:134) grundval av ett representativt urval av de billigaste importtransaktioner som kunnat konsta- teras f(cid:148)r de st(cid:148)rsta samarbetsvilliga handelsf(cid:148)re- tagen (se punkt 26 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen). Eftersom importtransaktionerna h(cid:132)nf(cid:148)rde sig till priser vid gemenskapens gr(cid:132)ns ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att g(cid:148)ra en justering f(cid:148)r transport- och f(cid:148)rs(cid:132)krings- kostnader och handelsf(cid:148)retagens kommission f(cid:148)r att t(cid:132)cka deras f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrations- kostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader samt sk(cid:132)lig vinst. (62) Till f(cid:148)ljd av synpunkter fr(cid:134)n de samarbetande kine- siska export(cid:148)rerna har fr(cid:134)gan om justering f(cid:148)r kommission setts (cid:148)ver, eftersom det har fastst(cid:132)llts att endast en viss andel av de kinesiska transak- tioner som anm(cid:132)lts av de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen gjorts genom handelsf(cid:148)retag i tredje land. Detta har lett till en proportionell korrigering av justeringen vilket i sin tur medf(cid:148)rde ett n(cid:134)got h(cid:148)gre exportpris fob hamnen, kinesiska gr(cid:132)nsen. (63) De samarbetsvilliga kinesiska f(cid:148)retagen ifr(cid:134)gasatte (cid:132)ven gemenskapsinstitutionernas etablerade praxis att j(cid:132)mf(cid:148)ra normalv(cid:132)rdet med exportpriset fob vid den nationella gr(cid:132)nsen i antidumpningsunders(cid:148)k- ningar som r(cid:148)r l(cid:132)nder som inte har marknadseko- nomi. Dessa f(cid:148)retag f(cid:148)reslog emellertid inte n(cid:134)gon alternativ niv(cid:134) eller j(cid:132)mf(cid:148)relsemetod. icke-diskriminerande Trots dessa synpunkter anses det att anv(cid:132)ndningen av fob-priset vid den nationella gr(cid:132)nsen vanligen (cid:132)r den b(cid:132)sta metoden f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en tillf(cid:148)rlitlig j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan och eftersom den normalv(cid:132)rdet inneb(cid:132)r att kostnadsuppgifter (eller uppskattade s(cid:134)dana) fr(cid:134)n ett land som inte har marknadseko- nomi inte beh(cid:148)ver anv(cid:132)ndas. och exportpriset, F(cid:148)ljaktligen bekr(cid:132)ftas den j(cid:132)mf(cid:148)relsemetod som anv(cid:132)nds i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen. e) Dumpningsmarginal (64) Med h(cid:132)nsyn till vad som ovan anges s(cid:132)nktes dumpningsmarginalen f(cid:148)r Folkrepubliken Kina fr(cid:134)n en prelimin(cid:132)r niv(cid:134) p(cid:134) 26,1 % till en slutgiltig niv(cid:134) p(cid:134) 25,7 %. D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN (65) De sex samarbetsvilliga gemenskapsproducenter som st(cid:148)dde det nya klagom(cid:134)let var samma som de som samarbetade vid (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen (se punkt 9). F(cid:148)rutom dessa producenter fanns det tv(cid:134) andra k(cid:132)nda producenter av FeSiMn i gemen- skapen. En av dem st(cid:148)dde (cid:132)ven klagom(cid:134)let och samarbetade till fullo i unders(cid:148)kningen. Dessa sju samarbetsvilliga producenter svarade f(cid:148)r n(cid:132)stan all gemenskapsproduktion av FeSiMn. F(cid:148)lj- aktligen inriktades unders(cid:148)kningen av skada i enlighet med artikel 4. 1 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) den ekonomiska situationen f(cid:148)r dessa sju produ- center, nedan kallade gemenskapsindustrin. E. SKADA 1. Inledande anm(cid:132)rkning (66) Det b(cid:148)r erinras om att kommissionen i den preli- min(cid:132)ra f(cid:148)rordningen drog slutsatsen att import av FeSiMn med ursprung i Folkrepubliken Kina i sig sj(cid:132)lv hade v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. Eftersom denna f(cid:148)rordning inneh(cid:134)ller slut- satserna i den nya unders(cid:148)kningen och (cid:148)versyns- unders(cid:148)kningen anges nedan de avg(cid:148)randen i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen som (cid:132)ven (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen. Alla dessa avg(cid:148)randen bekr(cid:132)ftas med avseende p(cid:134) det slutgiltiga fastst(cid:132)l- landet eftersom ingen av parterna hade n(cid:134)got att inv(cid:132)nda mot dem. 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/9 2. Gemenskapskonsumtion vid fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina analysen i samband med unders(cid:148)kningen av skada. och Ukraina (67) Den sammanlagda gemenskapskonsumtionen av FeSiMn fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av den totala importen till gemenskapen (enligt Eurostats statis- tik) plus gemenskapsindustrins totala f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Inga tillf(cid:148)rlitliga uppgifter kunde f(cid:134)s fr(cid:134)n den gemenskapsproducent som inte st(cid:148)dde klagom(cid:134)let. Enligt tillg(cid:132)ngliga uppgifter var denna producents f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) gemenskapsmark- naden emellertid f(cid:148)rsumbar i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den sammanlagda enligt tillg(cid:132)ngliga uppgifter och f(cid:148)ljaktligen borts(cid:134)g man fr(cid:134)n denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning vid bed(cid:148)mningen av skada. gemenskapskonsumtionen (68) Mellan 1993 och 1996 (cid:148)kade gemenskapskonsum- tionen av den ber(cid:148)rda produkten med 32 887 ton, dvs. 7 %. Under samma period (cid:148)kade konsum- tionen v(cid:132)rdem(cid:132)ssigt med 25 %. Skillnaden mellan dessa b(cid:134)da siffror kan f(cid:148)rklaras av det faktum att FeSiMn med l(cid:134)g kolhalt, vilket betingar ett h(cid:148)gre i allt pris (cid:132)n standardkvaliteterna, exporterades st(cid:148)rre m(cid:132)ngder till gemenskapen under unders(cid:148)k- ningsperioden, s(cid:132)rskilt fr(cid:134)n Norge. 3. Import till gemenskapen av FeSiMn a) Behovet av kumulering (69) (70) I den ursprungliga unders(cid:148)kningen drog kommis- sionen slutsatsen att verkan av den dumpade importen fr(cid:134)n Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina borde sl(cid:134)s samman vid bed(cid:148)mningen av skada. Det konstaterades att den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n varje i betydande m(cid:132)ngder importerades exportland, hade en betydande marknadsandel och konkurrerade b(cid:134)de inb(cid:148)rdes och med FeSiMn producerat av gemenskapsindustrin. Importvolymen av FeSiMn med ursprung i Folkre- publiken Kina och Ukraina var betydande under unders(cid:148)kningsperioden. Exporten fr(cid:134)n Ukraina till och med (cid:148)kade under 1996 j(cid:132)mf(cid:148)rt med 1995. Fr(cid:134)gan om huruvida importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina och Ukraina borde sl(cid:134)s samman l(cid:132)mnas obesvarad eftersom importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina i sig v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada (se nedan), under det att det (cid:132)r mycket sannolikt att skada skulle komma att (cid:134)terkomma vad g(cid:132)ller importen fr(cid:134)n Ukraina om (cid:134)tg(cid:132)rderna avseende denna import upph(cid:132)vdes. S(cid:134)vitt avser avg(cid:148)randena om dumpning ovan f(cid:148)re- f(cid:148)ll det on(cid:148)digt att sl(cid:134) samman importen fr(cid:134)n Brasilien, Ryssland och Sydafrika med importen b) Volym, v(cid:132)rde och marknadsandel f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina (71) Volymm(cid:132)ssigt (cid:148)kade den dumpade importen med ursprung i Folkrepubliken Kina fr(cid:134)n ungef(cid:132)r 12 000 ton (cid:134)r 1993 till 75 400 ton (cid:134)r 1996, dvs. en samma tid (cid:148)kade (cid:148)kning med 526 %. Under denna fr(cid:134)n ungef(cid:132)r 5,6 v(cid:132)rdem(cid:132)ssigt miljoner ecu till 33,5 miljoner ecu, dvs. en (cid:148)kning med 502 %. import Marknadsandelen f(cid:148)r den dumpade importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, ber(cid:132)knad p(cid:134) grundval av den sammanlagda konsumtionen, (cid:148)kade n(cid:132)stan sexfalt mellan 1993 och 1996, fr(cid:134)n 2,4 % (cid:134)r 1993 till inneb(cid:132)r en (cid:148)kning med 14 % (cid:134)r 1996, vilket 488 %. c) Priser f(cid:148)r den dumpade importen (72) S(cid:134)som n(cid:132)mns ovan anv(cid:132)ndes uppgifter som avs(cid:134)g unders(cid:148)kningsperioden vid fastst(cid:132)llandet av prisun- derskridande vad g(cid:132)ller Folkrepubliken Kina. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l j(cid:132)mf(cid:148)rdes det ber(cid:148)rda exportlandets v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser med de v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna hos den gemenskapsindustri som producerar FeSiMn. I den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lldes prisun- derskridandet p(cid:134) slutanv(cid:132)ndarniv(cid:134). Till f(cid:148)ljd av synpunkter fr(cid:134)n samarbetsvilliga import(cid:148)rer och producenter/export(cid:148)rer s(cid:134)gs prisunderskridandebe- r(cid:132)kningen (cid:148)ver, eftersom det konstaterats att fler- talet av de kinesiska importtransaktionerna hade skett genom handelsf(cid:148)retag i gemenskapen. Med beaktande av att en betydande andel av gemen- skapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning hade skett i samma handelsled anv(cid:132)ndes dessa transaktioner vid pris- j(cid:132)mf(cid:148)relsen. (73) prisunderskridandemarginal P(cid:134) den grunden och genom att till(cid:132)mpa den metod som anv(cid:132)ndes redan under det prelimin(cid:132)ra skedet fastst(cid:132)lldes genom j(cid:132)mf(cid:148)relsen en v(cid:132)gd genom- snittlig 6,5 % (uttrykct i procent av f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset) f(cid:148)r Folkre- publiken Kina. Denna marginal (cid:132)r betydande med h(cid:132)nsyn till det pristryck gemenskapsindustrin varit drabbat av under flera (cid:134)r (se punkt 54 i den preli- min(cid:132)ra f(cid:148)rordningen). p(cid:134) L 62/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 4. Gemenskapsindustrins situation (74) F(cid:148)r att kunna g(cid:148)ra en fullst(cid:132)ndig bed(cid:148)mning av hur de olika skadeindikatorerna utvecklats b(cid:148)r f(cid:148)ljande beaktas i fr(cid:134)ga om perioden fr(cid:134)n och med 1994 och fram(cid:134)t: sin gynnsamma marknadssituation. L(cid:148)nsamheten var emellertid fortfarande negativ (se punkt 55 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen och punkt 82 i denna f(cid:148)rordning). d) Marknadsandel (cid:190) Gemenskapsindustrin stod inf(cid:148)r (cid:148)kad efter- fr(cid:134)gan p(cid:134) st(cid:134)l, vilket st(cid:132)llde krav p(cid:134) en (cid:148)kad produktion. (cid:190) De g(cid:132)llande antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna med avseende p(cid:134) Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina utg(cid:148)rs beroende p(cid:134) den ber(cid:148)rda produ- eller centen/export(cid:148)ren, pris(cid:134)taganden av r(cid:148)rliga tullar som grundar sig p(cid:134) det l(cid:132)gsta priset. Den s(cid:132)rskilda effekt som detta slags (cid:134)tg(cid:132)rder har b(cid:148)r h(cid:134)llas i minnet vid analys av vissa skadefaktorer f(cid:148)r tiden efter 1994. a) Produktion, produktionskapacitet och kapaci- tetsutnyttjande (75) Den sammanlagda gemenskapsproduktionen av FeSiMn (cid:148)kade fr(cid:134)n ungef(cid:132)r 189 600 ton (cid:134)r 1993 till 249 100 ton (cid:134)r 1996, dvs. en (cid:148)kning med 31 %. var Gemenskapsindustrins produktionskapacitet stabil under unders(cid:148)kningsperioden. Ber(cid:132)knat p(cid:134) grundval av en uppskattning av den produktions- kapacitet av FeSiMn normalt anses ha f(cid:148)rblev den installerade produktionskapaciteten of(cid:148)r(cid:132)ndrad mellan 1993 och 1996. D(cid:132)refter (cid:148)kade graden av kapacitetsut- nyttjande fr(cid:134)n 48 % till 64 %, vilket (cid:132)r i linje med produktions(cid:148)kningen. Trots denna (cid:148)kning l(cid:134)g graden av kapacitetsutnyttjande fortfarande p(cid:134) en mycket l(cid:134)g niv(cid:134). som gemenskapsproducenterna b) Lager (76) Lagren (cid:148)kade v(cid:132)sentligt fr(cid:134)n ungef(cid:132)r 29 400 ton (cid:134)r 1993 till 55 300 ton (cid:134)r 1996, dvs. en (cid:148)kning med 88 % (se punkt 46 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rord- ningen). c) F(cid:148)rs(cid:132)ljning (79) Marknadsandelen (cid:148)kade volymm(cid:132)ssigt fr(cid:134)n 32,5 % (cid:134)r 1992 till 37 % (cid:134)r 1996, dvs. en (cid:148)kning med 14 %. Denna (cid:148)kning (cid:132)gde rum under tiden 1995–1996, dvs. efter det att (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rts med avseende p(cid:134) import med ursprung i Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina. Det (cid:132)r emellertid att m(cid:132)rka att denna (cid:148)kning inte har lett till att gemenskapsindustrin har kunnat (cid:134)terta den st(cid:132)ll- ning som den hade f(cid:148)re den skadev(cid:134)llande dump- ningen fr(cid:134)n dessa fyra l(cid:132)nder. (80) (cid:142)ven en analys av marknadsandelen m(cid:132)tt i v(cid:132)rde genomf(cid:148)rdes. Liknande m(cid:148)nster som f(cid:148)r mark- nadsandelen m(cid:132)tt i volym framkom s(cid:134)tillvida att gemenskapsindustrin (cid:148)kade sin marknadsandel, fr(cid:134)n 32,6 % till 36,1 %, dvs. en (cid:148)kning med 11 %. Det b(cid:148)r h(cid:134)llas i (cid:134)tanke att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade v(cid:132)rdem(cid:132)ssigt med 2 % mellan 1995 och 1996. e) Genomsnittligt f(cid:148)rs(cid:132)ljningpris och prisutveck- ling (81) Gemenskapsindustrins genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- pris f(cid:148)r FeSiMn (cid:148)kade med 12 % mellan 1993 och 1994, vilket var det (cid:134)r d(cid:134) antidumpings(cid:134)tg(cid:132)rderna mot import med ursprung i Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina inf(cid:148)rdes. Mellan 1994 och 1995 (cid:132)kade priserna med ytterligare 2 %, och de f(cid:148)rblev p(cid:134) samma niv(cid:134) mellan 1995 och 1996. Det framgick av unders(cid:148)kningen att det faktum att den dumpade importen pressat ned priserna har hindrat gemenskapsindustrin fr(cid:134)n att anpassa sina sina kostnader. Trots en f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser (cid:148)kning med 14 % under den ifr(cid:134)gavarande tiden var dessa priser d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r ett betydande pristryck. till (77) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) gemenskaps- marknaden (cid:148)kade fr(cid:134)n ungef(cid:132)r 164 500 ton (cid:134)r 1993 till 199 300 ton (cid:134)r 1996, dvs. en (cid:148)kning med 21 %. f) L(cid:148)nsamhet V(cid:132)rdem(cid:132)ssigt (cid:148)kade gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning fr(cid:134)n ungef(cid:132)r 70,5 miljoner ecu (cid:134)r 1993 till 97,4 miljoner ecu (cid:134)r 1996, dvs. en (cid:148)kning med 38 %. (78) Denna f(cid:148)rs(cid:132)ljnings(cid:148)kning med avseende p(cid:134) volym och v(cid:132)rde b(cid:148)r ses mot bakgrund av en (cid:148)kning av konsumtionen och f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna. Gemen- skapsindustrin har d(cid:132)rf(cid:148)r dragit en viss f(cid:148)rdel av (82) Gemenskapsindustrins v(cid:132)gda genomsnittliga l(cid:148)nsamhet, uttryckt i procent av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen, visade p(cid:134) en f(cid:148)rlust p(cid:134) 27 % (cid:134)r 1993 och 9 % (cid:134)r 1994. Den relativa f(cid:148)rb(cid:132)ttringen av gemenskapsin- dustrins ekonomiska situation fortsatte fram till 1995, d(cid:134) f(cid:148)rlusterna uppgick till 3 %. Gemen- skapsindustrins (cid:134)terigen 1996 d(cid:134) f(cid:148)rlusterna (cid:148)kade (till –7 %) trots h(cid:148)gre f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser och (cid:148)kad f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym. f(cid:148)rs(cid:132)mrades l(cid:148)nsamhet 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/11 g) Syssels(cid:132)ttning importen med ursprung i Folkrepubliken Kina hade v(cid:134)llat v(cid:132)sentlig skada. (83) Mellan 1993 och 1996 minskade syssels(cid:132)ttningen i gemenskapsindustrin med 11 %. 5. Slutgiltig slutsats betr(cid:132)ffande skada (84) (85) S(cid:134)som redan angivits i punkt 57 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen f(cid:148)rb(cid:132)ttrades gemenskapsindustrins situation mellan 1993 och 1995. Denna positiva utveckling m(cid:134)ste emellertid ses mot bakgrund av verkan av de (cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rdes med avseende p(cid:134) import fr(cid:134)n Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina. Vad g(cid:132)ller gemenskapsindustrins situation (cid:148)kade dess f(cid:148)rs(cid:132)ljning, produktion, priser och marknads- andel mellan 1993 och 1995, och dess l(cid:148)nsamhet f(cid:148)rb(cid:132)ttrades fr(cid:134)n mycket stora f(cid:148)rluster (–27 %) (cid:134)r 1993 till –3 % (cid:134)r 1995. Mellan 1995 och 1996 f(cid:148)rs(cid:132)mrades emellertid gemenskapsindustrins situa- tion igen (l(cid:148)nsamhet –7 %). (86) Mot bakgrund av detta dras i samband med de slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rderna slutsatsen att gemenskapsin- dustrin har v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada enligt artiklarna 3 och 11 i grundf(cid:148)rordningen. F. ORSAKSSAMBAND 1. Effekter av importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina (87) Trots att gemenskapskonsumtionen (cid:148)kade med 7 % mellan 1993 och 1996 innebar den (cid:148)kade importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina att den totala marknadsandelen f(cid:148)r denna import (cid:148)kade fr(cid:134)n 2,4 % (cid:134)r 1993 til 14 % (cid:134)r 1996, dvs. med 11,6 procentenheter, och var (cid:134)r 1995 (21,5 %). som h(cid:148)gst Gemenskapsindustrin (cid:148)kade d(cid:132)remot sin mark- nadsandel fr(cid:134)n 32,5 % (cid:134)r 1992 til 37 % (cid:134)r 1996, dvs. med 4,5 procentenheter. Denna (cid:148)kning (cid:132)gde rum mellan 1995 och 1996, dvs. efter det att (cid:134)tg(cid:132)rder hade inf(cid:148)rts mot import med ursprung i Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina, men den gjorde det (cid:132)nd(cid:134) inte m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin att n(cid:134) upp till samma niv(cid:134) som innan den skadev(cid:134)llande dumpningen b(cid:148)rjade (se punkt 50 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen). (88) Dessutom konstaterades ett v(cid:132)sentligt prisunder- skridande vad g(cid:132)ller Folkrepubliken Kina, under det att priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Ukraina exakt motsvarade priserna enligt (cid:134)tagandena. Det b(cid:148)r erinras om att kommissionen i punkt 75 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llde att (89) I detta sammanhang h(cid:132)vdade de kinesiska produ- centerna/export(cid:148)rerna at den kinesiska importen inte hade v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. De h(cid:132)vdade (cid:132)ven att priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Kina under 1993 var h(cid:148)gre (cid:132)n priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina. De h(cid:132)vdade dessutom att de i ett f(cid:148)rs(cid:148)k att (cid:148)ka sin marknadsandel i gemenskapen hade varit tvungna att s(cid:132)nka sina priser f(cid:148)r att f(cid:148)lja efter de fyra andra exportl(cid:132)nderna. Enligt deras (cid:134)sikt hade inte importen fr(cid:134)n Kina styrt prisutveck- lingen p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Kommissionen pr(cid:148)vade sina slutsatser p(cid:134) nytt och fastst(cid:132)llde att den dumpade importen fr(cid:134)n Folkre- publiken Kina (cid:148)kade med 260 % mellan 1993 och 1994 efter det att den ursprungliga unders(cid:148)k- ningen avseende Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina hade inletts. Under 1994 f(cid:148)refaller de kinesiska export(cid:148)rerna ha dragit nytta av att en del anv(cid:132)ndare b(cid:148)rjat s(cid:148)ka efter nya, billiga leverant(cid:148)rer av FeSiMn, p(cid:134) grund av os(cid:132)kerheten om antidump- ningsunders(cid:148)kningens resultat. Det fastst(cid:132)lldes att priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Folk- republiken Kina redan 1994 var l(cid:132)gre (cid:132)n det genomsnittliga priset p(cid:134) FeSiMn med ursprung i Brasilien och Sydafrika. Det b(cid:148)r erinras om att den ursprungliga prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen antogs i december 1994 och att effekterna av denna f(cid:148)rv(cid:132)n- tades visa sig 1995. Priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina var l(cid:132)gre (cid:132)n priserna p(cid:134) importen fr(cid:134)n de fyra l(cid:132)nderna 1996, vilket ledde till en prisdepression f(cid:148)r gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. (90) Den f(cid:148)rv(cid:132)ntade (cid:134)terh(cid:132)mtningen f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin f(cid:148)rsv(cid:134)rades mycket p(cid:134) grund av en liten volymm(cid:132)ssig (cid:148)kning av importen fr(cid:134)n Folkrepu- bliken Kina i kombination med de l(cid:134)ga priserna f(cid:148)r denna dumpade import under 1994 och en betydande volymm(cid:132)ssig (cid:148)kning av denna import 1995 och 1996. Marknadsandelen f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina (cid:148)kade fr(cid:134)n 2,4 % (cid:134)r 1993 till 7,9 % (cid:134)r 1994 och till 21,5 % (cid:134)r 1995. Importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina f(cid:148)rlorade 7 % i marknadsandel 1996 av de orsaker som anges i punkt 72 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen. P(cid:134) grundval av de sk(cid:132)l som anges ovan avvisas dessa argument. (91) F(cid:148)ljaktligen drar kommissionen slutsatsen att importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina har haft en negativ effekt p(cid:134) gemenskapsindustrins situation, och denna inverkan (cid:132)r att anse som v(cid:132)sentlig. L 62/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 2. Effekter av andra faktorer Norge (92) De kinesiska producenterna/export(cid:148)rerna h(cid:132)vdade (cid:132)ven att den skada som v(cid:134)llats gemenskapsin- dustrin hade orsakats av import av FeSiMn med ursprung i Norge och inte av import med ursprung i Folkrepubliken Kina. I detta sammanhang (cid:132)r det att m(cid:132)rka att marknads- andelen f(cid:148)r importen av FeSiMn fr(cid:134)n Norge mins- kade fr(cid:134)n 34,4 % (cid:134)r 1993 till 29,1 % (cid:134)r 1996 och att de genomsnittliga importpriserna p(cid:134) gemen- skapsmarknaden f(cid:148)r FeSiMn med ursprung i Norge (enligt Eurostats uppgifter) alltid var h(cid:148)gre (cid:132)n priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Kina samt gemen- skapsindustrins priser och alla andra exportl(cid:132)nder under kalender(cid:134)ren 1993–1996 (se punkterna 69 och 70 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen). Under dessa omst(cid:132)ndigheter anser kommissionen att det (cid:132)r osannolikt att importen fr(cid:134)n Norge har orsakat den skada som v(cid:134)llats gemenskapsin- dustrin, och f(cid:148)ljaktligen avvisas dessa argument och p(cid:134)st(cid:134)enden. 3. Slutsats (93) Eftersom inga andra argument avseende orsakerna till den skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin framf(cid:148)rdes efter det att de provisoriska antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rts och mot bakgrund av (cid:148)ver- v(cid:132)gandena ovan dras slutsatsen att, (cid:132)ven om andra faktorer kan ha bidragit till den skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin, har den dumpade importen av FeSiMn med ursprung i Folkrepubliken Kina i gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig sig skada. I denna slutsats tas (cid:132)ven h(cid:132)nsyn till analysen av effekterna av importen fr(cid:134)n de l(cid:132)nder som omfattas av (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen och som anges i punkt 68 i prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen. v(cid:134)llat sj(cid:132)lv G. SANNOLIKHET F(cid:153)R ATT DUMPNING OCH SKADA (cid:143)TER KAN UPPKOMMA (MED SOM DE AVSEENDE OMFATTAS AV INTERIMS(cid:153)VERSYNEN) L(cid:142)NDER P(cid:143) 1. Inledande anm(cid:132)rkning (94) Inledningsvis b(cid:148)r p(cid:134)pekas att de slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rder som tidigare inf(cid:148)rts genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/95 normalt sett borde ha undanr(cid:148)jt effekterna av den f(cid:148)r gemenskapsindustrin skadev(cid:134)llande dumpningen. Oavsett om det har fastst(cid:132)llts att importen med ursprung i Ukraina har v(cid:134)llat skada eller inte m(cid:134)ste (cid:132)ven en motiverad prognos g(cid:148)ras (cid:148)ver vad som skulle h(cid:132)nda om de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)r- derna mot detta land togs bort eller (cid:132)ndrades. , Detta g(cid:132)ller (cid:132)ven f(cid:148)r import fr(cid:134)n Brasilien, Ryss- land och Sydafrika, f(cid:148)r vilka ingen dumpning har konstaterats. 2. Brasilien (95) En analys av de uppgifter som l(cid:132)mnats visade att de b(cid:134)da samarbetsvilliga export(cid:148)rerna hade (cid:190) ett mycket h(cid:148)gt kapacitetsutnyttjande i produk- tionen av FeSiMn under unders(cid:148)kningspe- rioden (och f(cid:148)ljaktligen begr(cid:132)nsad outnyttjad kapacitet), (cid:190) (cid:148)kat sin inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (med 11 % mellan 1995 och unders(cid:148)kningspe- rioden), och (cid:190) (cid:148)kat sin exportvolym till andra marknader (cid:132)n gemenskapen v(cid:132)sentligt (en (cid:148)kning p(cid:134) mer (cid:132)n 40 % konstaterades mellan 1995 och unders(cid:148)k- ningsperioden). (96) P(cid:134) grundval av detta framg(cid:134)r det klart av resultaten av denna unders(cid:148)kning att de b(cid:134)da brasilianska f(cid:148)retagen, efter det att gemenskapen inf(cid:148)rde anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder till f(cid:148)ljd av den ursprungliga unders(cid:148)kningen, har etablerat sig p(cid:134) marknader utanf(cid:148)r gemenskapen d(cid:132)r deras produkt betingar h(cid:148)gre priser (cid:132)n priset p(cid:134) FeSiMn i gemenskapen. Det konstaterades (cid:132)ven att f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r denna export till l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen var h(cid:148)gre (cid:132)n produktionskostnaden per enhet f(cid:148)r dessa producenter under unders(cid:148)kningsperioden. EuroAlliages ifr(cid:134)gasatte emellertid storleken p(cid:134) den tillg(cid:132)ngliga outnyttjade kapaciteten och h(cid:132)vdade att producenterna skulle kunna st(cid:132)lla om sin produk- tion fr(cid:134)n kiselmetall till FeSiMn i avsaknad av (cid:134)tg(cid:132)rder. Det b(cid:148)r erinras om att kommissionens bed(cid:148)mning vad g(cid:132)ller produktionen av FeSiMn grundade sig p(cid:134) faktiska uppgifter som kontrolle- rats p(cid:134) platsen hos dessa f(cid:148)retag. (cid:142)ven om det alltid (cid:132)r teoretiskt m(cid:148)jligt f(cid:148)r ett f(cid:148)retag att st(cid:132)lla om sin produktion fr(cid:134)n en produkt till en annan har det inte i detta s(cid:132)rskilda fall framlagts n(cid:134)gra bevis f(cid:148)r eller synts n(cid:134)gra tecken p(cid:134) att de brasili- anska producenterna troligen kommer att (cid:148)verge sina kiselmetallkunder f(cid:148)r att (cid:148)ka sin andel av gemenskapsmarknaden f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten, s(cid:132)rskilt inte med h(cid:132)nsyn till priserna f(cid:148)r FeSiMn p(cid:134) andra marknader. F(cid:148)ljaktligen kunde inte Euro- Alliages argument godtas. 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/13 (97) H(cid:132)nsyn togs (cid:132)ven till det faktum att F(cid:148)renta staterna i december 1994 hade inf(cid:148)rt en antidump- ningstull p(cid:134) 64,93 % p(cid:134) import av FeSiMn fr(cid:134)n de b(cid:134)da samarbetande brasilianska f(cid:148)retagen. Till f(cid:148)ljd av en (cid:148)versyn av denna (cid:134)tg(cid:132)rd h(cid:148)jde de ameri- kanska myndigheterna i januari 1997 denna anti- dumpningstull till 80,54 %. Med h(cid:132)nsyn till denna h(cid:148)ga tullsats ans(cid:134)gs det (cid:132)ven n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:148)ver- v(cid:132)ga om en viss m(cid:132)ngd av det FeSiMn som tidigare exporterats till F(cid:148)renta staterna skulle komma att exporteras till gemenskapen i st(cid:132)llet om gemen- skapen upph(cid:132)vde eller (cid:132)ndrade de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)r- derna. (102) Det b(cid:148)r erinras om att endast en liten m(cid:132)ngd FeSiMn exporterades till gemenskapen av de icke- samarbetande brasilianska producenterna till icke- dumpade priser under unders(cid:148)kningsperioden (motsvarande 0,4 % av den totala gemenskapskon- sumtionen). Under dessa omst(cid:132)ndigheter och med h(cid:132)nsyn till dessa f(cid:148)retags beteende drar kommissionen f(cid:148)ljakt- ligen slutsatsen att det (cid:132)r f(cid:148)ga sannolikt att den skadev(cid:134)llande dumpningen (cid:134)teruppkommer om (cid:132)ven de resterande g(cid:132)llande antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- derna mot Brasilien skulle upph(cid:132)vas. (98) (99) I detta avseende (cid:132)r det att m(cid:132)rka att de ameri- kanska (cid:134)tg(cid:132)rderna ursprungligen inf(cid:148)rdes under samma m(cid:134)nad som gemenskapens provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder, dvs. december 1994. Med h(cid:132)nsyn till att den antidumpningstull som inf(cid:148)rdes av F(cid:148)renta staterna var n(cid:132)stan dubbelt s(cid:134) h(cid:148)g som gemen- skapens kunde det ha f(cid:148)rv(cid:132)ntats att en viss m(cid:132)ngd FeSiMn som tidigare s(cid:134)ldes till F(cid:148)renta staterna till redan vid denna tidpunkt gemenskapen visade emellertid att s(cid:134) inte hade varit fallet. ist(cid:132)llet. Unders(cid:148)kningen skulle ha s(cid:134)lts I st(cid:132)llet framkom det av unders(cid:148)kningen att de samarbetande f(cid:148)retagen inte hade exporterat n(cid:134)got till gemenskapen efter det att (cid:134)tg(cid:132)rderna hade inf(cid:148)rts. Dessutom exporterade de inget till F(cid:148)renta staterna 1994 och 1996 och endast en liten m(cid:132)ngd 1995. Med h(cid:132)nsyn till det h(cid:148)ga kapacitetsutnytt- jandet och den (cid:148)kade och l(cid:148)nsamma f(cid:148)rs(cid:132)ljningen i Brasilien och andra tredje l(cid:132)nder (cid:132)r det rimligt att dra slutsatsen att den antidumpningstull som inf(cid:148)rts av F(cid:148)renta staterna f(cid:148)r de b(cid:132)gge samarbets- villiga producenterna inte utgjorde ett v(cid:132)sentligt hot mot gemenskapen vad g(cid:132)ller risken f(cid:148)r en oml(cid:132)ggning av handeln. (100) F(cid:148)ljaktligen drogs slutsatsen att det inte (cid:132)r sanno- likt att den skadev(cid:134)llande dumpningen fr(cid:134)n de b(cid:134)da samarbetande brasilianska f(cid:148)retagens sida i enlighet med artikel 11. 3 i (cid:134)teruppkommer grundf(cid:148)rordningen om de (cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rts av gemenskapen inom ramen f(cid:148)r den ursprungliga unders(cid:148)kningen upph(cid:132)vs. (101) Vad g(cid:132)ller storleken p(cid:134) den tillg(cid:132)ngliga produk- tionskapaciteten hos det eller de icke-samarbe- tande brasilianska f(cid:148)retaget eller f(cid:148)retagen h(cid:132)vdade EuroAlliages att betydande m(cid:132)ngder FeSiMn skulle komma att exporteras till gemenskapen av dessa f(cid:148)retag om (cid:134)tg(cid:132)rderna upph(cid:132)vdes. 3. Ryssland (103) F(cid:148)r att bed(cid:148)ma om det (cid:132)r sannolikt att den skade- v(cid:134)llande dumpningen (cid:134)ter skulle uppkomma om de (cid:134)tg(cid:132)rderna mot Ryssland skulle upph(cid:132)vas m(cid:134)ste handelsm(cid:148)nstret mellan Ryssland och gemenskapen under och f(cid:148)re unders(cid:148)knings- perioden beaktas. g(cid:132)llande I detta h(cid:132)nseende b(cid:148)r det erinras om att endast 25 ton ryskt FeSiMn importerades till gemenskapen inneb(cid:132)r att under unders(cid:148)kningsperioden, vilket dess andel av gemenskapsmarknaden var obetydlig. (104) P(cid:134) grundval av dessa uppgifter och i avsaknad av uppgifter som tyder p(cid:134) motsatsen dras d(cid:132)rf(cid:148)r slut- satsen att det inte (cid:132)r sannolikt att den skadev(cid:134)l- lande dumpningen av export med ursprung i Ryss- land skulle komma att (cid:134)terkomma om de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)rderna upph(cid:132)vdes enligt artikel 11. 3 i grund- f(cid:148)rordningen. 4. Sydafrika (105) Det b(cid:148)r f(cid:148)rst erinras om att det har konstaterats att ingen av de b(cid:134)da sydafrikanska producenterna hade gjort sig skyldig till dumpning under unders(cid:148)k- ningsperioden. En analys av varje f(cid:148)retags produk- tions- och handelsm(cid:148)nster gjordes liksom en (cid:148)ver- gripande bed(cid:148)mning av om det (cid:132)r sannolikt att dumpad och skadev(cid:134)llande FeSiMn med ursprung i Sydafrika p(cid:134) nytt skulle komma att f(cid:148)ras in till gemenskapen i betydande m(cid:132)ngder om de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)rderna upph(cid:132)vdes. (106) Det (cid:132)r att m(cid:132)rka att ungef(cid:132)r 80 % av den totala sydafrikanska produktionen av FeSiMn traditionellt exporteras. Vad g(cid:132)ller den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen visade analysen att f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen av FeSiMn f(cid:148)r b(cid:132)gge producenterna hade minskat med 18 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. Under unders(cid:148)kningsperioden (cid:134)terh(cid:132)mtade sig emellertid den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. Det framgick (cid:132)ven av de uppgifter som l(cid:132)mnats att de b(cid:134)da f(cid:148)retagen f(cid:148)r L 62/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 varje (cid:134)r mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden exporterade allt mindre m(cid:132)ngder FeSiMn till gemenskapen och att deras export n(cid:134)dde en s(cid:134) l(cid:134)g niv(cid:134) att de b(cid:134)da f(cid:148)retagens marknadsandel blev obetydlig (fr(cid:134)n 3 % (cid:134)r 1993 till 0,4 % under unders(cid:148)kningsperioden). (107) Samtidigt (cid:148)kade m(cid:132)ngden FeSiMn fr(cid:134)n Sydafrika som exporterades till andra marknader (utanf(cid:148)r gemenskapen) med 11,3 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)ljaktligen drog kommis- sionen slutsatsen att de minskade volymerna av FeSiMn som tidigare s(cid:134)ldes p(cid:134) den sydafrikanska hemmamarknaden och till gemenskapen har ersatts av en (cid:148)kad f(cid:148)rs(cid:132)ljning till andra marknader. Vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna fastst(cid:132)lldes det att de b(cid:134)da f(cid:148)retagens genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser hade (cid:148)kat totalt sett p(cid:134) alla marknader mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. De genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna p(cid:134) den sydafrikanska mark- naden hade (cid:148)kat n(cid:134)got under det att mer bety- dande pris(cid:148)kningar konstaterades f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till gemenskapen och andra exportmarknader. Mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden uppgick i en del fall den genomsnittliga pris(cid:148)kningen till (cid:148)ver 50 %. Det noterades (cid:132)ven att f(cid:148)retagen under unders(cid:148)kningsperioden exporterade till marknader utanf(cid:148)r gemenskapen till genomsnittliga prisniv(cid:134)er som var b(cid:134)de l(cid:148)nsamma och h(cid:148)gre (cid:132)n f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priserna f(cid:148)r det FeSiMn som de exporterade till gemenskapen. (108) Det konstaterades (cid:132)ven att f(cid:148)retagens kapacitetsut- nyttjande under unders(cid:148)kningsperioden innebar att det fanns endast begr(cid:132)nsad tillg(cid:134)ng till ledig kapa- citet (eventuell) ytterligare produktion av FeSiMn f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning till gemenskapen. f(cid:148)r sydafrikanska proudcenternas I detta sammanhang ifr(cid:134)gasatte EuroAlliages p(cid:134) grundval av en branschtidning slutsatsen att de b(cid:134)da tillg(cid:132)ngliga lediga kapacitet var relativt begr(cid:132)nsad. Det (cid:132)r emel- lertid att m(cid:132)rka att de uppgifter avseende kapaci- teten som l(cid:132)mnats kontrollerades av kommissionen och att bed(cid:148)mningen grundade sig p(cid:134) faktiska uppgifter f(cid:148)r unders(cid:148)kningsperioden. (109) Med h(cid:132)nsyn till detta anses det osannolikt att dessa b(cid:134)da sydafrikanska f(cid:148)retag skulle komma att expor- tera betydande m(cid:132)ngder FeSiMn till gemenskapen till dumpade och skadev(cid:134)llande priser om (cid:134)tg(cid:132)r- derna upph(cid:132)vdes. Kommissionen drar d(cid:132)rf(cid:148)r slut- satsen att det inte (cid:132)r sannolikt att den skadev(cid:134)l- lande dumpning som ut(cid:148)vats av dessa b(cid:134)da sydafri- export(cid:148)rer kanska (cid:134)terkomma om de skulle (cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rdes av gemenskapen i den ursprungliga unders(cid:148)kningen upph(cid:132)vdes. 5. Ukraina (110) Inledningsvis b(cid:148)r det erinras om att importen av FeSiMn till gemenskapen fr(cid:134)n Ukraina svarade f(cid:148)r ungef(cid:132)r 4 % av den totala gemenskapskonsum- tionen under unders(cid:148)kningsperioden, vilket (cid:132)r en icke obetydlig marknadsandel. Under den period antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna var i kraft skedde dess- utom importen fr(cid:134)n Ukraina till priser som var dumpade, men inte skadev(cid:134)llande. (111) Av de svar som de tv(cid:134) samarbetande ukrainska f(cid:148)retagen l(cid:132)mnat p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r framgick att deras sammanlagda (cid:134)rliga produk- tionskapacitet uppg(cid:134)r till mer (cid:132)n 1 300 000 ton FeSiMn och att de vid den nuvarande produktions- f(cid:148)r niv(cid:134)n har enormt mycket produktion av FeSiMn. Det framg(cid:134)r av de uppgifter som l(cid:132)mnats att den faktiska produktionen mins- kade fr(cid:134)n mer (cid:132)n 700 000 ton 1993 till ungef(cid:132)r 557 000 ton under unders(cid:148)kningsperioden, trots att Ukrainas installerade produktionskapacitet var rela- tivt of(cid:148)r(cid:132)ndrad mellan 1993 och unders(cid:148)kningspe- rioden. Det totala kapacitetsutnyttjandet i Ukraina (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r mycket l(cid:134)gt och uppgick under unders(cid:148)k- ningsperioden till ungef(cid:132)r 42 %. ledig kapacitet (112) Vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen framgick det av de uppgifter som l(cid:132)mnats av de b(cid:132)gge export(cid:148)rerna att deras inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym minskat med mer (cid:132)n 37 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningspe- rioden. Den volym som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen minskade med n(cid:132)stan 60 % under samma period och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till marknader utanf(cid:148)r gemenskapen minskade med n(cid:134)got mer (cid:132)n 17 %. Den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningsminskningen p(cid:134) alla marknader (b(cid:134)de den inhemska marknaden och exportmarknaden) uppgick till ungef(cid:132)r 23 %. (113) Med h(cid:132)nsyn till denna situation finns det ett uppenbart behov f(cid:148)r de ukrainska producenterna av att (cid:148)ka sitt kapacitetsutnyttjande till den tidigare niv(cid:134)n genom att v(cid:132)sentligt (cid:148)ka sin produktion och f(cid:148)ljaktligen sin f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym. Med h(cid:132)nsyn till den minskade efterfr(cid:134)gan p(cid:134) deras hemmamarknad under de senaste (cid:134)ren f(cid:148)refaller det som om den b(cid:132)sta utv(cid:132)gen f(cid:148)r dem vore att ytterligare (cid:148)ka exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen. (cid:142)ven om det (cid:132)r m(cid:148)jligt att de ukrainska export(cid:148)rerna skulle kunna (cid:148)ka sin export till andra marknader utanf(cid:148)r gemenskapen (i likhet med de brasilianska och sydafrikanska producen- terna) om antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna mot dem upph(cid:132)vdes anses det vara troligare att de i st(cid:132)llet skulle f(cid:148)rs(cid:148)ka (cid:134)tervinna f(cid:148)rlorade marknadsandelar st(cid:148)ds av b(cid:134)de i gemenskapen. Denna slutsats Ukrainas geografiska n(cid:132)rhet till gemenskapsmark- naden och det faktum att gemenskapen traditio- nellt har k(cid:148)pt FeSiMn med ursprung i Ukraina. 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/15 (114) Med h(cid:132)nsyn till detta drar kommissionen slut- satsen att det (cid:132)r stor sannolikhet f(cid:148)r att den skade- v(cid:134)llade dumpningen (cid:134)ter skulle uppkomma om de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)rderna upph(cid:132)vdes. H. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledning (115) Eftersom den nya antidumpningsunders(cid:148)kningen och (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen b(cid:134)de avser samma marknad, n(cid:132)mligen gemenskapsmarknaden f(cid:148)r FeSiMn, gjordes unders(cid:148)kningen av gemenskapens intresse gemensamt f(cid:148)r de b(cid:134)da unders(cid:148)kningarna. Syftet med denna analys var att fastst(cid:132)lla eventuella effekter av (cid:134)tg(cid:132)rderna och f(cid:148)ljderna f(cid:148)r alla ber(cid:148)rda parter i de b(cid:134)da unders(cid:148)kningarna av att inte inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. Dessutom (cid:132)r det att m(cid:132)rka att de faktiska effekterna av de antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder som sedan 1995 (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) import med ursprung i Brasilien, Ryssland, Sydafrika och Ukraina med h(cid:132)nsyn till tidpunkten f(cid:148)r (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen kan fastst(cid:132)llas inom ramen f(cid:148)r denna under f(cid:148)rut- s(cid:132)ttning att de ber(cid:148)rda parterna samarbetar. (116) intressen, inbegripet I detta h(cid:132)nseende b(cid:148)r det (cid:132)ven erinras om att punkt 76 och f(cid:148)ljande punkter i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen inneh(cid:134)ller en analys av de olika gemenskapsin- parternas dustrin, import(cid:148)rerna/handelsf(cid:148)retagen och anv(cid:132)n- darindustrierna i senare led. P(cid:134) grundval av till- g(cid:132)ngliga uppgifter vid tidpunkten f(cid:148)r den prelimi- n(cid:132)ra f(cid:148)rordningen drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns n(cid:134)gra tvingande sk(cid:132)l att inte avhj(cid:132)lpa de handelssnedvridande effekterna av den skadev(cid:134)llande dumpningen. Kommissionen drog s(cid:132)rskilt slutsatsen att eventuella effekter f(cid:148)r anv(cid:132)n- darindustrin endast kunde vara f(cid:148)rsumbara. 2. Gemenskapsindustrins intresse (117) Inga synpunkter som vederl(cid:132)gger slutsatserna i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen har l(cid:132)mnats av n(cid:134)gon av de ber(cid:148)rda parterna efter offentligg(cid:148)randet av denna. 3. Effekter f(cid:148)r anv(cid:132)ndarna tv(cid:134) organisationer som f(cid:148)retr(cid:132)der anv(cid:132)ndarna och en anv(cid:132)ndare, vilka h(cid:132)vdade att inf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder mot Folkrepubliken Kina skulle leda till v(cid:132)sentligt (cid:148)kade produktionskostnader f(cid:148)r st(cid:134)lpro- dukter. Eftersom dessa synpunkter inte var under- byggda var det inte m(cid:148)jligt att g(cid:148)ra en ytterligare, detaljerad analys av effekterna f(cid:148)r anv(cid:132)ndarna av att inf(cid:148)ra respektive inte inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. (119) Slutsatserna i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen, i vilka det anges att en antidumpningstull p(cid:134) 10 % inneb(cid:132)r att anv(cid:132)ndarnas produktionskostnader (cid:148)kar med h(cid:148)gst 0,1 %, bekr(cid:132)ftas med avseende p(cid:134) de slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rderna. (120) Det h(cid:132)vdades (cid:132)ven att konkurrenskraften f(cid:148)r gemenskapsindustrin f(cid:148)r rostfritt st(cid:134)l p(cid:134) v(cid:132)rlds- marknaden skulle hotas om slutgiltiga antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder avseende FeSiMn inf(cid:148)rdes. Kommis- sionen unders(cid:148)kte detta p(cid:134)st(cid:134)ende och drog slut- satsen att det FeSiMn som beh(cid:148)vs f(cid:148)r export(cid:132)n- dam(cid:134)l kan inf(cid:148)ras i gemenskapen tullfritt inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r aktiv f(cid:148)r(cid:132)dling. En anv(cid:132)n- som importerar FeSiMn fr(cid:134)n Sydafrika dare anv(cid:132)nder faktiskt detta f(cid:148)rfarande. (121) En anv(cid:132)ndare h(cid:132)vdade att det inte l(cid:134)g i gemen- skapens intresse att inf(cid:148)ra slutgiltiga antidump- ningstullar p(cid:134) import av kinesiskt FeSiMn eftersom gemenskapsindustrin inte kan f(cid:148)rse gemenskaps- marknaden med tillr(cid:132)ckliga m(cid:132)ngder. f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)llor Vad g(cid:132)ller konkurrensf(cid:148)rh(cid:134)llandena p(cid:134) gemen- anv(cid:132)ndarindustrierna och skapsmarknaden har andra ekonomiska akt(cid:148)rer alltid haft tillg(cid:134)ng till ett som kompletterar stort antal gemenskapsindustrin. (cid:142)ven efter inf(cid:148)randet av slutgiltiga antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder avseende import av FeSiMn med ursprung i Kina kommer f(cid:148)rs(cid:148)rj- ningsk(cid:132)llor i tredje land fortfarande att vara till- g(cid:132)ngliga f(cid:148)r gemenskapsanv(cid:132)ndarna. Dessutom (cid:132)r import med ursprung i Kina inte utest(cid:132)ngd fr(cid:134)n gemenskapsmarknaden. Antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna skulle endast undanr(cid:148)ja den snedvridning av mark- naden som den skadev(cid:134)llande dumpningen ger upphov till och g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskaps- producenterna att konkurrera p(cid:134) r(cid:132)ttvisa villkor med denna import. (118) S(cid:134)som anges i punkt 81 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rord- ningen (cid:132)r det st(cid:134)lindustrin som (cid:132)r den huvudsak- liga anv(cid:132)ndarindustrin i ett senare led f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten. Efter offentligg(cid:148)randet av den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rordningen l(cid:132)mnades synpunkter av (122) P(cid:134) grundval av detta bekr(cid:132)ftar r(cid:134)det i brist p(cid:134) underbyggda synpunkter fr(cid:134)n anv(cid:132)ndarna slut- satsen att eventuella effekter f(cid:148)r anv(cid:132)ndarna p(cid:134) det hela taget skulle vara f(cid:148)rsumbara. L 62/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 4. Slutsats (123) Mot bakgrund av detta bekr(cid:132)ftas den prelimin(cid:132)ra slutsatsen i punkt 85 i den prelimin(cid:132)ra f(cid:148)rord- ningen enligt vilken det ligger i gemenskapens intresse att anta antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. I. SLUTGILTIGA (cid:143)TG(cid:142)RDER 1. Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (124) F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla en tullniv(cid:134) som (cid:132)r tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den skada som v(cid:134)llats gemenskapsin- dustrin (cid:132)r det f(cid:148)rst n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla en pris- niv(cid:134) f(cid:148)r gemenskapsindustrin som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r den att t(cid:132)cka sina kostnader och uppn(cid:134) en sk(cid:132)lig vinst (nedan kallad niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada). Efter det prelimin(cid:132)ra fastst(cid:132)llandet av niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada unders(cid:148)ktes denna p(cid:134) nytt och det konstaterades att en vinst p(cid:134) 5 % av oms(cid:132)ttningen ut(cid:148)ver gemenskapsindustrins v(cid:132)gda genomsnittliga produktionskostnad ans(cid:134)gs vara sk(cid:132)lig i samband med det slutgiltiga fastst(cid:132)llandet, s(cid:132)rskilt mot bakgrund av det begr(cid:132)nsade behovet av relativt enkla natur nyinvesteringar, produktens och de l(cid:134)ga forsknings- och utvecklingskostna- derna. Niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada, som justerats f(cid:148)r att beakta olikheter vad g(cid:132)ller distributionskanaler, j(cid:132)mf(cid:148)rdes d(cid:132)refter med det v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriset f(cid:148)r FeSiMn fr(cid:134)n vart och ett av de ber(cid:148)rda exportl(cid:132)nderna, p(cid:134) grundval av cif-priset gemenskapens gr(cid:132)ns, of(cid:148)rtullat. (125) Vid denna j(cid:132)mf(cid:148)relse framkom f(cid:148)ljande skademar- ginaler, uttryckta i procent av exportpriserna fritt gemenskapens gr(cid:132)ns: a) Ukraina 2. Slutgiltig tull a) Ukraina (127) Med h(cid:132)nsyn till den niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada som fastst(cid:132)lls i punkt 124 b(cid:148)r de l(cid:132)gsta priser som anges i de (cid:134)taganden som de b(cid:134)da samarbe- tande export(cid:148)rerna i Ukraina tidigare gjort f(cid:148)rbli of(cid:148)r(cid:132)ndrade och forts(cid:132)tta till(cid:132)mpas. Dessa (cid:134)taganden avs(cid:134)g emellertid endast FeSiMn som producerats av dessa b(cid:134)da f(cid:148)retag och som de exporterat och fakturerat direkt till den f(cid:148)rsta oberoende kunden i gemenskapen. (cid:153)vrig export till gemenskapen av FeSiMn med ursprung i Ukraina omfattas d(cid:132)rf(cid:148)r av den g(cid:132)llande resttullen. att (128) Vad g(cid:132)ller den g(cid:132)llande restttullen b(cid:148)r denna med h(cid:132)nsyn till det bristande samarbetet (se punkt 44 och f(cid:148)ljande punkter) bibeh(cid:134)llas, men omvandlas till en s(cid:132)rskild tull. Detta slags (cid:134)tg(cid:132)rd anses bidra till att uppn(cid:134) stabilitet p(cid:134) marknaden. P(cid:134) grundval av detta kommer resttullen f(cid:148)r Ukraina att utg(cid:148)ras av en s(cid:132)rskild tull p(cid:134) 150 ecu per ton av produkten. b) Folkrepubliken Kina (129) Med h(cid:132)nsyn till att skademarginalen efter (cid:148)ver- synen av niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada fortfa- rande (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den reviderade dumpningsmargi- nalen (se punkterna 64 och 127 i denna f(cid:148)rord- ning) b(cid:148)r den slutgiltiga antidumpningstullen inf(cid:148)ras p(cid:134) grundval av skademarginalen. Vad g(cid:132)ller formen f(cid:148)r den slutgiltiga tullen anses det att strukturen i den statligt kontrollerade planeko- nomin i Kina ger de kinesiska export(cid:148)rerna stort utrymme att s(cid:132)nka sina exportpriser. Av samma sk(cid:132)l som f(cid:148)r Ukraina, och (cid:132)ven f(cid:148)r att minska risken f(cid:148)r de kinesiska export(cid:148)rerna absorberar (i form av ett fast tullen, anses en s(cid:132)rskild tull belopp per ton) vara en b(cid:132)ttre l(cid:148)sning (cid:132)n en v(cid:132)rde- tull eller en r(cid:148)rlig tull i detta fall. Storleken p(cid:134) denna tull ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av skademarginalen ovan och fastst(cid:132)lldes till 58,3 ecu per ton av produkten. Unders(cid:148)kningen bekr(cid:132)ftade att de ukrainska exportpriserna, p(cid:134) grund av de g(cid:132)llande anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna, inte (cid:132)r skadev(cid:134)llande. 3. (cid:143)taganden b) Folkrepubliken Kina Skademarginalen fastst(cid:132)lldes till 14,2 %. (126) Eftersom det inte har mottagit n(cid:134)gra ytterligare synpunkter i detta avseende bekr(cid:132)ftar r(cid:134)det det fastst(cid:132)llande av niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada som g(cid:148)rs ovan. (130) De ukrainska export(cid:148)rerna underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndigheter och (cid:148)verv(cid:132)ganden p(cid:134) vilkas grundval det var avsikten att rekommendera en fortsatt till(cid:132)mpning av de slutgiltiga antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rderna i Ukraina. S(cid:134)som redan konstatrerats i kommissio- nens beslut 95/418/EG (1) ans(cid:134)gs det (cid:132)ven inom import med ursprung f(cid:148)r (1) EGT L 248, 14. 10. 1995, s. 56. 3. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 62/17 ramen f(cid:148)r (cid:148)versynsunders(cid:148)kningen att villkoren f(cid:148)r de (cid:134)taganden som (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) Ukrainas export, s(cid:132)rskilt prisniv(cid:134)n, fortfarande (cid:132)r l(cid:132)mpliga i enlighet med artikel 8. 1 i grundf(cid:148)rordningen, tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att eftersom dessa (cid:134)taganden (cid:132)r undanr(cid:148)ja dumpningens skadev(cid:134)llande effekter. Med h(cid:132)nsyn till det system med licenser som de ukrainska myndigheterna inr(cid:132)ttat anses det (cid:132)ven vara m(cid:148)jligt att kontrollera dessa (cid:134)taganden p(cid:134) ett effektivt s(cid:132)tt. gemenskapsindustrin v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada l(cid:132)mp- ligt att slutgiltigt ta ut den prelimin(cid:132)ra antidump- ningstull som inf(cid:148)rts den fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina importerade produkten med en tullsats p(cid:134) 58,3 ecu per ton produkt, en sats som grundar sig p(cid:134) den fastst(cid:132)llda skademarginalen. Belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet i form av provisoriska antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder st(cid:132)llts ut(cid:148)ver denna tullsats b(cid:148)r frisl(cid:132)ppas. (131) F(cid:148)ljaktligen anmodade kommissionen de b(cid:134)da ber(cid:148)rda producenterna/export(cid:148)rerna att bekr(cid:132)fta om de fortfarande (cid:148)nskade vara bundna av vill- koren i de g(cid:132)llande (cid:134)tagandena eller inte. B(cid:134)da f(cid:148)retagen bekr(cid:132)ftade att de (cid:148)nskade forts(cid:132)tta sina (cid:134)taganden. F(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r dessa (cid:134)taganden fort- s(cid:132)tta att g(cid:132)lla. (132) I slutskedet av f(cid:148)rfarandet f(cid:148)rh(cid:148)rde sig (cid:132)ven ett Hongkongbaserat f(cid:148)retag (Glory Profit) om m(cid:148)jlig- heten att erbjuda ett (cid:134)tagande. Detta f(cid:148)retag ans(cid:134)gs inte vara beh(cid:148)rigt att erbjuda ett (cid:134)tagande eftersom det (cid:132)r ett handelsf(cid:148)retag. F(cid:148)retaget underr(cid:132)ttades f(cid:148)ljaktligen om detta beslut. Dessutom kunde inte heller erbjudanden om (cid:134)taganden fr(cid:134)n de kinesiska producenter som (cid:132)r n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag till Glory Profit godtas eftersom dessa f(cid:148)retag inte samarbe- tade i unders(cid:148)kningen. J. SLUTSATS OM SLUTGILTIGA (cid:143)TG(cid:142)RDER (133) De ovanst(cid:134)ende f(cid:148)rh(cid:134)llandena visar tydligt att slut- giltiga (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r ber(cid:132)ttigade b(cid:134)de f(cid:148)r Folkrepu- bliken Kina och Ukraina. Av de sk(cid:132)l som anges ovan b(cid:148)r dessa (cid:134)tg(cid:132)rder utg(cid:148)ras av en s(cid:132)rskild tull, med undantag f(cid:148)r de g(cid:132)llande (cid:134)tagandena. (134) Vad g(cid:132)ller Brasilien, Ryssland och Sydafrika framkom det av unders(cid:148)kningen att (cid:134)tg(cid:132)rder inte l(cid:132)ngre (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga och att f(cid:148)rfarandet b(cid:148)r avslutas f(cid:148)r dessa l(cid:132)nder. F(cid:148)r att undvika ett even- tuellt kringg(cid:134)ende kommer kommissionen emel- lertid att n(cid:132)ra f(cid:148)lja utvecklingen av statistiken r(cid:148)rande importen till gemenskapen av FeSiMn med ursprung i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. H(cid:132)rmed inf(cid:148)rs en slutgiltig antidumpingstull p(cid:134) 58,3 ecu per ton produkt p(cid:134) import av ferrokiselmangan, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av KN-nummer 7202 30 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina. 2. Belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av en preli- min(cid:132)r antidumpningstull som enligt f(cid:148)rordning (EG) nr 1778/97 inf(cid:148)rts p(cid:134) import av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina skall slutgiltigt tas ut med en tullsats p(cid:134) 58,3 ecu per ton av produkten. Belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet i form av provisoriska antidumpnings- (cid:134)tg(cid:132)rder st(cid:132)llts ut(cid:148)ver denna tullsats skall frisl(cid:132)ppas. Artikel 2 Artikel 1 i f(cid:148)ljande: f(cid:148)rordning (EG) nr 2413/95, ers(cid:132)tts med ”Artikel 1 En slutgiltig antidumpningstull p(cid:134) 150 ecu per ton produkt skall inf(cid:148)ras p(cid:134) import av ferrokiselmangan, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande av KN-nummer 7202 30 00, med ursprung i Ukraina (Taric-till(cid:132)ggs- nummer 8848). omfattas Denna tull skall inte till(cid:132)mpas p(cid:134) import av den produkt som anges i denna artikel och som produ- ceras och exporteras till gemenskapen av f(cid:148)ljande f(cid:148)retag (Ukraina (cid:190) Taric-till(cid:132)ggsnummer 8847): (cid:190) Nikopol Ferro Alloy Plant. (cid:190) Zaporozhye Ferro Alloy Plant. ” K. UTTAG AV PRELIMIN(cid:142)R TULL F(cid:153)R FOLK- REPUBLIKEN KINA Artikel 3 (135) R(cid:134)det anser det med h(cid:132)nsyn till att den konstate- att rade dumpningen (cid:132)r omfattande och till F(cid:148)rfarandet med avseende p(cid:134) import av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Brasilien, Ryssland och Sydaf- rika skall avslutas. L 62/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 98 S(cid:134)vida inte annat anges skall de best(cid:132)mmelser r(cid:148)rande tullar som (cid:132)r i kraft till(cid:132)mpas p(cid:134) de n(cid:132)mnda tullarna. Artikel 4 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 23 februari 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar R. COOK Ordf(cid:148)rande