title: Известие от Комисията за прилагане на правилата за конкуренция в пощенския сектор и за преценка на някои държавни мерки, свързани с пощенските услуги (98/С 39/02)Текст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
State aid
competition law
freedom to provide services
postal service
public sector
single market

formats: html pdf print xhtml

text: 72 BG Официален вестник на Европейския съюз 31998Y0206(01) 6. 2. 1998 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 08/т. 3 C 39/2 Известие от Комисията за прилагане на правилата за конкуренция в пощенския сектор и за преценка на някои държавни мерки, свързани с пощенските услуги (98/С 39/02) (текст от значение за ЕИП) ПРЕДГОВОР След като Комисията предаде Зелена книга за развитието на еди- нен пазар на пощенските услуги (1) и известие на Европейския пар- ламент и Съвета, в което се изнасят резултатите от консултациите по Зелената книга, и мерките, препоръчвани от Комисията (2), се състоя обширна дискусия за бъдещата законодателна рамка на пощенския сектор на Общността. С резолюция от 7 февруари 1994 г. за развитието на общностните пощенски услуги (3) Съве- тът покани Комисията да предложи мерки, които да дефинират хармонизирана универсална услуга и абонатни пощенски услуги. През юли 1995 г. Комисията предложи пакет от мерки за пощен- ските услуги, състоящи се от предложение за директива на Евро- пейския парламент и Съвета относно общите правила за разви- тието на пощенските услуги в Общността и подобряването на качеството на услугите (4), както и проект на настоящото известие за прилагането на правилата на конкуренцията (5). Настоящото известие, което допълва хармонизиращите мерки, предложени от Комисията, взема за своя основа резултатите от тези разисквания, в съгласие с принципите, установени в резолюцията от 7 февруари 1994 г. В него са взети под внимание коментарите, получени по време на публичните консултации по проекта на настоящото известие, публикуван през декември 1995 г. , резолюцията на Европейския парламент (6) относно нас- тоящия проект, приета на 12 декември 1996 г. , както и разискванията върху предложената директива в Европейския пар- ламент и в Съвета. Комисията е на мнение, че понеже са основно средство за кому- никация и търговия, пощенските услуги са от жизненоважно зна- чение за всяка икономическа и социална дейност. Оформят се нови пощенски услуги и за да се насърчат инвестициите и създаването на нова заетост на работната ръка в сектора, е необходима сигур- ност на пазарите. Както се приема от Съда на Европейските общ- ности, правото на Общността, и по-специално правилата за (1) COM (91) 476 окончателен. (2) „Насоки за развитието на пощенските услуги на Общността“ (COM (93) 247 от 2 юни 1993 г. ). (3) ОВ C 48, 16. 2. 1994 г. , стр. 3. (4) ОВ C 322, 2. 12. 1995 г. , стр. 22. (5) ОВ C 322, 2. 12. 1995 г. , стр. 3. (6) ОВ C 20, 20. 1. 1997 г. , стр. 159. конкуренцията от Договора за създаване на Европейската общност се прилагат и за пощенския сектор (7). Съдът се произнесе, че „при публични предприятия, на които се дават специални или изключителни права, държавите-членки нямат право нито да въвеждат, нито да поддържат в сила мерки, противоречащи на правилата от Договора по отношение на конкуренцията“ и тези правила „трябва да бъдат тълкувани в съответствие с член 90, параграф 2, който посочва, че предприятията, на които е поверено управлението на услуги от общ икономически интерес, трябва да бъдат подчинени на правилата за конкуренцията, доколкото при- ложението на тези правила не пречи на изпълнението, юридически или фактически, на конкретните възложени им задачи. “ Ето защо Комисията често получава запитвания каква позиция възнамерява да вземе, с цел прилагането на правилата за конкуренцията, съдър- жащи се в Договора, с оглед поведението на пощенските оператори и държавните мерки, свързани с публични предприятия и пред- приятия, на които държавите-членки дават специални или изключителни права в пощенския сектор. Настоящото известие показва как Комисията тълкува съответните разпоредби на Договора и установява ръководните принципи, спо- ред които Комисията възнамерява да прилага правилата за конку- ренция от Договора в пощенския сектор при отделните случаи, като същевременно поддържа необходимите гаранции за осигуря- ване на универсална услуга и дава на предприятията и държавите- членки ясни насоки как да избягнат нарушаване на Договора. Настоящото известие не засяга тълкуването, което би дал Съдът на Европейските Общности. Нещо повече, настоящото известие очертава подхода, който Коми- сията възнамерява да приеме в прилагането на правилата за кон- куренция в работата на пощенските оператори и при преценка на съвместимостта на държавните мерки, ограничаващи свободата да се предоставят услуги и/или да се поддържа конкуренция на пощенските пазари, с правилата за конкуренцията и другите пра- вила на Договора. В допълнение, известието се занимава с въпроса за недискриминационния достъп до пощенската мрежа и гаран- циите, необходими за осигуряване на лоялна конкуренция в този сектор. (7) По-специално в обединени дела C-48/90 и C-66/90: Netherlands and Koninklijke PTT Nederland and PTT Post BV v. Commission [1992] ECR I-565 и дело C-320/91: Procureur du Roi v. Paul Corbeau [1993] ECR I-2533. 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 73 Като се има предвид развитието на нови пощенски услуги от частни и публични оператори, някои държави-членки вече ревизираха, или ревизират в момента, пощенското си законодател- ство, за да ограничат монопола на своите пощенски организации относно онова, което се счита за важно за осъществяването на целите от обществен интерес. Същевременно Комисията се сблъсква с нарастващ брой оплаквания и случаи, нарушаващи пра- вилата за конкуренцията, по които трябва да вземе становище. На този етап именно едно известие е подходящият инструмент, оператори, насочващ държавите-членки включително онези, които се ползват със специални или изключителни права, с цел да се гарантира правилното приложе- ние на правилата за конкуренцията. Настоящото известие, макар да не претендира за изчерпателност, цели да даде необходимите насоки за правилното тълкуване, по-специално на членове 59, 85, 86, 90 и 92 от Договора при разглеждането на отделни случаи. Като издава настоящото известие, Комисията взема мерки да засили прозрачността и да улесни решенията за инвестиране на всички пощенски оператори, в интерес на потребителите на пощенските услуги в Европейския съюз. пощенските и конкуренция и да предостави на потребителите по-голям избор, по-добро качество и по-ниски цени, като същевременно подпо- мага, чрез политиките си, укрепването на икономическото и социалното единство между държавите-членки и намалява някои от неравенствата. В това отношение пощенските услуги играят ключова роля. Общността е поела задължението да насърчава онези техни функции, които са от общ икономически интерес, както тържествено се заявява в новия член 7г от Амстердамския договор, като същевременно подобрява тяхната ефикасност. Пазар- ните сили дават възможност за по-добро разпределение на ресур- сите и по-голяма ефективност в предлагането на услугите, като главният печеливш в случая е потребителят, който получава по-добро качество на по-ниска цена. Но и тези механизми поня- кога са ограничени; като резултат потенциалните облаги могат и да не обхванат цялото население и целта на насърчаването на социалното и териториалното единство в ЕС може да не бъде постигната. Публичните да органи гарантират, че общественият интерес е взет под внимание. следователно трябва Както обясни Комисията в съобщението си от 11 септември 1996 г. относно „Услугите от общ интерес в Европа“ (1) солидарността и равнопоставеността в системата на пазарната ико- номика са основни цели на Общността. Тези цели се допълват от услуги от общ интерес. Европейците започнаха да очакват висококачествени услуги на достъпни цени и много от тях дори гледат на услугите от общ интерес като на социални права. Традиционните структури на някои от услугите от общ икономи- чески интерес, организирани на основата на национали монополи, очевидно застрашават европейската икономическа интеграция. Това включва пощенските монополи, дори когато съществуването им е оправдано, които могат да смутят гладкото функциониране на пазара, особено когато „отцепват“ конкретен пазарен сектор. Що се отнася, по специално до пощенския сектор, потребителите стават все по-настоятелни в упражняването на своите права и иска- ния. Универсалната конкуренция заставя предприятията, които използват пощенски услуги, да търсят сделки на по-изгодни цени в сравнение с тези, от които се ползват техните конкуренти. Новите технологии, например факса и електронната поща, подлагат на огромен натиск традиционните пощенски услуги. Това развитие поражда тревога за бъдещето на тези услуги, подсилвана от тревоги за заетостта и икономическото и социално единство. Икономичес- кото значение на тези услуги е значително. Оттук и значението на модернизацията и развитието на услугите, които са от общ инте- рес, тъй като те допринасят много за конкурентноспособността в Европа, за социалната солидарност и качеството на живота. Целта на Общността е да подкрепя конкурентноспособността на се европейската икономика условията на разрастваща в Същинското предизвикателство е да се гарантира гладко взаимо- действие между изискванията на единния пазар в смисъл на сво- бодно движение, икономическа устойчивост и динамизъм, сво- бодна конкуренция и цели от общ интерес. Това взаимодействие трябва да ползва отделните граждани и цялото общество. Трудно се постига такова равновесие, тъй като ориентирите непрекъснато се променят: единният пазар продължава да се разширява и обществените услуги, които далеч не са фиксирани, непрекъснато трябва да се нагаждат към новите изисквания. Основната идея на универсалната услуга, изложена от Комисията (2), е да се гарантира висококачествено обслужване за всички, на цени, които всеки може да си позволи. Универсалната услуга се определя според принципите на равенство, универсалност, приемственост и гъвкавост; както и според принципите на добросъвестната практика: прозрачност в методите на ръководство, в определянето на цените и финансирането и контрол от органи, независими от тези, действащи в областта на услугите. Тези критерии не винаги се изпълняват цялостно на национално равнище, но там, където са въведени чрез (1) COM (96) 443 окончателен. (2) Виж бележка под линия 8. 74 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 прилагането на концепциятаза универсална европейска услуга, резул- татите за развитието на услугите от общ интерес са положителни. Универсалната услуга отразява изискванията и конкретните характе- ристики на европейския обществен модел в политика, която съчетава динамичност на пазара, единство и солидарност. получателя или получателите, както е предвидено в член 9 от Пощенската директива. Високото качество на пощенските услуги е от голямо значение както за индивидуалните потребители, така и за бизнес потреби- телите. Като се има предвид развитието на електронната търговия, в съвсем близко бъдеще значението им дори ще нарасне. В този смисъл пощенските услуги имат да играят съществена роля. По отношение на пощенския сектор Директива 97/67/ЕС беше приета от Европейския парламент и от Съвета (наричана по-нататък „Пощенската директива“). Директивата цели да въведе общи правила за развитие на пощенския сектор и да подобри каче- ството на обслужването, както и постепенно и контролирано да разшири пазарите. Целта на Пощенската директива е дългосрочно да запази пощен- ските услуги като универсални услуги. Тя налага на държавите- членки минимален хармонизиран стандарт на универсални услуги, включващ повсеместни висококачествени услуги с редовни гаран- тирани доставки, на цени, които всеки може да си позволи. Това включва събирането, транспорта, сортирането и доставянето на писма, каталози, пратки в известни ценови и тегловни граници. Това включва също препоръчаните и с обявена стойност (valeur déclarée) предмети, и се отнася както до националните, така и до международните пощенски услуги. Спазват се строго принципите на приемствеността, непрокосновеността, безпристрастността и равнопоставеността, както и на адаптивността. За да се гарантира финансирането на универсалните услуги, пре- поръчително е един сектор да се запази за операторите на тези универсални услуги. Обхватът на този запазен сектор е хармонизиран в Пощенската директива. Според Пощенската директива държавите-членки могат да дават изключителни права за предоставянето на пощенски услуги само до степен, необходима за да се гарантира поддържането на универсалната услуга. Нещо повече, Пощенската директива установява максималния обхват, който държавите-членки имат право да запазят, за да постигнат целта си. Евентуалното допълнително финансиране, нужно за уни- версалната услуга, може да се осигури чрез включването на опре- делени задължения в договора на търговския оператор: например може да се поиска финансова вноска в някой компенсационен фонд, администриран за тази цел от структура, независима от Пощенската директива определя минималния общ стандарт на универсалната услуга и установява общи правила, свързани с резервираните услуги. Поради това тя предлага по-голяма правна сигурност по отношение на законността на някои изключителни и специални права в пощенския сектор. Налице са обаче държавни мерки, които не са предмет на директивата и които могат да вля- зат в конфликт с правилата от Договора, адресирани до държавите- членки. Независимостта на пощенските оператори също се подчи- нява на посочените в Договора правила на конкуренцията. Член 90, параграф 2 от Договора предвижда, че доставчиците на услуги от общ интерес могат да бъдат изключени от правилата на Договора, ако прилагането на тези правила пречи на изпълнението на задачите от общ интерес, за които те са отговорни. Това изключване от правилата на Договора, обаче, е предмет на прин- ципа на пропорционалност. Този принцип е предназначен да гарантира най-доброто съчетание между задължението да се доста- вят услуги от общ интерес, и начина, по който услугите се доста- вят на практика, така че използваните средства да са пропорцио- нални на преследваните цели. Принципът е формулиран така, че да позволи гъвкаво и съобразено със ситуацията равновесие, вземащо предвид техническите и бюджетните ограничения, които могат да варират за различните сектори. То позволява и възможно най-добро взаимодействие между пазарната ефикасност и изиск- ванията от общ интерес, като гарантира средствата, използвани за задоволяване на изискванията, да не пречат на гладкото функцио- ниране на единния европейски пазар и да не се отразяват на тър- говията в ущърб на интересите на Общността (1). Правилата на Договора, включително евентуалнотоизключение от член 90, параграф 2, могат да бъдат прилагани спрямо поведе- нието на предприятията и държавните мерки само на индиви- дуална основа. Във всеки случай с цел засилване на правната сигурност по отношение на мерките, които не са предмет на Пощенската директива, изглежда желателно да се обяснят начи- нът, по който Комисията тълкува Договора, както и подходът, който тя има намерение да следва в бъдеще при прилагането на тези разпоредби. По-специално Комисията смята, че при спазване на разпоредбите на член 90, параграф 2 по отношение на предо- ставянето на универсалната услуга, прилагането на правилата на Договора ще насърчи конкурентноспособността на предприятията в пощенския сектор, ще облагодетелства потребителите и ще допринесе по положителен начин за изпълнението на целите от общ интерес. Характерно за пощенския сектор в ЕС е, че държавите-членки са резервирали области, които да им гарантират универсална услуга, и които в момента се хармонизират чрез Пощенската директива, за да се ограничат ефектите от различието между държавите-членки. (1) Виж решение от 23 октомври 1997 г. в дела C-157/94 до C-160/94 „Member State Obligations – Electricity“ Commission v. Netherlands (157/94), Italy (158/94). Франция (154/94), Испания (160/94). 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 75 Според Договора, Комисията е длъжна да гарантира, че пощен- ските монополи съответстват на правилата на Договора и по-специално — на правилата за конкуренция, за да се осигури максимална полза и да се ограничи неблагоприятният ефект за потребителите. Като изпълнява тази цел, прилагайки правилата за конкуренция към сектора на индивидуална основа, Комисията ще гарантира, че монополът няма да се използва за разширяване на защитено господстващо положение в сферата на либерализираните дейности или за необоснована дискриминация в полза на големите потребители за сметка на дребните клиенти. Комисията също ще гарантира, че пощенските монополи, дадени в областта на презграничните услуги, няма да се използват за създаване или под- държане на незаконни ценови картели, нарушаващи интересите на предприятията и потребителите в ЕС. Настоящото известие обяснява на участниците на пазара какви са практическите последици от приложимостта на правилата за кон- куренция в пощенския сектор и евентуалното отклонение от прин- ципите. То определя позицията, която Комисията би приела, в контекста на поддържане на специални и изключителни права, хармонизирани от Пощенската директива, при преценката на отделните случаи или позицията, която Комисията би поддържала пред Съда на Европейските общности по делата, по които той е сезиран от национални съдилища на основание член 177 от Дого- вора. 1. ОПРЕДЕЛЕНИЯ В контекста на настоящото известие се прилагат следните определения (1): услуги“: „пощенски събирането, сортирането, транспортирането и доставянето на пощенските пратки; включващи услугите, „публична пощенска мрежа“: системата на организация и от ресурси доставчика/доставчиците услуга, по-специално с цел: универсалната използвана всякакъв вид, на от — събиране на пратките, предмет на задължението за универ- сална услуга, от местата за достъп на цялата територия, — насочването и обработката на тези пощенски пратки от до на пощенската мрежа местата разпределителния център, достъп за — разпределянето по адресите, указани върху пощенската пратка; „места за достъп“: физически съоръжения, включително пощенски кутии, предоставени на обществеността по общест- вената пътна мрежа или в сградите на доставчика на универ- салната услуга, в които пощенските пратки могат да бъдат оставени от потребителите в държане на публичната пощен- ска мрежа; „събиране“: операцията по прибиране на пощенските пратки, оставени в местата за достъп; „разпределяне“: процесът от сортирането в разпределителните центрове до доставянето на пощенските пратки на съответните адреси; „пощенска пратка“: всяка пратка, адресирана ясно, която трябва да бъде пренесена от доставчика на универсалната услуга. Освен кореспондентските пратки тук се включват пред- мети като например каталози, книги, вестници, периодични издания и пощенски колети, съдържащи стоки със или без търговска стойност; „кореспондентска пратка“: писмено съобщение върху всякакъв вид физическо средство, която трябва да бъде пренесена и доставена на адреса, посочен от подателя върху самата пратка или върху нейната опаковка. Книги, каталози, вестници и периодични издания не се смятат за кореспондентски пратки; „пряка пощенска реклама“: съобщение, състоящо се един- ствено от материали с цел реклама или маркетинг и характеризиращо се с еднакво съдържание, с изключение на името, адреса и идентификационния номер на получателя, както и други променливи данни, които не променят естес- твото на съобщението, което се разпраща до значителен брой лица и трябва да бъдае пренесено и доставено на адреса, посо- чен от подателя върху самата пратка или върху нейната опа- ковка. Националният регулаторен орган трябва да даде тълку- ване на термина „значителен брой лица“ във всяка държава- членка и да публикува подходящо определение. Сметките, фактурите, финансовите извлечения и други неидентични съобщениея не се смятат за пряка пощенска реклама. Съобщение, включващо пряка пощенска реклама с други пратки в една и съща опаковка, не се смята за пряка пощенска реклама. Пряката пощенска реклама включва презгранична, както и национална пряка пощенска реклама; (1) Определенията се тълкуват по смисъла на Пощенската директива и на всички промени в резултат на преразглеждане на тази директива. документи“: предоставянето на „размяна на средства, включително предоставяне на помещения ad hoc и тран- спортни средства от трето лице, позволяващо разпределянето 76 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 от самите заинтересовани чрез взаимната размяна на пощен- ски пратки между потребителите, абонирани за тази услуга; доставя същата услуга или да извършва същата дейност в същия географски район при условия, които са в значи- телна степен сравними; която услуга, услуга“: „експресна пощенска освен с по-голямата бързина и надеждност при събирането, разпреде- лянето и доставката, се характеризира и с някои от следните допълнителни улеснения: гаранция за доставка на определена дата; събиране от адреса на подателя; лична доставка на полу- чателя; възможност за смяна на направлението и получателя в движение; уведомяване на подателя за получаването на прат- ката; пратките; персонализирана услуга за потребителите и извършване на услуги à la carte(по избор), както и когато се поиска. По прин- цип потребителите са готови да платят по-висока цена за тази услуга; проследяване контрол върху и „доставчик на универсална услуга“: публично или частно образувание, което предоставя универсалната пощенска услуга или части от нея, на територията на държава-членка, за чиято идентичност е уведомена Комисията; „изключителни права“: правата, предоставени от държава- членка, които запазват извършването на пощенски услуги за едно предприятие по силата на законов, подзаконов или адми- нистративен инструмент и му запазват правото да предоставя пощенска услуга или да поеме даден вид дейност в определен географски район; „специални права“: правата, предоставени от държава-членка на ограничен брой предприятия по силата на законов, подзаконов или административен инструмент, който в опре- делен географски район: — ограничава, на дискреционна основа, до две или повече броя на предприятията, оправомощени да предоставят услуга или да предприемат дейност, по друг начин освен този, основаващ се на обективни, пропорционални и недискриминационни критерии, или — определя по начин, различен от този, основаващ се на тези критерии, няколко конкурентни предприятия като предриятията, оправомощени да доставят дадена услуга или да извършват дадена дейност, или „крайни такси“: възнаграждението на доставчиците на универ- салната услуга за разпределението на входящата презгранична поща, включваща пощенски пратки, идващи от друга държава- членка или от трета страна; „посредник“: всеки икономически оператор, който посредничи между подателя и доставчика на универсалната услуга, като сортира, насочва и/или пресортира пощенските пратки, преди да ги насочи към публичната пощенска мрежа на същата или на друга държава; „национален регулаторен орган“: орган или органи във всяка от държавите-членки, на който дадената държава-членка поверява между другото и регулаторните функции, попадащи в обхвата на Пощенската директива; „основни изисквания“: общите неикономически причини, които могат да подтикнат държава-членка да постави условия върху доставката на пощенски услуги (1). Такива причини са: неприкосновеността на кореспонденцията, сигурността на мрежата по отношение на пренасянето на опасни стоки и, където има основание, защитата на данни, опазването на окол- ната среда и регионалното планиране. Защитата на данните може да включва защита на лични данни, тайна на пренасяната или складирана информация и защита на личния живот. 2. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПАЗАРА И НА ПОЛОЖЕНИЕ НА ПАЗАРА НА ПОЩЕНСКИТЕ УСЛУГИ а) Определение на географски пазар и на продуктов пазар 2. 1. Членове 85 и 86 от Договора забраняват като несъвместимо с общия пазар всяко поведение на едно или повече предприя- тия, което може да се отрази неблагоприятно върху търго- вията на държавите-членки, и което е свързано с предотвра- тяване, ограничаване или нарушаване на конкуренцията — предоставя на едно или повече предприятия, по начин, различен от този, основаващ се на горепосочените крите- рии, правни или регулаторни предимства, които същест- вено засягат способността на всяко друго предприятие да (1) Смисълът на тази важна фраза в контекста на конкурентното право на Общността е обяснен в параграф 5. 3. 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 77 и/или е свързано със злоупотреба с господстващо положение в рамките на общия пазар, или в съществена част от него. Териториите на държавите-членки съставляват отделни гео- графски пазари по отношение на доставянето на национал ната поща и по отношение на националната доставка на на което презграничната изключителните права на операторите, посочени в точка 4. 2. и на ограниченията, наложени върху предоставянето на пощенски услуги. Всеки от географските пазари съставлява съществена част от общия пазар. За определянето на „съот- ветния пазар“ няма значение от коя държава е изпратена презграничната поща, насочена към друга държава. дължи главно поща, се 2. 2. Що се отнася до продуктовите пазари, разликата във възприетите от отделните държави-членки практики показва, че в някои случаи се налага признаването на няколко отделни пазари. Разделението на различните продуктови пазари се съотнася, между другото, и с дадените специални и изключителни права. Преценявайки отделните случаи на основата на различните пазарни и регулаторни ситуации в държавите-членки и на основата на хармонизираната рамка, предлагана от Пощенската директива, Комисията по принцип смята, че съществуват различни продуктови пазари: събиране, сортиране, пренасяне и доставка на пощата, както и пазар на пряката пощенска реклама и на презграничната поща. Коми- сията взема предвид факта, че тези пазари са изцяло или час- тично либерализирани в доста от държавите-членки. Когато разглежда отделните случаи, Комисията ще има предвид тези пазари. 2. 3. Общата услуга, свързана с писмата, се отнася до доставката на кореспондентски пратки на адресите, посочени върху прат- ките. Тя не включва случаите на самодоставка, т. е. предоставяне на пощенските услуги от физическо или юридическо лице (включително дъщерно дружество или клон), което е подател на пратката. Не включва и — в съответствие с практиката в много държави-членки — пощенски пратки, които не се смятат за кореспондентски пратки, тъй като се състоят от идентични екземпляри на едно и също писмено съобщение и не са про- менени от допълнения, зачерквания или други указания, раз- лични от името на получателя и от адреса. Такива предмети са списанията, вестниците, печатните периодични каталози, както и стоки или документи свързани със или допълващи такива пощенски пратки. Пряката пощенска реклама е обхваната от определението на кореспондентски пратки. Но тя не съдържа персонализирани съобщения. Тя е предназначена за нуждите на конкретни оператори от търговски комуникационни услуги като допъл- нение към медийната реклама. Нещо повече, подателите на пряка пощенска реклама не винаги изискват същото кратко време за доставка, което се предполага при ценовите листи за писмата първа класа, изисквано от потребителите, които искат гореописаните пазарни услуги. Фактът, че и двата вида услуги не са винаги пряко взаимозаменяеми, посочва възмож- ността за наличието на различни пазари. 2. 4. Други различни пазари са например пазарът за експресна поща, пазарът за размяна на документи, пазарът за нови услуги (съвсем различни от конвенционалните услуги). Дей- ностите, съчетаващи новите телекомуникационни технологии с някои от елементите на пощенските услуги могат, макар и не винаги, да представляват нови услуги по смисъла на Пощенската директива и да отразяват гъвкавостта на традиционните услуги. Размяната на документи се различава от пазара, посочен в точка 2. 3, тъй като не включва събирането и доставката на получателя на пренасяните пощенски пратки. Тя включва само предоставянето на средства, включително предоставя- нето на помещения ad hoc и транспортни средства от трето лице, позволяващи самодоставка чрез взаимна размяна на пощенски пратки между потребителите, абонирани за тази услуга. Потребителите на размяната на документи всъщност съставляват затворена потребителска група. Експресната пощенска услуга също се различава от пазара, посочен в точка 2. 3, поради добавената стойност, в сравне- ние с основната пощенска услуги (1). Освен по-голямата бързина и надеждност в събирането, пренасянето и достав- ката на пощенските пратки, експресната пощенска услуга се характеризира с това, че предлага някои или всички допъл- нителни услуги: гарантирана доставка на определена дата, събиране от адреса на подателя; лична доставка на получа- теля; възможност за смяна на направлението и получателя в движение; уведомяване на подателя за получаването на прат- ката; пратките; персонализирано отношение към потребителите и предлагане на поредица услуги според нуждите на потребителя. По принцип потребителите са готови да заплатят по-висока цена за тази услуга. Резервираните услуги, както са определени съгласно Пощенската директива, могат да включват ускорена доставка на национални кореспондентски пратки, отгова- рящи на предписаните ценови и тегловни ограничения. проследяване наблюдение на и (1) Решения 90/16/EИО (ОВ L 10, 12. 1. 1990 г. , стр. 47) и 90/456/EИО (ОВ L 233, 28. 8. 1990 г. , стр. 19) на Комисията. 78 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 2. 5. Без да се засяга определението за резервирани услуги съгла- сно Пощенската директива, в обхвата на общата услуга, свър- зана с доставянето на писма, могат да се разпознаят различни дейности, отговарящи на определени нужди, които по прин- цип би трябвало да се смятат за различни пазари; пазарите за събиране и сортиране на пощата, пазарите за пренасяне на пощата и накрая доставянето на пощата (национална или презгранична). В това отношение трябва да правим разлика и между категориите потребители. Частните потребители очакват определени продукти или услуги да им бъдат доставяни като интегрирана услуга. Бизнес потребителите, обаче, от които идва по-голямата част от доходите на опера- торите, посочени в точка 4. 2, активно се придържат към въз- можностите за алтернативни решения (по отношение на качеството на нивата на обслужване и/или произтичащите от това разходи). Алтернативните решения понякога се доставят от различни оператори или от под-оператори. Бизнес потре- бителите искат да уравновесят предимствата и недостатъците от самодоставката в сравнение с доставките на пощенския оператор. Съществуващите монополи ограничават външните доставки на тези индивидуални услуги, но от друга страна ограничения могат да се наложат и от пазарните условия. Пазарната реалност подкрепя становището, че събирането, сортирането, пренасянето и доставката на пощенските пратки представляват различни пазари (1). От гледна точка на зако- нодателството за конкуренцията разликата между четирите пазара може да се смята за значима. б) Господстващо положение 2. 6. Тъй като в повечето държави-членки операторът, посочен в точка 4. 2, поради дадените му изключителни права е единственият оператор, контролиращ публичната пощенска мрежа, обхващаща цялата територия на държавата-членка, той има господстващо положение по смисъла на член 86 от Договора на националния пазар за разпределяне на кореспондентските пратки. Под разпределяне се разбира услугата за потребителя, която позволява да се правят икономии в мащаба, и операторът, който предоставя тази услуга, е в повечето случаи господстващ на пазарите на съби- рането, сортирането и пренасянето на пощата. В допълнение предприятието, което предоставя събирането, особено ако то също оперира пощенски помещения, има изключителното предимство да се смята от потребителите за главното пощенско предприятие, тъй като е лесно отличимо и затова изборът на потребителите обяснимо пада върху него. Нещо повече, това господстващо положение също включва в пове- чето държави-членки услуги като препоръчана поща или спе- циална доставка и/или някои сектори на пазара на колети. Такъв е случаят с презграничната поща, при която събира- нето и пренасянето ще се извършват от пощенски оператор, различен от оператора, осигуряващ разпределянето. Такъв е и случаят с националната поща, тъй като повечето пощенски оператори позволяват на по-важните си потребители да пред- приемат сортиране на натрупана поща срещу отбивки в цената въз основа на публичните им тарифи. Натрупването и събирането на пощата и начинът на плащане при тези обстоя- телства също варират. Често в наши дни пощенските поме- щения на големите предприятия се управляват от посред- ници, които подготвят и предварително сортират пощата, преди да я предадат на пощенския оператор за окончателно разпределение. Нещо повече, всички пощенски оператори позволяват един вид достъп „надолу“ до пощенската им мрежа, например позволяват и дори изискват (сортираната) поща да бъде оставяна на експедиращ или разпределителен център. Това в много случаи позволява по-висока надеждност (качество на услугата), като се заобикаля опасността от провал „нагоре“ в пощенската мрежа. в) Задължения на господстващите пощенски опера- тори 2. 7. Според буква б) от втора алинея от член 86 от Договора злоупотребата може да се изразява в ограничаването на изпълнението на съответната услуга в ущърб на потребите- лите. Там, където една държава-членка дава изключителни права на оператор, посочен в точка 4. 2 за услуги, които този оператор не предлага или предлага при условия, които не задоволяват нуждите на потребителите по начина, по който ги задоволяват услугите на конкурентните икономически оператори, държавата-членка подтиква този оператор по силата на самото упражняване на изключителните права, които са му предоставени, да ограничи предоставянето на съответната услуга, тъй като активното упражняване на тези дейности от страна на частни предприятия в този случай е невъзможно. Такъв е особено случаят, при който мерките, взети в защита на пощенските услуги, ограничават предоста- вянето на други определени услуги на отделни или съседни пазари, например на пазара на експресната поща. Комисията е поискала от няколко държави-членки да отменят ограни- ченията, произтичащи от изключителните права по доставя- нето на експресна поща от международни куриери (2). (1) Виж известието на Общността относно определянето на съответния пазар за целите на прилагането на конкурентното право на Общността (ОВ C 372, 9. 12. 1997 г. , стр. 5). (2) Виж бележка под линия 13. 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 79 със тип включва възможна значителен злоупотреба услуги, Друг характеризиращи се значителна неефективност и неизползване на съвременните постижения на техниката. Това ощетява потребителите, защото не им позволява да избират между алтернативни доставчици. Например един доклад, подготвен за Комисията (1) през 1994 г. показва, че там, където не са работили в условия на конкуренция, пуб- личните пощенски оператори в държавите-членки не са постигнали в стандартизацията на мерките и теглилките. Докладът показва също, че някои от пощенските оператори са прибягвали до кръстосано субсидиране между резервирани и нерезервирани услуги (виж точки 3. 1 и 3. 4), което според проучването обяснява повечето случаи на различия в цените между държавите-членки през 1994 г. , които рзличия се отразяват особено негативно на пребиваващите потребители, които нямат право на отстъпки, тъй като те използват резервирани услуги, за които е определена по-висока от необходимата цена. след 1990 г. напредък Даденият пример илюстрира как при дадени специални или изключителни права пощенските оператори понякога си поз- воляват да влошат качеството на услугите (2) и не вземат необходимите мерки за подобряването на това качество. Подобни случаи могат да подтикнат Комисията да действа според условията, обяснени в точка 8. 3. Що се отнася до презграничните пощенски услуги, гореспо- менатото проучване показа, че качеството на тези услуги трябва да се подобри значително, за да се отговори на нуж- дите на потребителите и по-специално на пребиваващите потребители, които не могат да си позволят да използват (1) UFC – Que Choisir, Пощенските услуги в Европейския съюз, април 1994 г. (2) В много държави-членки потребителите са могли преди няколко десетилетия все още да разчитат на тази услуга да получават следобед стандартни писма, изпратени сутринта. Оттогава насам се наблюдава непрекъснат спад на качеството на тази услуга, и по-специално в броя на дневните обиколки на пощальоните, които бяха намалени от пет в някои градове на Европейския съюз). на Изключителните права на пощенските организации благоприятстваха спада на качеството, тъй като не разрешаваха на други предприятия да навлязат на пазара. Като последица пощенските организации не можаха да компенсират увеличенията на заплатите и намаляването на работното време чрез въвеждане на съвременна технология, както това стана в предприятия в отрасли, открити за конкуренцията. (или две една куриерски или факсови услуги. Независими измервания, извършени през 1995 г. и 1996 г. , показват подобрение на качеството на услугата от 1994 г. насам. Тези измервания обаче са били извършени само върху първокласна поща, а и най-новите изследвания отново показват слабо влошаване на качеството. Повечето от публичните пощенски оператори на Общността са уведомили Комисията за наличието на споразумение за крайни такси, което споразумение следва да бъде преценено с оглед правилата на конкуренцията, установени от Договора. Страните по споразумението са обяснили, че целят да уста- на новят презграничната поща, която да отразява възможно най-точно реалните разходи в това отношение и да подобри качеството на презграничните пощенски услуги. компенсация доставянето адекватна за 2. 8. Неоправданият отказ за доставка е също злоупотреба, забранена от член 86 от Договора. Подобно поведение би довело до ограничаване на услугите по смисъла на член 86, втора алинея , буква б) и, ако се прилага само към някои потребители, води до дискриминация, противоречаща на член 86, втора алинея, буква в), който постановява еквивалентните сделки да се извършват при равни условия. В повечето държави-членки операторите, посочени в точка 4. 2, осигуряват достъп на посредници в различни места за достъп от пощенската си мрежа. Условията на достъп и по-специално прилаганите тарифи обаче са често поверителни и могат да спомогнат за създаването на дискриминационни условия и затова държавите-членки трябва да гарантират, че съответ- ните им пощенски законодателства не насърчават пощен- ските оператори да прибягват към несправедливо разграни- чение по отношение на условията или да изключват определени предприятия. 2. 9. Макар едно предприятие с господстващо положение да има право да защитава положението си, като се бори с конкурен- тите си, негова е и конкретната отговорност да не ограничава степента на конкуренция на пазара. Изключителните прак- тики могат да бъдат насочвани срещи съществуващите съперници на пазара или предназначени да спрат достъп до пазара на новопоявили се оператори. Примерите за такова незаконно поведение включват: отказ от сделка като средство за елиминиране на конкурента от страна на предприятие, което е единственият или господстващ източник за достав- ката на даден продукт или контролира достъпа до важна тех- нология или инфраструктура; хищническо ценообразуване и селективно намаляване на цените (виж раздел 3); изключващи споразумения за доставка; дискриминация като част от по-широк контекст на монополизиращо поведение, предназначено да изключи конкурентите; изключващи схеми за отбивки. 80 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 3. КРЪСТОСАНО СУБСИДИРАНЕ б) Последици а) Основни принципи 3. 1. Кръстосаното субсидиране означава, че едно предприятие прехвърля или разпределя всички или част от разходите по своята дейност в един географски или продуктов пазар на друг географски или продуктов пазар. При дадени обстоятел- ства този процес в пощенския сектор, където почти всички оператори осигуряват резервирани и нерезервирани услуги, може да наруши конкуренцията и да доведе до това, че кон- курентите ще бъдат елиминирани от предложения, станали възможни не чрез ефикасност (включително икономии в обхвата) и качество на работата, а именно поради кръстосаното субсидиране. От жизненоважно значение за развитието на пощенския сектор е такъв процес да се избягва, тъй като води до нелоялна конкуренция. 3. 2. Кръстосаното субсидиране не нарушава конкуренцията, когато разходите по резервираните дейности се субсидират от доходите от други резервирани услуги, тъй като тези услуги не са застрашени от конкуренция. Прилагането на тази форма понякога се налага, за да могат операторите, посочени в точка 4. 2, да изпълнят задълженията си да оказват услугата универсално при еднакви за всички условия (1). Например, недоходното доставяне на пощата в селските райони се субсидира чрез доходите от печелившите градски райони. Същото може да се каже за субсидирането на доставката на резервирани услуги чрез доходите от конкурентни дейности. Нещо повече, кръстосаното субсидиране на нерезервираните дейности само по себе си не е нарушение. 3. 3. В противовес на това има вероятност когато се субсидират дейности, отворени за конкуренция, като се прехвърлят тех- ните разходи на резервирани услуги, конкуренцията да се опорочи в нарушение на член 86. Може да се стигне до нару- шение от страна на предприятие, заемащо господстващо положение в Общността. Нещо повече, потребителите на дей- ностите, обект на монопол, ще трябва да понесат разходи, които не са свързани с тези дейности. Независимо от това, предприятията с господстващо положение могат също да се конурират с другите предприятия в цените или да подобряват паричните само частично фиксираните им разходи, освен ако цените не са хищнически или не противоречат на съответните национални разпоредби или на тези на Общността. си потоци и да покриват за области, да извършват 3. 4. В точка 2. 7 „задължения на господстващите пощенски опе- ратори“ споменахме кръстосаното субсидиране. Операторите, посочени в точка 4. 2, не трябва да използват доходите от резервираните кръстосано субсидиране на дейностите в областите, отворени за конку- ренция. Такава практика може да предотврати, ограничи или наруши конкуренцията в нерезервираната област. В някои обосновани случаи обаче, посочени в член 90, параграф 2, кръстосаното субсидиране може да се смята за законно, например в случаите на културна поща (2), ако се прилага по недискриминационен начин, или за конкретни услуги на социално, медицински и икономически слабите клиенти. При необходимост Комисията ще посочи какви други изключения от Договора са позволени. В други случаи, като се имат пред вид индикациите, посочени в точка 3. 3, поради трудностите по разпределянето на общите разходи, ще трябва цената на конкурентните услуги, предложена от оператора, посочен в точка 4. 2, да бъде по принцип поне равна на сред- ните общи разходи за предоставяне на услугата. Това озна- чава покриване на преките разходи, плюс съответна част от общите и косвените разходи на оператора. Обективните кри- терии като обеми, време, труд, използване, честота на използ- ването, трябва да се прилагат в определянето на подходящата пропорция. Когато оборотът от услугите се използва като критерий при кръстосано субсидиране, трябва да се държи сметка за факта, че при такъв сценарий оборотът на съответ- ната дейност се държи изкуствено нисък. Факторите, повлияни от търсенето, като доходи и печалба, също се влияят от техниките за елиминиране на конкуренцията. Ако услугите бяха предлагани систематично и селективно на цена под средната обща цена, Комисията би проучила въпроса, на индивидуална основа, на основание член 89, член 86 и член 90, параграф 1, или на основание член 92. 4. ПУБЛИЧНИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ И СПЕЦИАЛНИТЕ ИЛИ ИЗКЛЮЧИТЕЛНИТЕ ПРАВА 4. 1. Договорът задължава държавите-членки в отношенията си с публичните предприятия и предприятия, на които дават спе- циални или изключителни права, да не въвеждат в действие и да не поддържат мерки, противоречащи на правилата на Договора (член 90, параграф 1). Изразът „предприятие“ (1) Виж Пощенска директива, позовавания 16 и 18, и глава 5. периодични издания и списания. (2) Наричана от UPU „творение на ума“, състоящ се от книги, вестници, 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 81 включва всяко физическо лице или юридическо лице, извършващо икономическа дейност, независимо от правния му статут и начина му на финансиране. Събирането, сортирането, пренасянето и разпределянето на пощенските пратки е икономическа дейност и тези услуги обикновено се предоставят срещу възнаграждение. Терминът „публични предприятия“ включва всяко предприя- тие, върху което публичните органи могат да упражняват директно или индиректно доминиращо влияние по силата на собствеността върху него, тяхното финансово участие в него или правилата, които го регулират (1). Доминиращо влияние от страна на публичните органи по-специално може да се предполага, когато публичните органи притежават, директно или индиректно, по-голямата част от вписания капитал на предприятието, контролират мнозинството от правата на глас, свързани с акциите, емитирани от предприятието или могат да назначават повече от половината от членовете на административния, управленския или надзорния орган. Органите, които са част от администрацията на държавата- членка и които организирано предоставят пощенски услуги за трети лица срещу заплащане, трябва да бъдат включени към понятието за такива предприятия. Предприятия, на които са предоставени специални или изключителни права, могат, съгласно член 90, параграф 1, да бъдат както пуб- лични, така и частни. 4. 2. Националните правила за пощенските оператори, на които държавите-членки са дали специални или изключителни права да доставят известни пощенски услуги са „мярка“ по смисъла на член 90, параграф 1 от Договора и трябва да бъдат преценявани според условията на Договора, на които се позовава въпросният член. В допълнение към задълженията на държавите-членки, про- изтичащи от член 90, параграф 1, публичните предприятия и предприятията, на които са дадени специални или изключителни права, са обект на членове 85 и 86. 4. 3. В повечето държави-членки специалните и изключителните права се отнасят до услуги като събирането, пренасянето и разпределянето на определени пощенски пратки, както и начинът, по който тези услуги се доставят, например изключителното право да се монтират пощенски кутии по обществени пътни артерии или да се печатат марки с името на въпросната страна. 5. СВОБОДАТА ДА СЕ ДОСТАВЯТ УСЛУГИ а) Основни принципи държави-членки. 5. 1. Предоставянето на специални или изключителни права на един или повече оператори, посочени в точка 4. 2, които да обработват пощата, включително събиране от обществени пунктове, транспортиране и разпределяне на известни кате- гории пощенски пратки неизбежно ограничава доставката на такива услуги, както от предприятията, установени в други държави-членки, така и от предприятия, установени в съот- ветните има презграничен характер, когато адресите или подателите на пощенските пратки, обработвани от тези предприятия, са установени в други държави-членки. В практиката ограниче- нията върху доставката на пощенски услуги по смисъла на член 59 от Договора (1) означават забрана върху пренасянето на определени категории пощенски пратки за други държави- членки, включително чрез посредници, както и забрана на разпределянето на презграничната поща. Пощенската дирек- тива посочва обоснованите ограничения в доставката на пощенски услуги. ограничение Това с те да бъдат принцип, 5. 2. Член 66 във връзка с членове 55 и 56 от Договора, формулира изключенията от член 59. Тъй като те са изключения от един основен тълкувани трябва ограничително. Що се отнася до пощенските услуги, изключението съгласно член 55 се отнася само до пренасянето и разпределянето на специален вид поща, напри- мер поща, разменяна в рамките на съдебни или администра- тивни производства, която е свързана, макар и без да е задъл- и жително, по-специално тук попадат уведомленията, изпращани в рам- ките на този вид производства. Пренасянето и разпределя- нето на такива пощенски пратки на територията на държавата-членка следователно може да се подчинява на изискване за предоставено разрешение (виж точка 5. 5), целящо да защити обществения интерес. Условията на дру- гите дерогации от Договора, изброени в тези разпоредби, по принцип не засягат пощенските услуги. Сами по себе си такива услуги не могат да застрашат обществения ред и да засегнат общественото здраве. упражняването публична власт, на те че при положение 5. 3. Съдебната практика на Европейския съд позволява по прин- цип по-нататъшни дерогации на основата на задължителни изисквания, изпълняват неикономически основни изисквания от общ интерес, при- лагат се без дискриминация и са подходящи и пропорцио- нални на преследваната цел. Що се отнася до пощенските би услуги, преценила като обосноваващи ограниченията върху свобо- дата да се доставят пощенски услуги, са изискванията за защита на данните, които се подчиняват на мерките за сбли- жаване, на кореспонденцията, сигурността на мрежата по отношение основните изисквания, които Комисията предприети тайната област, тази в (1) Директива 80/723/ЕИО на Комисията относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, ОВ L 195, 29. 7. 1980 г. , стр. 35. (2) За общо обяснение на принципите, произлизащи от член 59, виж тълкувателно съобщение на Комисията относно свободното движение на услуги през границите (ОВ С 334, 9. 12. 1993 г. , стр. 3). 82 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 на пренасянето на опасни стоки, както и, в случаите в които това е обосновано от условията на Договора, защитата на околната среда и регионалното планиране. Комисията не смята за целесъобразно да налага ограничения върху свобо- дата да се доставят пощенски услуги с обосновка закрила на потребителя, тъй като това изискване от общ интерес се изпълнява от общото законодателство за лоялна търговия и закрила на потребителя. Свободата да се доставят пощенски услуги ползва потребителя, при положение че задълженията за универсалната услуга са ясно дефинирани на основата на Пощенската директива и могат да бъдат изпълнени. 6. МЕРКИ, ПРИЕТИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ а) Основни принципи 5. 4. Ето защо Комисията смята, че поддържането на каквито и да било специални или изключителни права, които огранича- ват презграничните пощенски услуги, трябва да бъде обосно- вано в светлината на членове 90 и 59 от Договора. Понас- тоящем специалните или изключителни права, чийто обхват не надхвърля резервираните услуги така, както са определени в Пощенската директива, са обосновани prima facie от член 90, параграф 2. Изходящата презгранична поща е либерализирана юридически и фактически в някои държави- членки, например Дания, Нидерландия, Финландия, Швеция и Великобритания. 6. 1 Държавите-членки имат свободата да определят кои са услу- гите от обществен интерес, да дават специални или изключителни права, необходими за предоставянето на тези услуги, да регулират управлението им и, когато е необходимо, да ги финансират. Съгласно член 90, параграф 1 от Договора, обаче, държавите-членки не трябва, в случай на публични предприятия и предприятия, на които те са дали специални или изключителни права, да прилагат или да поддържат мерки, противоречащи на правилата на Договора и особено правилата за конкуренцията. б) Последици 6. 2 Управлението на мрежата за универсално събиране и разпре- деляне на пощата дава значителни предимства на оператора, посочен в точка 4. 2, тъй като предлага не само резервирани или либерализирани услуги, включени в дефиницията за универсална услуга, но и други пощенски услуги, които не са универсални. Забраната в член 90, параграф 1 от Договора във връзка с член 86, буква б) засяга използването, без обективна обосновка, на господстващото положение на пазара с цел да се придобие пазарна мощ на свързани или съседни пазари, които са различни от първия пазар, като се предизвика риск от премахване на конкуренцията на тези пазари. В страни, в които местното разпределение на коресондентските пратки е либерализирано, какъвто е слу- чаят в Испания, и в които монополът е сведен до пренасянето и разпределянето между градовете, използването на господстващото положение за разширяване на монопола от новия пазар към стария би било несъвместимо с условията на Договора в отсъствието на конкретна обосновка, ако функ- ционирането на услугите от общ икономически интерес не е било предварително застрашено. Комисията е на мнение, че би било подходящо държавите-членки да уведомяват Коми- сията, когато разширяват обхвата на специалните и изключителните права, както и за обосновката за такава стъпка. 6. 3. Ограниченията, наложени върху доставянето на пощенски услуги, могат и да се отразят върху търговията между държавите-членки, тъй като пощенските услуги, предлагани от оператори, различни от операторите, посочени в б) Последици 5. 5 Приемането на мерките, съдържащи се в Пощенската дирек- тива, изисква от държавите-членки да регулират пощенските услуги. Там, където държавите-членки ограничават пощен- ските услуги, за да гарантират универсални услуги и изпъл- нението на основните изисквания, съдържанието на тези пра- вила трябва да отговаря на преследваната цел. Като общо правило, задълженията трябва да бъдат изпълнявани в рам- ките на лицензии по категории и на процедурите за деклари- ране, чрез които операторите на пощенските услуги съобща- ват името си, правния си статут и адреса, както и кратко описание на услугите, които предлагат на обществото. Инди- видуалните лицензи трябва да се прилагат само за конкретни пощенски по-малко е рестриктивните процедури не могат да гарантират тези цели. Държавите-членки могат да бъдат поканени, на индивидуална основа, да уведомят Комисията за приеманите от тях мерки, за да може Комисията да прецени тяхната пропорционалност. доказано, услуги, когато че 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 83 точка 4. 2, могат да работят и с поща от и за други държави- членки и ограниченията могат да попречат на презграничната дейност на операторите в други държави-членки. засяга член 90, параграф 2, членове 92 и 93 са приложими към пощенските услуги (2). 6. 4. Както е обяснено в точка 8, буква б), vii), държавите-членки трябва да следят условията за достъп и за упражняване на специални и изключителни права. Не е необходимо за тази цел да се създават нови органи, но държавите-членки не трябва да прехвърлят на своя оператор (1), посочен в точка 4. 2, или на орган, свързан (правно, административно и структурно) с този оператор, правото на надзор над дадените изключителни права и над общата дейност на пощенските оператори. На предприятие с господстващо положение не трябва да се разрешава да има такова предимство пред своите конкуренти. От съществена важност е, както теоретически, така и практически, надзорният орган за всички наблюдавани предприятия да е независим. Системата на функционираща конкуренция, изисквана от Договора, може да се гарантира единствено, ако се гарантират равни възможности за различ- ните включително неприкосновеност на сензитивната бизнес информация. Да се позволи на един оператор да проверява декларациите на кон- курентите си или да се позволи на предприятие да получи правото да надзирава дейността на конкурентите си или да бъде ангажирано в предоставянето на лицензи, означава, че му се дава търговска информация за конкурентите и възмож- ността да влияе върху дейността на тези конкуренти. икономически оператори, 7. ПОЩЕНСКИТЕ ОПЕРАТОРИ И ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ По силата на член 93, параграф 3 от държавите-членки се изисква да уведомят Комисията, с цел да получат нейното одобрение, за всички планове за даване на помощ или за изменение на същест- вуващите правила за помощ. Нещо повече, Комисията трябва да контролира помощта, която вече е оторизирана или която е пре- доставена преди влизането в сила на Договора или преди приема- нето на съответната държава-членка. Всички универсални доставчици на услуги попадат понастоящем в приложното поле на Директива 80/723/ЕИО на Комисията от 25 юни 1980 г. относно прозрачността на финансовите отноше- ния между държавите-членки и публичните предприятия (3), последно изменена с чрез Директива 93/84/ЕИО (4). В допълнение към общото изискване за прозрачност на сметките на операторите, посочени в точка 4. 2, което е разгледано в точка 8, буква б), vi), държавите-членки трябва да гарантират, че финансовите отноше- ния между тях и тези оператори отговарят на изискванията на Директивата относно прозрачността, така че следното да бъде ясно демонстрирано: а) обществените средства директно, са включително освобождаването от данъци или намалява- нето им; предоставени а) Принципи б) обществените средства са предоставени чрез други пуб- лични предприятия или финансови институции; Макар известен брой оператори, посочени в точка 4. 2, да са силно печеливши, мнозинството като че ли оперират в c условията на финансов дефицит или се намират на границата на рентабилността, въпреки че информацията за фактическото им финансово състоя- ние е ограничена, доколкото твърде малко оператори публикуват редовно информация според критерии, позволяващи счетоводна проверка. Въпреки това някои пощенски услуги се финансират директно чрез субсидии или косвено чрез освобождаване от данъци, дори ако няма прозрачност по отношение на същинския им оборот. в) действителното използване на тези обществени средства. По-специално, Комисията смята, че обществените средства се състоят от: а) компенсация за оперативните загуби; Договорът натоварва Комисията с прилагането на член 92, който постановява, че всяка държавна помощ, влияеща върху търговията между държавите-членки на Общността, е несъвместима с прави- лата на общия пазар, освен при обстоятелства, в които се предос- тавя или може да бъде предоставено освобождаване. Без да се б) вноски в капитала; (1) Виж по-специално дело С-18/88 RTT v. GB-Inno-BM [1991] ECR I-5981, параграфи 25—28. [1994] ECR I-877. (3) ОВ L 195, 29. 7. 1980 г. , стр. 35 (4) ОВ L 254, 12. 10. 1993 г. , стр. 16. (2) Дело С-387/92 Banco de Credito Industrial v. Ayuntamiento Valencia 84 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 в) невъзвръщаеми вноски или заеми при привилегировани условия; Първоинстанционният съд подкрепи решението на Комисията и постанови, че данъчните облекчения за този пощенски оператор представляват държавна помощ, която се ползва от освобождава- нето от забраната, формулирана в член 92, параграф 1, въз онова на член 90, параграф 2 (2). г) предоставянето на финансови предимства чрез необлагане на печалбата или несъбиране на вземания; д) отказ от обичайната възвращаемост на използваните 8. УСЛУГА ОТ ОБЩ ИКОНОМИЧЕСКИ ИНТЕРЕС обществени средства; е) компенсация за финансовите затруднения, причинени от публичните органи. а) Основни принципи б) Прилагане на членове 90 и 92 Комисията бе приканена да проучи някои данъчни облекчения, дадени на един пощенски оператор въз основа на член 92 във връзка с член 90 от Договора. Целта на Комисията беше да про- вери дали това привилегировано данъчно третиране може да се използва за кръстосано субсидиране на операциите на дадения оператор в секторите, отворени за конкуренция. По това време пощенският оператор не разполагаше с аналитична система за отчет на разходите, която да помогне на Комисията да установи разликите между резервирани и конкурентни дейности. Поради това Комисията, въз основа на резултатите от направените в това отношение проучвания, изчисли допълнителните разходи, произ- тичащи от задължението за универсална услуга, понесени от този оператор, и сравни тези разходи с данъчните облекчения. Коми- сията стигна до заключението, че разходите надхвърлят сумата на облекченията и поради това реши, че анализираната данъчна сис- тема не може да доведе до кръстосано субсидиране на операциите на оператора в конкурентни области (1). 8. 1. Член 90, параграф 2 от Договора позволява изключение от прилагането на правилата на Договора там, където приложе- нието на тези правила пречи правно или фактически на изпълнението на конкретна задача, дадена на операторите, посочени в точка 4. 2, за доставянето на услуга от общ ико- номически интерес. Без да се засягат правата на държавите- членки да определят конкретните си изисквания към услу- гите от общ интерес, тази задача се състои главно в доставката и поддържането на универсална публична пощенска услуга, която гарантира достъпни, съответстващи на разходите и про- зрачни тарифи, национален достъп до публичната пощенска мрежа на разумни разстояния и при адекватни работни часове, включително събирането на пощенските пратки от достъпни пощенски кутии или други пунктове на събиране по цялата територия и навременното доставяне на такива пратки на посочените адреси, както и свързаните с това услуги, наложени от мерки с регулаторен характер на тези оператори за универсална доставка при указано качество. Универсалната услуга трябва да се развива в отговор на социалната, икономическата и техническата среда и според изискванията на потребителите. Общият интерес налага в Общността да има истински интег- рирана публична пощенска мрежа, която да позволява ефи- касно циркулиране на информацията и по този начин да насърчава от една страна конкурентноспособността на евро- пейската индустрия и развитието на търговията, както и по-голямата кохезия между районите и държавите-членки, а от друга — подобряването на социалните контакти между гражданите на Съюза. Дефинирането на резервираните области трябва да взема предвид финансовите ресурси, необ- ходими за създаването на услуга от общ икономически интерес. Добре е да се отбележи, че при вземане на решението си Коми- сията покани заинтересованата държава-членка да се увери, че пощенският оператор е приел аналитична система за отчитане на разходите и изиска годишен доклад, който да позволи извършване на контрол за спазване на законодателството на Общността. 8. 2. Финансовите ресурси за поддържането и подобрението на публичната мрежа все още идват главно от дейностите, посо- чени в точка 2. 3. В момента, при липса на хармонизиране на (1) Дело NN 135/92, ОВ С 262, 7. 10. 1995 г. , стр. 11. (2) Дело Т-106/95 FFSA v. Commission [1997] ECR II-229. 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 85 равнището на Общността, повечето държави-членки опреде- лят границите на монопола спрямо тежестта на пощенската пратка. Някои от държавите-членки прилагат комбинирана граница от тегло и цена, а една от държавите-членки прилага единствено като граница цената. Информацията, събрана от Комисията за доходите от пощенските потоци в държавите- членки води до извода, че поддържането на специални или изключителни права при този пазар би могло, ако няма извънредни обстоятелства, да гарантира задоволително подобряването и поддържането на публична пощенска мрежа. им услуга, универсалната поддържат с Пощенската Услугата, за която държавите-членки могат да резервират изключителни или специални права, до степента, необхо- е да дима хармонизирана директива. Доколкото държавите-членки дават специални или изключителни права за тази услуга, услугата трябва да се смята за отделен продуктов пазар при преценката на индивидуалните случаи, особено по отношение на пряката пощенска реклама, разпре- делението на входящата презгранична поща, изходящата презгранична поща, както и при събирането, сортирането и пренасянето на пощата. Комисията ще вземе пред вид факта, че тези пазари са цялостно или частично либерализирани в редица държави-членки. на тази услуга. Двата главни проблема, свързани с пазара на пряката пощенска реклама, са потенциалните злоупотреби на потребителите с тарифирането и либерализирането му (резервираните предмети се доставят от алтернативни опера- тори, сякаш не са резервирани пощенски пратки на пряката пощенска реклама), така че да заобиколят резервираните услуги, посочени в точка 8. 2. Данните от държавите-членки, които не ограничават услугата пряка пощенска реклама, като Испания, Италия, Нидерландия, Австрия, Швеция и Финлан- дия, са все още непълни и не позволяват да се направят категорични общи заключения. Като се има пред вид тази несигурност, се смята за добре временно да се продължи с разглеждането на всеки случай сам за себе си. Ако конкрет- ните обстоятелства наложат и без да се засяга точка 8. 3, държавите-членки могат да поддържат някои от съществува- щите ограничения относно пряката пощенска реклама или да въведат лицензии, за да избегнат изкуствено смущение на тра- фика и значителна дестабилизация на приходите. системата на крайните 8. 5. Що се отнася до разпределянето на входящата презгранична поща, такси, получавани от пощенския оператор на държавата-членка на доставянето на празгранична поща от оператора на държавата-членка на произхода, в момента се преразглежда, за да се пригодят крайните такси, които в много случаи са твърде ниски, към действителните разходи по доставянето. 8. 3. При прилагането на правилата за конкуренция и другите релевантни правила на Договора относно пощенския сектор, Комисията, на основата на подадено оплакване или по соб- ствена инициатива, ще вземе предвид хармонизираната дефи- ниция, формулирана в Пощенската директива, когато преце- нява дали обхватът на резервираната област е оправдан съгласно член 90, параграф 2. Отправната точка ще бъде презумпцията че, доколкото попадат в границите на резервирана област, както е определена тя в Пощенската директива, специалните или изключителните права ще бъдат prima facie, обосновани съгласно член 90, параграф 2. Тази презумпция обаче може да бъде оборена, ако фактите в даден случай покажат, че ограничението не отговаря на условията на член 90, параграф 2 (1). Без да се засяга точка 8. 3, държавите-членки могат да под- държат известни съществуващи ограничения относно разпре- делянето на входяща презгранична поща (2), за да избегнат изкуствено пренасочване на трафика, което ще увеличи дела на презграничната поща в трафика на Общността. Подобни ограничения могат да включват само пощенски пратки, попа- дащи в резервираната област от услуги. При преценка на положението в рамките на отделните случаи Комисията ще вземе пред вид съответните конкретни обстоятелства в държавите-членки. 8. 4. Пазарът на пряката пощенска реклама все още се развива с темпове, различни за различните държави-членки, което на този етап затруднява Комисията в усилията ѝ(cid:65) да дефинира общите задължения на държавите-членки по отношение 8. 6. Събирането, сортирането и пренасянето на пощенските пратки вече е открито или все повече се открива за трети лица от пощенските оператори в редица държави-членки. (1) Във връзка с границите за прилагането на изключението, посочено в член 90, параграф 2, виж позицията, приета от Съда на Европейските общности в следните дела: дело С-179/90 Merci convenzionali porto di Genova v. Siderurgica Gabriell [1991] ECR I-1979, дело С-41/90 Klaus Höfner и Fritz Elser v. Macroton [1991] ECR I-5889. (2) Това може по-специално да се отнася до поща от една държава, която е предадена от търговски дружества до друга държава, където да бъде въведена в публичната пощенска мрежа чрез пощенски оператор на тази друга държава. 86 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 Като се има предвид, че отражението на такова отваряне може да варира според положението в отделните държави- членки, някои от държавите-членки могат, ако конкретните обстоятелства го наложат и без да се засяга точка 8. 3, да под- държат някои от съществуващите ограничения спрямо съби- рането, сортирането и пренасянето на пощенски пратки от посредници (2), така че да позволят необходимото преструк- туриране на оператора, посочен в точка 4. 2. Такива ограни- чения обаче по принцип трябва да се прилагат само към пощенски пратки, обхванати от съществуващите монополи, не трябва да ограничават вече приетото от съответните държави-членки и трябва да бъдат съвместими с принципа на недискриминационен достъп до пощенската мрежа, както е установен в точка 8, буква б), vii). б) Условия за прилагането на член 90, параграф 2 към пощенския сектор Следните условия трябва да се прилагат по отношение на изключенията по член 90, параграф 2: i) Либерализиране на другите пощенски услуги да гарантират, че условията при такива процедури са прозрачни, обективни и недискриминационни и че, в случай на отказ, е налице ефективна процедура на обжалване пред съд. ii) Липса на по-малко рестриктивни средства за гарантиране на услугите от общ икономически интерес Изключителните права могат да бъдат давани или поддържани само когато са необходими за гарантиране на функционирането на задачите от общ икономически интерес. В много области навлизането на нови предприятия на пазара може, въз основа на конкретните им умения и опит, да допринесе за осъществяването на услугите от общ икономически интерес. Ако операторът, посочен в точка 4. 2, не доставя в задоволителна степен всички елементи на универсалната услуга, изисквани от Пощенската директива (като например, възможността за всеки гражданин в съответната държава-членка и особено живеещите в отдалечени райони, да има достъп до вестници, списания и книги), дори и при наличието на полза от универсална пощенска мрежа и от специални или изключителни права, съответната държавата- членка трябва да вземе мерки (2). Вместо да разширява вече даде- ните права, държавата-членка трябва да създаде възможността услугите да се доставят от конкурентите и за тази цел може да предвиди задължения за тези конкуренти, в допълнение към основните изисквания. Всички тези задължения трябва да бъдат обективни, недискриминационни и прозрачни. като директива от Пощенската Освен онези услуги, които трябва да бъдат резервирани и които са резервирани, разрешени държавите-членки трябва да оттеглят всички специални или изключителни права за доставянето на пощенски услуги, докол- кото изпълнението на конкретната задача, дадена на операторите, посочени в точка 4. 2 за предоставяне на услуга от общ икономи- чески интерес не се затруднява нито от правна, нито от фактическа гледна точка, с изключение на пощата, свързана с работата на упражняването на публичната власт; държавите-членки трябва да вземат всички необходими мерки, за да гарантират правото на всички икономически оператори да доставят пощенски услуги. iii) Пропорционалност Това не пречи на държавите-членки да направят, където е необхо- димо, предоставянето на такива услуги в зависимост от процедури за деклариране или лицензии по категории и, където е необхо- димо, от процедури за индивидуално лицензиране, насочени към прилагането на основните изисквания и към защитата на универ- услуга. В тези случаи държавите-членки трябва салната Освен това държавите-членки следва да гарантират, че обхватът на всички предоставени специални или изключителни права, е пропорционален на общия икономически интерес, който се преследва посредством тези права. Забраната на самодоставката, а именно предоставянето на пощенски услуги от физическото или юридическото лице (включително дъщерно дружество), което е (1) Дори в монополна ситуация подателите имат свободата да използват особени услуги, предоставяни от посредник, като например (пред)сортиране преди депозиране при пощенския оператор. (2) Съгласно член 3 от Пощенската директива държавите-членки трябва да гарантират, че потребителите се ползват с правото на универсална услуга. 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 87 подател на пощата или събирането и транспортирането на такива пратки от трето лице, действащо от негово име, би била например непропорционална на целта за гарантиране на достатъчни ресурси за публичната пощенска мрежа. Държавите-членки също така могат да коригират обхвата на тези специални или изключителни права в съответствие с нуждите и условията, съгласно които се пре- доставят пощенските услуги, и като вземат предвид всяка дър- жавна помощ, предоставена на оператора, посочен в точка 4. 2. іv) Мониторинг от страна на независим регулаторен орган Мониторингът по изпълнението на задачите за публични услуги от страна на операторите, посочени в точка 4. 2, както и на открития достъп до публична пощенска мрежа и, когато е необходимо, пре- доставянето на лицензии или контролът на декларациите, както и наблюдението от икономическите оператори на специалните или изключителни права на операторите, посочени в точка 4. 2, следва да бъдат осигурени от орган или органи, независим/и от последния (1). Този орган следва по-специално да гарантира: договорите за пре- доставянето на резервирани услуги да са напълно прозрачни, поот- делно фактурирани и разграничени от нерезервираните услуги, като отпечатване, етикетиране и поставяне в пликове; тези усло- вия за услуги, които отчасти са резервирани и отчасти либерализирани, да са отделени; резервираният елемент да е открит независимо нерезервираният компонент е закупен или не. потребители, пощенски всички за vі) Прозрачност на счетоводството Всеки оператор, посочен в точка 4. 2, използва една единствена пощенска мрежа, за да се конкурира на различни пазари. Дискри- минацията по отношение на цени и услуги между или в рамките на категориите потребители може лесно да бъде практикувана от страна на оператори, експлоатиращи универсална пощенска мрежа, като се имат предвид непреките разходи, които не могат да бъдат напълно и точно приписани към конкретна услуга. Следо- вателно е изключително трудно да се определи кръстосаното субсидиране, което те извършват, както между различните етапи от обработка на пощенските пратки в публичната пощенска мрежа, така и между резервираните услуги и предоставените услуги в условията на конкуренция. Освен това, определен брой оператори предлагат преференциални тарифи за културни пратки, които очевидно не покриват средната стойност на общите разходи. Държавите-членки са задължени по силата на членове 5 и 90 да гарантират, че са се съобразили със законодателството на Общ- ността. Комисията смята, че най-подходящият начин за изпълне- ние на това задължение за държавите-членки би било да изискват от операторите, посочени в точка 4. 2, да водят отделни финансови отчети, които да идентифицират поотделно, inter alia, разходите и приходите, свързани с услугите, предоставяни по силата на техните изключителни права и онези, предоставяни в условията на конку- ренция, и да направят възможно извършването на задълбочена и изчерпателна оценка на условията, приложими в различните места за достъп от публичната пощенска мрежа. Услугите, съставени от елементи, които попадат в рамките на резервираните или конкурентните услуги, следва също така да се разграничават по разходи, направени за всеки отделен елемент. Вътрешните счето- водни системи следва да оперират въз основа на последователно прилагани и обективно оправдани принципи за аналитично сче- товодство на разходите. Финансовите сметки следва да бъдат изготвени и одитирани от независим одитор, който може да бъде назначен от националния регулаторен орган, и да бъдат публику- вани в съответствие със съответното законодателство на Общността и съответното национално законодателство, приложимо към тър- говските организации. v) Ефективен мониторинг на резервирани услуги Задачите, изключени от обхвата на конкуренция, следва да бъдат предмет на ефективен мониторинг от страна на държавите-членки на основата на оповестените цели на услугата и нивата на изпъл- нение, и следва да са предмет на редовно докладване пред общест- вото по отношение на тяхното изпълнение. vii) Недискриминационен достъп до пощенската мрежа Операторите следва да предоставят универсалната пощенска услуга, като осигуряват недискриминационен достъп до потреби- тели или посредници на подходящите обществени места за достъп, в съответствие с нуждите на тези потребители. Условията за достъп, включително договори (когато се предлагат) следва да бъдат про- зрачни, публикувани по подходящ начин и предложени на недискриминационна основа. (1) Виж по-специално членове 9 и 22 от Пощенската директива. Преференциалните тарифи изглежда, че се предлагат от някои опе- ратори по отношение на определени групи потребители по непрозрачен начин. Държавите-членки следва да наблюдават 88 BG Официален вестник на Европейския съюз 08/т. 3 условията за достъп до мрежата с цел гарантиране, че не същест- вува дискриминация нито в условията на използване, нито по таксите, които трябва да бъдат платени. отношение на По-специално следва че посредниците, включително оператори от други държави-членки, могат да избе- рат измежду наличните места за достъп до публичната пощенска мрежа и да получат достъп в рамките на разумен период при цени, основани на разходите, които вземат предвид актуалните услуги, които се изискват. гарантира, да се Задължението за предоставяне на недискриминационен достъп до публичната пощенска мрежа не означава, че от държавите-членки се изисква да гарантират достъп за кореспондентски пратки от тях- ната територия, които са били изпратени от търговски дружества в друга държава, в нарушение на пощенския монопол, и които трябва да бъдат въведени в публичната пощенска мрежа чрез пощенски оператор на тази друга държава с единствената цел да се извличе полза от по-ниските пощенски тарифи. Други иконо- мически причини, като например производствени разходи, доба- вена стойност или ниво на предлаганите услуги в други държави- членки, не са считани за злоупотреба. Измамата може да подлежи на санкции от независим регулаторен орган. Понастоящем презграничен достъп до пощенските мрежи е вре- менно отхвърлен или такъв е позволен само, при определени усло- вия, за пощенски пратки, чиито производствен процес включва презгранично предаване на данни, преди на тези пощенски пратки да им бъде дадена физическа форма. Тези случаи обикновено са наречени нефизическа обратна поща. При настоящите обстоятел- ства, може да има икономически проблем за пощенския оператор, който доставя пощата, в резултат на равнището на крайните такси, прилагани между пощенските оператори. Операторите търсят да разрешат този проблем чрез въвеждане на подходяща система за крайни такси. Комисията може да изисква държави-членки, в съответствие с пър- вия параграф на член 5 от Договора, да информират Комисията за условията за достъп, които се прилагат и за причините за тях. Комисията не трябва да оповестява информация, която е придо- бита в резултат на такива искания, доколкото тя е предмет на задължението за професионална тайна. 9. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ Настоящото известие е прието на равнището на Общността, за да улесни оценката на определено поведение на предприятия и опре- делени държавни мерки, отнасящи се до пощенските услуги. Под- ходящо е, след определен период на развитие, вероятно до края на 2000 г. , Комисията да направи оценка на пощенския сектор с оглед на правилата на Договора, за да установи дали е необходима промяна на становищата, изложени в настоящото известие въз основа на социални, икономически и технологични съображения и въз основа на опита от практиката в пощенския сектор. В надлежен срок Комисията ще направи глобална оценка на ситуа- цията в пощенския сектор в светлината на целите на настоящото известие


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 354/98 af Georg JARZEMBOWSKI til Kommissionen. Efterretningsvirksomhed inden for Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
Treaty on European Union
United States
anti-European movement
fact-finding mission
international cooperation
secret service

formats: html pdf print

text: C 386/12 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 Medlemsstaterne kan anvende alle former for miljłafgifter og fasts(cid:230)tte afgifter, som de łnsker, forudsat at F(cid:230)llesskabets retsgrundlag overholdes. Medlemsstaterne tager normalt hensyn til konkurrencerelaterede aspek- ter, n(cid:229)r de gennemfłrer miljłafgifter. Hvis medlemsstaterne łnsker det, kan de bruge indt(cid:230)gten fra miljłafgifterne til at neds(cid:230)tte andre skatter, f. eks. arbejdsgiverbidrag. En s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de, en s(cid:229)kaldt grłn skattereform, er blevet anbefalet af Kommissionen i andre dokumenter, f. eks. hvidbogen om v(cid:230)kst, konkurrenceevne og besk(cid:230)ftigelse (1) og forslaget om beskatning af energiprodukter (2). (1) KOM(93) 700, endelig udg. (2) EFT C 139 af 6. 4. 1997. (98/C 386/015) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0354/98 af Georg Jarzembowski (PPE) til Kommissionen (6. februar 1998) Om: Efterretningsvirksomhed inden for Den Europ(cid:230)iske Union Ifłlge p(cid:229)lidelige pressemeddelelser er b(cid:229)de Kommissionen og Europa-Parlamentet m(cid:229)l for efterretningsvirk- somhed fra det amerikanske National Security Agency(cid:146)s (NSA) side, som i flere EU-lande opretholder officielle aflytningsanl(cid:230)g, i Tyskland f. eks. i Bad Aibling. M(cid:229)let med denne afhłring er f. eks. at finde ud af Unionens forhandlingspositioner inden verdenshandelsdrłftelser. P(cid:229) denne baggrund spłrger jeg Kommissionen: 1. Er Kommissionen enig i, at noget s(cid:229)dant ikke kan tolereres, selv om efterretningsvirksomheden udłves af stater, som EU har partnerskabsforbindelser med? 2. Har Kommissionen kendskab til en s(cid:229)dan efterretningsvirksomhed? I bekr(cid:230)ftende fald, hvad har den foretaget sig for at imłdeg(cid:229) dette? I ben(cid:230)gtende fald, ser den et handlingsbehov i denne forbindelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. marts 1998) 1. Kommissionen er bekendt med eksistensen af USA(cid:146)s base, som der henvises til, men den har intet kendskab til, hvilke aktiviteter der foreg(cid:229)r dØr. Disse falder uden for Kommissionens kompetence, som den er defineret i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. Nej. Kommissionen forbliver imidlertid (cid:229)rv(cid:229)gen og tr(cid:230)ffer de nłdvendige sikkerhedsforanstaltninger for at 2. sikre F(cid:230)llesskabets interesser mod uberettigede risici, uanset hvor de stammer fra. (98/C 386/016) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0367/98 af Stefano De Luca (ELDR) til Kommissionen (24. februar 1998) Om: Den frie konkurrence og markedsreglerne inden for den civile luftfart i Italien Inden for den italienske luftfartsektor nyder Alitalia godt af nogle ret specielle vilk(cid:229)r. Det italienske luftfart- selskab r(cid:229)der s(cid:229)ledes over finansielle aktiver p(cid:229) over 3000 mia Lire, bl. a. statsstłtte, allerede gennemfłrte eller planlagte flag(cid:230)ndringer, łkonomiske fordele i forbindelse med oml(cid:230)gningen af forvaltningen, idet har kapitaliseret arbejdsomkostningerne ved at uddele ca. 20 % af aktiekapitalen til de ansatte


title: Comunicação da Comissão nos termos do nº 3 do artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 4056/86 relativa ao processo IV/MAR/36.253 - P& O Stena Line

eurovoc_concepts:
competition
ferryboat
joint venture
maritime transport

text: 6. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 39/21 Comunica(cid:136)}o da Comiss}o nos termos do no. 3 do artigo 23o. do Regulamento (CEE) no. 4056/86 relativa ao processo IV/MAR/36. 253 - P&O Stena Line (98/C 39/06) (Texto relevante para efeitos do EEE) 1. (cid:217)Em 31 de Outubro de 1996, a The Peninsular and Oriental Steam Navigation Company ((cid:133)P&O(cid:176)) e a Stena Line Limited ((cid:133)Stena(cid:176)) apresentaram { Comis(cid:220) s}o, nos termos do no. 1 do artigo 12o. do Regula(cid:220) mento (CEE) no. 4056/86 e em conformidade com o formul‘rio MAR, um pedido de certificado negativo ao abrigo do no. 1 do artigo 85o. do Tratado ou, al(cid:220) ternativamente, de isen(cid:136)}o individual ao abrigo do no. 3 do artigo 85o. do Tratado, relativamente ao pro(cid:220) jecto de cria(cid:136)}o de uma empresa comum que reuni(cid:220) ria as suas respectivas actividades de transporte mar(cid:242)(cid:220) timo por ferry no Pas de Calais e na rota entre o Reino Unido e a B~lgica. 2. (cid:217)Em 13 de Mar(cid:136)o de 1997, nos termos do no. 2 do artigo 12o. do Regulamento (CEE) no. 4056/86, a Comiss}o publicou um resumo do pedido no Jornal Oficial das Comunidades Europeias e convidou as partes interessadas a apresentarem(cid:220)lhe as suas obser(cid:220) va(cid:136)øes no prazo de 30 dias(cid:216)(˛). 3. (cid:217)Em 10 de Junho de 1997, antes do termo do prazo de 90 dias, previsto no no. 3 do artigo 12o. do Regu(cid:220) lamento (CEE) no. 4056/86, a Comiss}o informou as partes de que tinha s~rias dœvidas, na acep(cid:136)}o do ar(cid:220) tigo referido, quanto { aplicabilidade do no. 3 do ar(cid:220) tigo 85o. ao acordo em quest}o(cid:216)(ˇ). 4. (cid:217)A Comiss}o tenciona tomar uma decis}o declarando que o projecto das partes de cria(cid:136)}o de uma empresa comum ~ contr‘rio ao no. 1 do artigo 85o. , mas pode beneficiar de uma isen(cid:136)}o ao abrigo do no. 3 do ar(cid:220) tigo 85o. 5. (cid:217)Na carta em que manifestava s~rias dœvidas em rela(cid:220) (cid:136)}o { opera(cid:136)}o, a Comiss}o exprimiu a sua preocu(cid:220) pa(cid:136)}o de que a cria(cid:136)}o da empresa comum pudesse dar origem a uma estrutura de mercado duopol(cid:242)stica favor‘vel a um comportamento paralelo da empresa comum e da Eurotunnel no mercado do transporte de turistas na rota do Pas de Calais. Ap(cid:246)s ter exami(cid:220) nado pormenorizadamente o acordo em causa e os seus eventuais efeitos, num mercado em que n}o se podiam prever novas entradas, a Comiss}o considera que, apesar de um elevado grau de concentra(cid:136)}o no mercado ap(cid:246)s a opera(cid:136)}o e apesar de quotas de mer(cid:220) cado compar‘veis e significativas tanto da empresa comum como da Eurotunnel, a aus(cid:240)ncia de restri(cid:220) (cid:136)øes em mat~ria de capacidade, pelo menos a curto e m~dio prazo, bem como as diferen(cid:136)as em termos de (˛)(cid:217)JO C 80 de 13. 3. 1997, p. 3. (ˇ)(cid:217)Ver comunicado de imprensa IP/97/511 de 11 de Junho de 1997. estrutura de custos da empresa comum e da Euro(cid:220) tunnel significam que se pode razoavelmente prever que entrem em concorr(cid:240)ncia entre si. Por conse(cid:220) guinte, a Comiss}o considera que da cria(cid:136)}o da em(cid:220) presa comum n}o decorrer‘ um duop(cid:246)lio. O acordo em causa n}o pode, por conseguinte, ser conside(cid:220) rado como conferindo {s partes a possibilidade de elimina(cid:136)}o da concorr(cid:240)ncia. Contudo, ap(cid:246)s a supres(cid:220) s}o das vendas isentas de impostos na Uni}o Euro(cid:220) peia em 1999, existe alguma incerteza quanto { evo(cid:220) lu(cid:136)}o do mercado. 6. (cid:217)No que diz respeito ao mercado do transporte de mercadorias entre a Inglaterra e o Continente, a Co(cid:220) miss}o considera que a concorr(cid:240)ncia exercida pelos outros operadores no mercado ~ suficiente para que o acordo n}o ameace conferir {s partes a possibili(cid:220) dade de eliminarem a concorr(cid:240)ncia e que est}o preenchidas as outras condi(cid:136)øes para a isen(cid:136)}o pre(cid:220) vista no no. 3 do artigo 85o. 7. (cid:217)Na carta em que expressava s~rias dœvidas, a Comis(cid:220) s}o referiu a sua preocupa(cid:136)}o relativamente aos po(cid:220) tenciais efeitos indirectos sobre outros mercados em que as empresas(cid:220)m}e se encontram em concorr(cid:240)ncia, o que poderia acontecer atrav~s de coopera(cid:136)}o sob incluindo marketing comum. Ap(cid:246)s v‘rias formas, uma an‘lise pormenorizada, os elementos de prova indicam que os pre(cid:136)os praticados na rota do Pas de Calais influenciam os pre(cid:136)os nos mercados do trans(cid:220) porte de turistas nas rotas ocidentais do canal da Mancha e nas rotas do mar do Norte, mas o contr‘(cid:220) rio n}o ~ verdadeiro. Deste modo, qualquer tentativa das partes no sentido de coordenarem o seu compor(cid:220) tamento num destes mercados seria dificultada pela concorr(cid:240)ncia que se exerce no Pas de Calais. Por conseguinte, ~ pouco prov‘vel que a coopera(cid:136)}o das partes tenha repercussøes nas suas actividades no Mar do Norte e nas rotas ocidentais do canal da Mancha. No que se refere ao mar da Irlanda, as par(cid:220) tes s(cid:246) entram directamente em concorr(cid:240)ncia no Cor(cid:220) redor Norte. Uma vez que a parte e o volume do tr‘fego entre os Estados(cid:220)membros s}o reduzidos no Corredor Norte, pode concluir(cid:220)se que a opera(cid:136)}o n}o afectar‘ significativamente o com~rcio entre os Estados(cid:220)membros. 8. (cid:217)A Comiss}o considera que, tendo em conta a incer(cid:220) teza relativa aos efeitos da supress}o das vendas isentas de impostos, a dura(cid:136)}o da isen(cid:136)}o deve ser limitada a tr(cid:240)s anos a partir da data de aplica(cid:136)}o do acordo. C 39/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 6. 2. 98 9. (cid:217)A Comiss}o n}o tenciona acompanhar a isen(cid:136)}o de condi(cid:136)øes ou obriga(cid:136)øes. 10. (cid:217)Antes de tomar uma decis}o, a Comiss}o, nos ter(cid:220) mos do no. 3 do artigo 23o. do Regulamento (CEE) no. 4056/86, convida os terceiros interessados a apre(cid:220) sentarem(cid:220)lhe as suas observa(cid:136)øes no prazo de 30 dias a contar da data de publica(cid:136)}o da presente refer(cid:240)ncia enviando(cid:220)as comunica(cid:136)}o, IV/MAR/36. 253 para o seguinte endere(cid:136)o: com a Comiss}o Europeia Direc(cid:136)}o(cid:220)Geral da Concorr(cid:240)ncia (DG IV) Unidade IV/D2 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B(cid:220)1049 Bruxelas Telefax: (32(cid:220)2) 296(cid:216)98(cid:216)12 E(cid:220)mail: Charles. Williams-dg4. cec. be N}o oposi(cid:136)}o a uma opera(cid:136)}o de concentra(cid:136)}o notificada (Processo IV/M. 1059 - Suez Lyonnaise des Eaux/BFI) (98/C 39/07) (Texto relevante para efeitos do EEE) Em 19 de Dezembro de 1997, a Comiss}o decidiu n}o se opor { concentra(cid:136)}o notificada acima referida e declar‘(cid:220)la compat(cid:242)vel com o mercado comum. Esta decis}o ~ tomada com base no no. 1, al(cid:242)nea b), do artigo 6o. do Regulamento (CEE) no. 4064/89 do Conselho. O texto com(cid:220) pleto da decis}o est‘ dispon(cid:242)vel apenas em franc(cid:240)s e ser‘ tornado pœblico depois de liberto do sigilo comercial. Estar‘ dispon(cid:242)vel: -(cid:217)em vers}o papel atrav~s dos servi(cid:136)os de vendas do Servi(cid:136)o das Publica(cid:136)øes Oficiais das Comunidades Europeias (ver lista na contracapa), -(cid:217)em formato electr(cid:246)nico na vers}o (cid:133)CFR(cid:176) da base de dados Celex, com o nœmero de docu(cid:220) mento 397M1059. Celex ~ o sistema de documenta(cid:136)}o automatizado de legisla(cid:136)}o da Comunidade Europeia; para mais informa(cid:136)øes sobre a assinatura ~ favor contactar: EUR(cid:220)OP Information, Marketing and Public Relations (OP/4B) 2, rue Mercier L(cid:220)2985 Luxembourg [telefone: (352) 29(cid:216)29(cid:220)4(cid:216)24(cid:216)55; telefax: (352) 29(cid:216)29(cid:220)4(cid:216)27(cid:216)63(cid:129)


title: Europa... Perguntas e respostas : Quando chegará o euro aos nossos bolsos?.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
European Union
convergence criteria


title: WRITTEN QUESTION No. 352/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Nature of eligible expenditure for training activities financed by ESF contributions

eurovoc_concepts:
European Social Fund
association
eligibility criteria
regional development
vocational training

text: C 304/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 98 Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 och E-0348/98 ingivna av Ritt Bjerregaard fo¤r kommissionen (18 mars 1998) Parlamentet planerar att h(cid:229)lla sina diskussioner om kommissionens fo¤rslag till r(cid:229)dets direktiv om uppra¤ttande av en ram fo¤r gemenskaps(cid:229)tga¤rder p(cid:229) omr(cid:229)det fo¤r vattenpolitik (1) vid miljo¤kommitte·ns mo¤ten i mars och april 1998. Kommissionen kommer att behandla parlamentsledamotens fr(cid:229)gor under dessa mo¤ten. (1) KOM (97) 47. KOM (97) 614. KOM (98) 76. (98/C 304/127) SKRIFTLIG FR¯GA P-0352/98 fr(cid:229)n Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (6 februari 1998) A¤mne: Sto¤dbera¤ttigade kostnader fo¤r utbildningsverksamhet som medfinansieras av Europeiska socialfonden Lokala utvecklingsorgan som bildats som konsortier eller sammanslutningar, och da¤r institutioner, sm(cid:229) och medelstora fo¤retag, universitet och branschorganisationer deltar som parter, f(cid:229)r allt sto¤rre betydelse na¤r det ga¤ller att fra¤mja och initiera verksamhet fo¤r regional utveckling. Bland annat kan de involvera olika offentliga instanser, identifiera m(cid:229)lomr(cid:229)den och skapa synergieffekter som leder till ett effektivt resursutnyttjande. En viktig del av deras verksamhet a¤r utbildningsverksamhet. De ha¤r konsortierna eller sammanslutningarna a¤r b(cid:229)de i juridisk mening och na¤r det ga¤ller den lo¤pande driften sja¤lvsta¤ndiga enheter i fo¤rh(cid:229)llande till de deltagande parterna. De har egen redovisning av merva¤rdesskatt, sja¤lvsta¤ndig administration och bokfo¤ring och egna anla¤ggningar. I bilaga till kommissionens beslut 97/322/EG (1) finns faktablad 4 (cid:148)Precisering av begreppet faktiska kostnader(cid:148), och det italienska arbetsministeriet har dessutom utfa¤rdat cirkula¤r nr 130/95 av den 25 oktober 1995 om delegation av utbildningsverksamhet. Syftet a¤r att fo¤rhindra ono¤dig byr(cid:229)krati och att sa¤kra projektens kvalitetsniv(cid:229). Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende vill jag sta¤lla fo¤ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: 1. Bo¤r de ha¤r lokala utvecklingsorganen sa¤rbehandlas i samband med genomfo¤rande och fo¤rvaltning av utvecklingsinsatser, bland annat p(cid:229) utbildningsomr(cid:229)det? 2. A¤ r det att fo¤redra att dessa utvecklingsorgan i samband med utbildningsprojekt som de ansvarar fo¤r ista¤llet fo¤r att anlita en extern firma delegerar en eller flera projektetapper till en part i det aktuella konsortiet eller sa¤llskapet som uppfyller kraven, just med tanke p(cid:229) de synergieffekter som kan fo¤rva¤ntas? 3. Med ha¤nsyn till att utvecklingsorgan som ansvarar fo¤r utvecklingsprojekt inte bo¤r drivas i vinstsyfte, och om svaret p(cid:229) fr(cid:229)ga 2 a¤r ja, a¤r det rimligt att verksamhet som drivs av en part i ett konsortium eller en sammanslutning betalas med marknadspris, under fo¤rutsa¤ttning att man respekterar den budget som antagits och uppfyller faststa¤llda kriterier? 4. A¤ r det allts(cid:229) enbart utvecklingsorganen som endast har ra¤tt att f(cid:229) ersa¤ttning fo¤r sina kostnader fo¤r deltagandet i ett konsortium och /eller sammanslutning vid tillhandah(cid:229)llandet av tja¤nsterna i fr(cid:229)ga? 5. Har kommissionen fo¤r avsikt att sto¤dja verksamhet och projekt som utvecklas av de ha¤r organen? (1) EGT L 146, 5. 6. 1997, s. 11. Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (10 mars 1998) 1. Kommissionen ger inte fo¤rdelar till n(cid:229)got sa¤rskilt organ, eftersom den inte deltar i urval och fo¤rhandsbedo¤mning av insatserna. Kommissionens roll begra¤nsar sig till att p(cid:229) ett allma¤nt plan, och inom ramen fo¤r partnerskapet med medlemsstaten, faststa¤lla kriterier och riktlinjer som slutmottagarna skall fo¤lja na¤r insatser som samfinansieras av Europeiska socialfonden (ESF) genomfo¤rs


title: REGULAMENTO (CE) Nº 314/98 DA COMISSÃO de 6 de Fevereiro de 1998 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos longos no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2097/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: pdf print

text: L 33/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7. 2. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 314/98 DA COMISS(cid:212)O de 6 de Fevereiro de 1998 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz branqueado de gr(cid:209)os longos no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2097/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum do mercado do arroz (1), alterado pelo Regulamento (CE) nº 192/98 (2), e, nomeadamente o nº 3 do seu artigo 13º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 2097/97 da Comiss(cid:209)o (3) foi aberto um concurso para a determina(cid:135)(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz; Considerando que, nos termos do artigo 5º do Regula- mento (CEE) nº 584/75 da Comiss(cid:209)o (4), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 299/95 (5), a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas apresentadas, segundo o processo previsto no artigo 22º do Regulamento (CE) nº 3072/95, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; que para esta fixa(cid:135)(cid:209)o devem ser tidos em conta, nomeadamente, os crit(cid:130)rios previstos no artigo 13º do Regulamento (CE) nº 3072/95; que o concurso ser(cid:145) atribu(cid:146)do a todo o concor- rente cuja proposta se situe ao n(cid:146)vel da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o ou a um n(cid:146)vel inferior; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios referidos ante- riormente (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado do arroz leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no montante refe- rido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz branqueado de gr(cid:209)os longos do c(cid:155)digo NC 1006 30 67 com destino a certos pa(cid:146)ses terceiros (cid:130) fixada com base das propostas apresentadas de 2 a 5 de Fevereiro de 1998, em 327 ecus por tonelada no (cid:131)mbito do concurso referido no Regula- mento (CE) nº 2097/97. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 7 de Feve- reiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 6 de Fevereiro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 20 de 27. 1. 1998, p. 16. (3) JO L 292 de 25. 10. 1997, p. 22. (4) JO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8