title: 1998 m. vasario 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 411/98 dėl gyvūnų apsaugos papildomų standartų, taikomų kelių transporto priemonėms, naudojamoms gyvuliams vežti ilgiau nei aštuonias valandas trunkančiose kelionėse

text: 294 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/22 t. 31998R0411 L 52/8 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 2 21 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 411/98 1998 m. vasario 16 d. dėl gyvūnų apsaugos papildomų standartų, taikomų kelių transporto priemonėms, naudojamoms gyvuliams vežti ilgiau nei aštuonias valandas trunkančiose kelionėse EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į 1991 m. 91/628/EEB dėl gyvūnų apsaugos juos vežant (1), ypač į 13 straipsnio 1 dalį, lapkričio 19 d. Tarybos direktyvą jos atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, įrengimais, skirtais šėrimui, rimu kilnojamomis pertvaromis, girdymui ir reikiamai ventiliacijai, priklausančiai nuo dirbtinio vėdinimo sistemos arba nuo sistemos, kuri užtikrintų, kad bus laikomasi nustatytos temperatūros ribų; kadangi dėl vienos ar kitos pirmiau minėtų sistemų pasirinkimo neturėtų būti pažeidžiamas laisvo gyvūnų judėjimo principas, kadangi pagal Direktyvos 91/628/EEB 5 straipsnio A skirsnio transporto priemonėms 1 dalies c punktą reikia nustatyti taikomus reikalavimus, kurie užtikrintų, kad būtų laikomasi Bendrijos gyvūnų gerovės reikalavimų, visų pirma tų, kurie turės būti nustatyti pagal 13 straipsnio 1 dalį; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis kadangi tais atvejais, kai naminiai neporakanopiai ir naminiai galvijai, avys, ožkos ir kiaulės vežamos ilgiau nei aštuonias transporto valandas trunkančiose kelionėse, priemonės rūšiai, kuriai taikomus standartus, kurie būtų taikomi kartu su Direktyvos 91/628/EEB priedo VII skyriaus 3 dalyje naudojamai transporto priemonei nustatytais standartais; taikomas šis reglamentas, reikia nustatyti kadangi minėtų rūšių gyvūnai dažniausiai vežami keliais; kadangi dėl to reikėtų pradiniame etape nustatyti papildomus standartus, kuriuos turėtų atitikti kelių transporto priemonės, jei jos bus naudojamos minėtų rūšių gyvūnams vežti ilgiau nei aštuonias valandas trunkančiose kelionėse; kadangi vis dėlto šie papildomi standartai, kuriuos turi atitikti kelių transporto priemonės, nustatomi nepažeidžiant su papil- domais standartais, taikomais gyvūnų vežimui kitomis trans- porto priemonėmis, susijusių priemonių, kurių gali būti imtasi vėliau, visų pirma vežimui geležinkeliais ir jūra; kadangi, kol bus imtasi tokių būsimų priemonių, gyvūnų vežimui tokiomis kitomis transporto priemonėmis toliau taikomos Direktyvos 91/628/EEB priedo VII skyriaus 3 dalies nuostatos; Jeigu yra viršijamas Direktyvos 91/628/EEB priedo VII skyriaus 2 dalyje nustatytas aštuonių valandų kelionės laikas, kelių transporto priemonės, naudojamos naminiams neporakano- piams ir naminiams galvijams, avims, ožkoms ir kiaulėms vežti Bendrijoje, privalo atitikti šio reglamento priede nustatytus papildomus reikalavimus. 2 straipsnis Ne vėliau kaip iki 2003 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Tarybai pranešimą, parengtą remiantis Veterinarijos mokslinio komiteto nuomone dėl šio reglamento įgyvendinimo, ypač dėl skirtingų vėdinimo sistemų taikymo, kartu su kitais atitinkamais į minėto pranešimo atsižvelgiama pasiūlymais, kuriuose išvadas. Taryba dėl šių pasiūlymų sprendžia kvalifikuota balsų dauguma ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo jų pateikimo. kadangi, siekiant užtikrinti tokių gyvūnų gerovę, papildomais standartais turi būti nustatyti tam tikri specialūs įpareigojimai, ypač susiję su patekimu į transporto priemonę, gyvūnų atsky- Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficia- liajame leidinyje dieną. (1) OL L 340, 1991 12 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 95/29/EB (OL L 148, 1995 6 30, p. 52). Jis taikomas nuo 1999 m. liepos 1 d. 3 straipsnis 03/22 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 295 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. vasario 16 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. CUNNINGHAM 296 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/22 t. PRIEDAS PAPILDOMI STANDARTAI, TAIKOMI KELIŲ TRANSPORTO PRIEMONĖMS, NAUDOJAMOMS GYVŪNAMS VEŽTI ILGIAU NEI AŠTUONIAS VALANDAS TRUNKANČIOSE KELIONĖSE 1. PAKRATAI Nepažeidžiant Direktyvos 91/628/EEB priedo I skyriaus A skirsnio 5 dalies antrojo sakinio, gyvūnai privalo būti aprūpinti tinkamu pakratu, kuris: a) garantuotų jų komfortą; pakrato kiekis gali skirtis atsižvelgiant į — vežamų gyvūnų rūšį ir skaičių, — kelionės laiką, — oro sąlygas; b) užtikrintų deramą gyvūnų šlapimo ir mėšlo susigėrimą ir išsisklaidymą. 2. PAŠARAS Kai dėl vežamų gyvūnų rūšies ar kategorijos ir Direktyvos 91/628/EEB priedo VII skyriaus 4 dalyje nustatyto kelionės laiko gyvūnai kelionės metu turi būti šeriami, taikomos šios nuostatos: a) kelionės metu naudojamoje transporto priemonėje turi būti vežamas pakankamas tokių gyvūnų šėrimui reikalingų ir atitinkamus reikalavimus atitinkančių pašarų kiekis; b) kelionės metu pašarai privalo būti apsaugoti nuo atmosferos sąlygų ir teršalų, visų pirma dulkių, kuro, išme- tamųjų dujų, gyvūnų šlapimo ir mėšlo; c) kai gyvūnams šerti naudojami specialūs įrenginiai (girdyklos, talpyklos ar kitos tinkamos pašarų padavimo priemonės), šie įrenginiai privalo būti vežami transporto priemonėje, būti tinkami naudoti, išvalomi prieš ir po naudojimo bei dezinfekuoti po kiekvienos kelionės; d) kai naudojami pirmiau apibūdinti šėrimo įrenginiai, jie turi būti sukonstruoti taip, kad nesužeistų gyvūnų ir prireikus gali būti pritvirtinami prie transporto priemonės specialios dalies, kad neapsiverstų. Transporto priemonei judant ir įrenginių nenaudojant, jie privalo būti laikomi nuo gyvūnų atskirtoje transporto prie- monės dalyje. 3. PATEKIMAS Vežimui naudojamos transporto priemonės turi būti įrengtos taip, kad bet kuriuo metu būtų galima tiesiogiai patekti pas vežamus gyvūnus, norint juos patikrinti ir jais visapusiškai tinkamai pasirūpinti, pirmiausia pašerti ir pagirdyti. 4. VĖDINIMAS Transporto priemonėje turi būti įrengta tinkama vėdinimo sistema, užtikrinanti, kad bus nuolat garantuojama vežamų gyvūnų gerovė, ypač atsižvelgiant į šiuos kriterijus: — planuojamą kelionę ir jos trukmę, — naudojamos transporto priemonės konstrukciją (atvira ar uždara), — vidaus temperatūrą ir oro temperatūrą, priklausančią nuo atmosferos sąlygų, galinčių susidaryti planuo- jamos kelionės metu, — konkrečius fiziologinius įvairių vežamų rūšių poreikius, — Direktyvos 91/628/EEB priedo VI skyriuje numatytą pakraunamų gyvūnų kiekį ir tokiems gyvūnams suteiktą erdvę. Sistema taip pat turi būti sukonstruota taip, kad: — ją būtų galima naudoti bet kuriuo metu gyvūnams esant transporto priemonėje, jai stovint ar važiuojant, — ji užtikrintų veiksmingą neužteršto oro judėjimą. 03/22 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 297 Šiuo tikslu operatoriai turi įrengti: — dirbtinio ventiliavimo sistemą, kurios detalės turi būti nustatytos pasikonsultavus su Veterinarijos moksliniu komitetu Direktyvos 91/628/EEB 17 straipsnyje nustatyta tvarka, arba — ventiliavimo sistemą, užtikrinančią, kad transporto priemonėje gyvūnams bus galima palaikyti 5–30 °C temperatūrą, atsižvelgiant į oro temperatūrą leidžiant + 5 °C paklaidą. Šioje sistemoje taip pat privalo būti įmontuotas tinkamas kontrolės prietaisas. Galimybė pasirinkti vieną iš šių dviejų sistemų neturi pažeisti laisvo gyvūnų judėjimo principo. 5. 5. 1. PERTVAROS Transporto priemonėje turi būti sumontuotos atskirus skyrius sudarančios pertvaros. 5. 1. 1. Pertvaros turi būti sukonstruotos taip, kad būtų galima keisti jų padėtį skyriaus dydį pritaikant specialiems reikalavimams, pagal gyvūnų rūšį, dydį ir skaičių. 6. 6. 1. VANDENS TIEKIMAS Transporto priemonėje turi būti tiekimo. įmontuotas įrenginys, kad sustojus galima būtų prisijungti prie vandens 6. 1. 1. Transporto priemonėje turi būti įmontuoti skirtingoms gyvūnų rūšims pritaikyti stacionarūs arba kilnojami įtaisai, pvz. , girdyklos, dubenys ar žindukai, kad transporto priemonėje vežamus gyvūnus būtų galima pagir- dyti. Šie įtaisai turi būti sukonstruoti taip, kad gyvūnai nesusižeistų. 6. 2. Nepažeidžiant 6. 1 ir 6. 1. 1 punktų nuostatų, kiaules vežančiose transporto priemonėse, atsižvelgiant į jų talpą, vežamų gyvūnų skaičių ir kelionės metu planuojamų sustojimų skaičių, turi būti įrengtas vienas ar keli pakan- kamos talpos vandens rezervuarai, kad kelionės metu gyvūnai galėtų atsigerti bet kuriuo laiku. Tokie vandens rezervuarai turi būti sukonstruoti taip, kad po kiekvienos kelionės iš jų būtų galima išleisti vandenį ir išvalyti, juose turi būti įmontuota sistema, leidžianti patikrinti juose esančio vandens kiekį, kad bet kuriuo patogiu kelionės laiku juos būtų galima papildyti. Jie turi būti prijungti prie skyriuose esančių girdymo įtaisų ir gerai veikti, kad kiaulės bet kuriuo metu galėtų prie jų patekti. Be to, šalia minėtos sistemos gali būti naudojama purškimo sistema kiaulėms drėkinti


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 437/98 του Mark WATTS προς την Επ τροπή. Παραχωρήσεις για τα αφορολόγητα είδη

eurovoc_concepts:
VAT
airport
application of the law
duty-free sale
excise duty
ferryboat

formats: html pdf print

text: C 304/104 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 2. 10. 98 (98/C 304/155) GRAPTH ERVTHSH E-0435/98 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Eni·sxysh thw eyrvpai¤kh·w politikh·w ston tome·a thw asfa·leiaw me·sv apokata·stashw thw gioygkoslabikh·w oikonomi·aw Symmeri·zetai h Epitroph· thn a·poch o·ti h diath·rhsh thw eirh·nhw kai thw stauero·thtaw sta Balka· nia ei·nai prow to symfe·ron thw eyrvpai¤kh·w asfa·leiaw, o·ti h Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Gioygkoslabi·aw e·xei na diadramati·sei e·na sxetika· shmantiko· ro·lo kai o·ti h hgesi·a thw xv· raw, ej aiti·aw toy gegono·tow o·ti ayth· den dioikei·tai dhmokratika·, den ei·nai se ue·sh na ekplhrv· sei to ro·lo ayto· xvri·w na yposthri·zetai se ikanopoihtiko· baumo· apo· ton topiko· plhuysmo·; Den uevrei· h Epitroph· o·ti h makro·xronh diath·rhsh thw xrhmatooikonomikh·w apomo·nvshw apo· th Dieunh· Koino·thta, se syndyasmo· me thn aneparkh· esvterikh· oikonomikh· politikh·, e·xei sthn oysi·a vw apote·lesma thn epibolh· miaw politikh·w «ejauli·vshw», e·tsi v· ste e·na mega·lo me·row toy plhuysmoy· na uevrei· ypey·uynh th Dieunh· Koino·thta kai na mhn yposthri·zei eyre·vw thn politikh· poy ua epiuymoy·se h Eyrv· ph kai epome·nvw oi arxe·w, gia esvterikoy·w politikoy·w lo·goyw, e·xoyn periorisme·nh eleyueri·a kinh·sevn gia na elixuoy·n; Me ba·sh tiw proanaferuei·sew ske·ceiw, ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na zhth·sei epimo·nvw apo· organismoy·w o·pvw h Pagko·smia Tra·peza kai to DNT na xorhgh·soyn sthn Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Gioygkoslabi·aw to anagkai·o ependytiko· kefa·laio kai, sto baumo· poy ei·nai aparai·thto, th sxetikh· texnognvsi·a oy·tvw v· ste na ajiopoihuei· ayto· to ependytiko· kefa·laio, kai, se peri·ptvsh poy oi organismoi· aytoi· den ei·nai diateueime·noi h· den e·xoyn th dy·namh na pra·joyn ayto·, na provuh·soyn me a·llo tro·po thn oikonomi·a thw Omospondiakh·w Dhmokrati·aw thw Gioygkoslabi·aw prokeime·noy o topiko·w plhuysmo·w na apokth·sei perisso·terh empistosy·nh stiw proue·seiw thw Dieunoy·w Koino·thtaw kai en synexei·a, endexome·nvw, kai stiw politike·w antilh·ceiw poy e·xoyn vw gnv· mona ton eyrvpai¤ko· tro·po ske·chw; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Marti·oy 1998) H proi¤oy·sa kri·sh sto Kossyfope·dio kai o fo·bow dia·xysh·w thw sthn perioxh· katadeikny·oyn safv· w ton shmantiko· ro·lo poy kalei·tai na diadramati·sei h Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Gioygkoslabi·aw (ODG) se sxe·sh me th stauero·thta thw perioxh·w. Dystyxv· w, o·mvw, katadeikny·ei epi·shw thn aprouymi·a tvn arxv· n toy Beligradi·oy na anala·boyn tiw eyuy·new toyw se ayto·n ton tome·a. H eyuy·nh gia thn epidei·nvsh thw serbikh·w oikonomi·aw den mporei· na epirrifuei· sth dieunh· koino·thta h· sta «diarkh· apotele·smata» prohgoy·menvn kyrv· sevn• pro·keitai ma·llon gia to apote·lesma thw adynami·aw tvn arxv· n toy Beligradi·oy na la·boyn ta aparai·thta me·tra oikonomikh·w metarry·umishw kai na ekplhrv· soyn toyw sxetikoy·w politikoy·w kai oikonomikoy·w o·royw poy ti·uentai gia th xorh·ghsh xrhmatodotikh·w eni·sxyshw ei·te ek me·royw tvn dieunv· n xrhmatopistvtikv· n idryma·tvn ei·te thw Koino·thtaw. Katadeikny·ei epi·shw o·ti h hgesi·a thw ODG den aisua·netai kan thn ana·gkh yposth·rijhw apo· ton i·dio ton lao· thw. H Epitroph· ei·nai pa·ntote e·toimh na protei·nei thn epanafora· tvn ayto·nomvn emporikv· n protimh·sevn h· th symmetoxh· thw ODG sto pro·gramma PHARE, mo·liw h xv· ra ekplhrv· sei toyw anti·stoixoyw politikoy·w kai oikonomikoy·w o·royw. Se aytoy·w toyw o·royw, oi opoi·oi a·llvste isxy·oyn kai gia tiw a·llew xv· rew poy kaly·ptei h perifereiakh· prose·ggish, perilamba·nontai o sebasmo·w tvn uemelivdv· n arxv· n thw dhmokrati·aw kai tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy, dhladh· dieunv· w anagnvrisme·na kai adiapragma·teyta pro·typa. H symmo·rfvsh prow aytoy·w toyw o·royw ua apobei·, epiple·on, prow o·felow toy serbikoy· plhuysmoy·, stiw ana· gkew toy opoi·oy h politikh· hgesi·a thw xv· raw den apodi·dei epi· toy paro·ntow th de·oysa shmasi·a. (98/C 304/156) GRAPTH ERVTHSH P-0437/98 ypobolh· : Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (16 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Paraxvrh·seiw gia ta aforolo·ghta ei·dh Kauv· w h Epitroph· e·xei epaneilhmme·na dhlv· sei o·ti h pv· lhsh aforolo·ghtvn eidv· n e·xei problefuei· na katarghuei· peri· ta me·sa toy 1999, ua mporoy·se na anafe·rei thn hmeromhni·a kata· thn opoi·a ua ypoba·lei thn apaitoy·menh pro·tash odhgi·aw h opoi·a ua uespi·sei ta enallaktika· kauestv· ta FPA kai eidikv· n fo·rvn katana·lvshw poy ua pre·pei na efarmosuoy·n se o·la ta kra· th me·lh prokeime·noy na synexistoy·n anempo·dista meta· thn en lo·gv kata·rghsh ta dromolo·gia aeropla·nvn kai fe·rrympvt poy ua synexi·soyn na ekteloy·ntai


title: 98/159/CE: Decisión de la Comisión de 16 de febrero de 1998 relativa a la realización de ensayos y análisis comparativos comunitarios de los materiales de reproducción de plantas ornamentales con arreglo al procedimiento previsto en el apartado 2 del artículo 20 de la Directiva 91/682/CEE del Consejo

eurovoc_concepts:
comparative study
harmonisation of standards
horticulture
marketing
plant health control
plant propagation

text: 21. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 52/37 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 16 de febrero de 1998 relativa a la realizaci(cid:155)n de ensayos y an(cid:145)lisis comparativos comunitarios de los materiales de reproducci(cid:155)n de plantas ornamentales con arreglo al procedi- miento previsto en el apartado 2 del art(cid:146)culo 20 de la Directiva 91/682/CEE del Consejo (98/159/CE) Considerando que las medidas previstas en la presente Decisi(cid:155)n se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) permanente de materiales de reproducci(cid:155)n y plantas ornamentales, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 1. En el per(cid:146)odo 1997-1999 se efectuar(cid:145)n ensayos y an(cid:145)lisis comparativos comunitarios de los materiales de reproducci(cid:155)n de las plantas de Pelargonium y Dianthus. 2. La toma de muestras tendr(cid:145) car(cid:145)cter oficial. 3. Todos los Estados miembros participar(cid:145)n en los ensayos y los an(cid:145)lisis comparativos comunitarios en la medida en que se reproduzcan o comercialicen habitual- mente en su territorio los materiales de reproducci(cid:155)n contemplados en el apartado 1. Art(cid:146)culo 2 El Comit(cid:130) permanente de materiales de reproducci(cid:155)n y plantas ornamentales fijar(cid:145) las condiciones aplicables a los ensayos y an(cid:145)lisis comparativos comunitarios y a la evaluaci(cid:155)n de sus resultados. Art(cid:146)culo 3 Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145)n los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 16 de febrero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 91/682/CEE del Consejo, de 19 de diciembre de 1991, relativa a la comercializaci(cid:155)n de los materiales de reproducci(cid:155)n de las plantas ornamentales y de plantas ornamentales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye la Decisi(cid:155)n 97/108/CE de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, los apartados 2 y 4 de su art(cid:146)culo 20, Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de esta Directiva, los Estados miembros deben proceder a la realizaci(cid:155)n de ensayos comparativos de muestras para comprobar la conformidad de los materiales de reproduc- ci(cid:155)n indicados en la Directiva con las disposiciones y condiciones establecidas en la misma; an(cid:145)lisis y Considerando que para ello es preciso, especialmente en la primera fase de aplicaci(cid:155)n de la Directiva, garantizar una toma de muestras adecuada y representativa de los distintos or(cid:146)genes de producci(cid:155)n y comercializaci(cid:155)n del conjunto de la Comunidad, al menos en lo que respecta a determinadas especies; Considerando que procede por lo tanto efectuar en el per(cid:146)odo 1997-1999 ensayos y an(cid:145)lisis comparativos comu- nitarios de los materiales de reproducci(cid:155)n de las plantas de Pelargonium y Dianthus; Considerando que todos los Estados miembros deben participar en los ensayos y an(cid:145)lisis comparativos comuni- tarios, en la medida en que se reproduzcan o comercia- licen habitualmente en su territorio materiales de repro- ducci(cid:155)n de Pelargonium y Dianthum, para poder extraer las conclusiones pertinentes; Considerando que estos ensayos y an(cid:145)lisis comparativos comunitarios se utilizar(cid:145)n para armonizar, en primer lugar, los m(cid:130)todos t(cid:130)cnicos de control de los materiales de reproducci(cid:155)n de las citadas especies; (1) DO L 376 de 31. 12. 1991, p. 21. (2) DO L 39 de 8. 2. 1997, p. 20


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 438/98 van Reinhard RACK aan de Commissie. Criteria voor de omlijning van de nieuwe doelstelling 2

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Structural Funds
economic and social cohesion
fight against unemployment
regional development
structural policy

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 391/98 by Leoluca ORLANDO to the Commission. Failure of the Italian authorities to incorporate Directive 93/42/EEC

eurovoc_concepts:
Italy
dental medicine
national implementing measure
paramedical profession
technical profession

text: C 304/90 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 2. 10. 98 3. Vuonna 1996 annettiin neuvoston direktiivi, jossa on otettu huomioon uusin tieteellinen ja teknologinen kehitys, eli perusnormien vahvistamisesta tyo¤ntekijo¤iden ja va¤esto¤n terveyden suojelemiseksi ionisoivasta sa¤teilysta¤ aiheutuvilta vaaroilta 13 pa¤iva¤na¤ toukokuuta 1996 annettu direktiivi 96/29/Euratom (1). Ja¤senvaltioiden alueelle sijoitettuja ydinvoimaloita, mukaan lukien kysymyksessa¤ tarkoitettu tietty 4. ydinvoimala, koskevat yhteiso¤n sa¤a¤do¤kset, joiden tarkoitus on varmistaa, etta¤ voimaloiden toimintaan liittyy mahdollisimman va¤ha¤inen vaaran mahdollisuus. Kyseisten sa¤a¤do¤sten ta¤yta¤nto¤o¤npano kuuluu kyseessa¤ olevan ja¤senvaltion toimivaltaan. (1) EYVL L 159, 29. 6. 1996, s. 1. (98/C 304/135) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Leoluca Orlando (V) (16. helmikuuta 1998) Aihe: Direktiivin 93/42/ETY sisa¤llytta¤minen Italian lainsa¤a¤da¤nto¤o¤n La¤hes viisi vuotta sen ja¤lkeen kun hammasteknikon ammattikuvaa ja ammatin harjoittamista ma¤a¤ritellyt direktiivi 93/42/ETY (1) hyva¤ksyttiin, Italia ei ole viela¤ka¤a¤n sisa¤llytta¤nyt sita¤ omaan lainsa¤a¤da¤nto¤o¤nsa¤, mista¤ aiheutuu lainsa¤a¤da¤nno¤llinen tyhjio¤, joka saattaa italialaiset hammasteknikot vaikeaan asemaan, silla¤ monet ta¤ysin vanhentuneet sa¤a¤nno¤kset ovat edelleen voimassa, mutta niista¤ puuttuvat terveydenhuoltoon, tekniikkaan ja yritysorganisaatioon liittyva¤t standardit. Kysyn komissiolta, aikooko se kiinnitta¤a¤ Italian viranomaisten huomiota heida¤n myo¤ha¤stymiseensa¤ direktiivin 93/42/ETY sisa¤llytta¤misessa¤ kansalliseen lainsa¤a¤da¤nto¤o¤n ja tarvittavan lainvalmistelutyo¤n nykytilanteeseen. (1) EYVL L 169, 12. 7. 1993, s. 1. Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) Italia on saattanut la¤a¤kinna¤llisista¤ laitteista annetun direktiivin 93/42/ETY osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤a¤n 24. helmikuuta 1997 annetulla (cid:148)decreto legislativo(cid:148) -sa¤a¤do¤ksella¤ kaksi ja puoli vuotta direktiivissa¤ sa¤a¤detyn ma¤a¤ra¤ajan ja¤lkeen. Komissio tutkii saattamisen osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ Italian tapauksessa. Kaikki mainitun myo¤ha¤stymisen aiheuttamia ongelmia koskevat kysymykset on osoitettava kansallisille viranomaisille. (98/C 304/136) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0393/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniela Raschhofer (NI) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Vuoristoalueiden huomioon ottaminen rakennerahastojen uudistuksen yhteydessa¤ Vuoristoalueet ja etenkin Alppien alue kuuluvat EU:n herkimpiin alueisiin. Rakennerahastojen uudistuksen yhteydessa¤ on jo viitattu ta¤ma¤n alueen taloudellisiin, rakenteellisiin, sosiaalisiin mutta myo¤s kulttuurisiin ongelmiin. Lisa¤ksi on kiinnitetty huomiota sellaisen yhteensovitetun aluekehityspolitiikan tarpeellisuuteen, jolla on pitka¤aikainen myo¤nteinen vaikutus ympa¤risto¤o¤n. Aiotaanko rakennerahaston uudistuksen ja¤lkeen luoda vuoristoalueita koskevat erityistavoitteet?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 460/98 van Shaun SPIERS aan de Commissie. Welzijn van legkippen

eurovoc_concepts:
animal welfare
intensive livestock farming
laying poultry

text: C 402/12 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 12. 98 Op 6 en 7 april 1998 heeft een door de Commissie georganiseerd en ondersteund wetenschappelijk congres plaatsgevonden met betrekking tot het nog onopgeloste probleem van het voortduren van klassieke varkenspest bij everzwijnen in bepaalde gebieden van Duitsland, Italiº en Frankrijk. Deze kwestie zal nader worden besproken in het Permanent Veterinair ComitØ en in het Wetenschappelijk Veterinair ComitØ waarbij zal worden nagegaan in hoeverre de tot nog toe vastgestelde maatregelen voldoen. De economische verliezen als gevolg van deze epizo(cid:246)tie kunnen moeilijk nauwkeurig worden geraamd. De betrokken lidstaten bieden compensaties voor noodslachtingen van varkens bij een uitbraak. De Gemeenschap vergoedt de helft van deze kosten (raming van de bijdrage van de Gemeenschap in verband met uitbraken in 1997: 116,8 mln Ecu). Bovendien heeft de Commissie een aantal beschikkingen gegeven tot vaststelling van uitzonderlijke marktondersteuningsmaatregelen in de door de ziekte getroffen lidstaten. Deze maatregelen worden door de Gemeenschap voor 70 % gefinancierd (bijdrage van de Gemeenschap voor 1997: 497,59 mln Ecu). (1) PB L 47 van 21. 2. 1980. (98/C 402/012) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0460/98 van Shaun Spiers (PSE) aan de Commissie (16 februari 1998) Betreft: Welzijn van legkippen Wanneer is de Commissie van plan voorstellen in te dienen voor het verbeteren van het welzijn van legkippen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (13 maart 1998) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-115/98 van mevrouw Pollack (1). (1) PB C 304 van 2. 10. 1998, blz. 33. (98/C 402/013) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0469/98 van Richard Howitt (PSE) aan de Commissie (27 februari 1998) Betreft: Betekenis van de beleidsopties voor de goedkeuring van de programma(cid:146)s van de structuurfondsen, zoals afgesproken op de informele bijeenkomst van de Raad in Ierland (14-15 november 1996) In welke mate is volgens de Commissie zelf de publicatie van beleidsopties door haar diensten van invloed op de feitelijke programma(cid:146)s in de lidstaten? Op welke manier maakt de Commissie haar evaluatie? Is de Commissie van plan om met dergelijke beleidsopties door te gaan in de nieuwe programma(cid:146)s voor de structuurfondsen die ze voorstelt? Zo ja, welke nieuwe raadplegingen worden er gehouden over de beleidsopties, en over welke termijn verwacht de Commissie ze te zullen goedkeuren? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (6 april 1998) Volgens het op 30 mei 1997 gepubliceerde document van de Commissie (1) zouden de richtsnoeren, samen met de tussentijdse evaluatie van de programma(cid:146)s, de basis vormen voor aanpassingen in het kader van de algehele herziening halverwege de looptijd van het zesjarige programma voor de periode 1994-1999


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 461/98 dell'on. Ilona GRAENITZ alla Commissione. Controlli sui prodotti alimentari

eurovoc_concepts:
EU aid
food inspection
foodstuff
non-governmental organisation

text: 2. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 304/109 (98/C 304/163) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0452/98 di Luigi Florio (PPE), Claudio Azzolini (PPE), Giacomo Santini (PPE), Alessandro Danesin (PPE), Livio Filippi (PPE) e Alessandro Fontana (PPE) alla Commissione Oggetto: Quote latte in Italia e somme trattenute dagli acquirenti (27 febbraio 1998) Premesso che la gestione delle quote latte in Italia e‘ notoriamente avvenuta in modo a dir poco caotico; che l(cid:146)apposita commissione d(cid:146)indagine nominata lo scorso anno dal governo italiano ha finora tra l(cid:146)altro messo in luce come gravissime responsabilita‘ in tale fallimentare gestione siano da attribuirsi alla pubblica amministra- zione; che le rappresentanze dei Cobas-latte ricevute il 29 gennaio 1998 a Bruxelles dal capo-gabinetto del commissario Fischler, Corrado Pirzio Biroli, e dal direttore aggiunto della DG VI, Franco Milano, hanno tra l(cid:146)altro chiesto, come misura atta a evitare il probabile tracollo di molte aziende agricole, l(cid:146)affidamento in custodia ai produttori delle ingenti somme da tempo trattenute dagli acquirenti in attesa che sia fatta luce sulle vere responsabilita‘ degli splafonamenti; si chiede alla Commissione se giudichi percorribile tale procedura, posto che non vi e‘ motivo di ritenere che gli acquirenti offrano maggiori garanzie di solvibilita‘ dei produttori e che il regolamento comunitario 3950/92 (1) non pare al riguardo particolarmente chiaro. (1) GU L 405 del 31. 12. 1992, pag. 1. Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (25 marzo 1998) La Commissione trova inaccettabile la proposta presentata dai rappresentati dei comitati di base lattieri, di affidare ai produttori le somme dovute del prelievo trattenute dagli acquirenti. Infatti, ai sensi dell(cid:146)articolo 2, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari, l(cid:146)acquirente tenuto al pagamento del prelievo versa all(cid:146)organismo competente dello Stato membro l(cid:146)importo dovuto che trattiene sul prezzo del latte pagato ai produttori debitori del prelievo e che, in mancanza, riscuote con ogni mezzo appropriato. E‘ pertanto l(cid:146)acquirente che rappresenta l(cid:146)elemento centrale che deve trattenere il prelievo e versare la somma dovuta all(cid:146)organismo dello Stato membro. L(cid:146)acquirente diventa inoltre la figura centrale di riferimento in materia di comunicazione dei dati di raccolta del latte nei confronti dell(cid:146)autorita‘, la quale deve verificare presso l(cid:146)acquirente stesso il rispetto degli obblighi di cui all(cid:146)articolo 3 del regolamento n. 536/93 della Commissione, del 9 marzo 1993, che stabilisce le modalita‘ di applicazione del prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1). In caso di mancato rispetto dei propri obblighi, l(cid:146)acquirente puo‘ essere oggetto di sanzioni. La Commissione attribuisce particolare importanza tanto al rispetto dei termini per la trasmissione dei quantitativi raccolti, quanto al pagamento del prelievo. Un ritardo nell(cid:146)espletamento di uno o dell(cid:146)altro di questi due compiti da parte dell(cid:146)acquirente impedirebbe il funzionamento efficace del regime. Va ricordato che la scelta dell(cid:146)acquirente come punto di riferimento tanto nei confronti della Commissione, quanto dello Stato membro, e‘ dovuta al numero di acquirenti, che e‘ molto ridotto rispetto a quello dei produttori. (1) GU L 57 del 10. 3. 1993. (98/C 304/164) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0461/98 di Ilona Graenitz (PSE) alla Commissione (16 febbraio 1998) Oggetto: Controlli sui prodotti alimentari E(cid:146) la DG XXIV al corrente di una iniziativa privata, attualmente in corso, da parte di singoli Stati membri denominata «Comunita‘ europea di lavoro sul controllo sui prodotti alimentari e la tutela dei consumatori (EALV, EWFC)» che si propone, tra l(cid:146)altro, di armonizzare le attivita‘ di controllo in Europa e, quindi, garantire una migliore tutela dei consumatori?


title: A Tanács 448/98/EK rendelete (1998. február 16.) a nemzeti és regionális számlák európai rendszerében (ESA) a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) felosztása tekintetében a 2223/96/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről és módosításáról

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

text: 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 31998R0448 1998. 2. 27. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA A TANÁCS 448/98/EK RENDELETE (1998. február 16. ) 97 L 58/1 a nemzeti és regionális számlák európai rendszerében (ESA) a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) felosztása tekintetében a 2223/96/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről és módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 213. cikkére, létrehozó szerződésre és tekintettel a Bizottság által benyújtott rendelettervezetre (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel az Európai Monetáris Intézet véleményére (3), mivel a Közösségen belül a nemzeti és regionális számlák euró- pai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (4) tartalmazza azon közös szabványok, fogalommeg- határozások, osztályozások és számviteli szabályok referencia- keretét, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a tagállamok elszá- molásait az Európai Közösség statisztikai követelményei szerint állítsák össze, annak érdekében, hogy a tagállamok között összehasonlítható eredményekhez lehessen jutni; mivel a 2223/96/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése úgy szolgáltatás közvetett rendelkezik, hogy a pénzközvetítői módon mért díjának (FISIM) felosztásáról szóló döntést legké- sőbb 1997. december 31-ig meg kell hozni; tagállamok a rendelet III. mellékletében leírt próbamódszer sze- rint végeznek el a próbaidőszak alatt; ezen időszak megfelelő hosszúságú annak vizsgálatára, hogy ez a felosztás az érintett gazdasági tevékenység helyes mérésére megbízhatóbb eredmé- nyeket ad-e, mint a jelenlegi megoldás, a fel nem osztás; mivel helyénvaló, hogy a Bizottság a próbaidőszak alatt végzett számítások alapján készítsen értékelő jelentéseket az adatok minőségéről és különösen azok hozzáférhetőségéről, valamint végezze el az időbeli stabilitás és a különböző próbamódszerek eredményeinek érzékenysége tekintetében a mennyiségi és minőségi elemzést; mivel az eredmények megbízhatóságának pozitív értékelése esetén helyénvaló, hogy a Bizottság hozzon határozatot a FISIM felosztásának legmegfelelőbb módszeréről; mivel abban az esetben, ha a próbamódszerek nem hoznak a jelenlegi fel nem osztásnál megbízhatóbb eredményt az érintett gazdasági tevékenység helyes mérésére, helyénvaló, hogy a Bizottság nyújtson be megfelelő javaslatot a Tanácsnak a 2223/ 96/EK rendelet módosítására; mivel a FISIM felosztási problémája megoldásának az ESA módszertan továbbfejlesztéséhez kell vezetnie és a bruttóhazai- termék(GDP)-értékek Európai Unión belüli pontosabb össze- mérhetőségét kell eredményeznie; mivel helyénvaló, hogy a Bizottság javaslatára a Tanács egyhan- gúlag fogadjon el határozatot a FISIM felosztásáról a Közösség költségvetése és saját erőforrásai céljaira használt GNP kialakí- tásához; mivel e rendeletnek az a célja, hogy bevezesse a FISIM felosztá- sának elvét és végrehajtásának részletes szabályait; mivel a FISIM felosztásának hatékonyságát és végrehajtásának részletes szabályait számításokkal kell értékelni, amelyeket a mivel nem helyénvaló a FISIM felosztása egyéb közösségi poli- tikák céljaira, amíg a Bizottság nem döntött a FISIM felosztásá- nak módszeréről arra az esetre, ha az eredményeket meg- bízhatóbbnak ítélik; (1) HL C 124. , 1997. 4. 21. , 28. o. (2) HL C 339. , 1997. 11. 10. (3) Az 1997. október 16-án kinyilvánított vélemény (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg). (4) HL L 310. , 1996. 11. 30. , 1. o. mivel a szubszidiaritás elvével összhangban e rendelet cél- kitűzéseit közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, mint a tagállamok szintjén, tekintettel arra, hogy csak a Bizottság tudja elvégezni közösségi szinten a FISIM kiszámítására és felosztá- 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet sára vonatkozó statisztikai módszerek szükséges harmonizálá- sát; mivel azonban a tagállamoknak kell megszervezniük a megfelelő számítást és felosztást, valamint a módszerek figye- lemmel kíséréséhez szükséges ezért szükséges annak előírása, hogy a hatáskörrel rendelkező nem- zeti hatóságok nemzeti szinten valamennyi adathoz hozzáfér- hessenek; infrastruktúrát; mivel mivel a 89/382/EGK-Euratom irányelv (1) által létrehozott, az Európai Közösségek statisztikai programbizottságával és a 91/ 115/EGK irányelv (2) által létrehozott monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal az említett határozatok 3. cikke értelmében konzultációra került sor, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Cél 1. E rendelet célja, hogy megbízható módszerek felhasználá- sával bevezesse a pénzközvetítői szolgáltatások 2223/96/EK rendelet A. mellékletének I. mellékletében leírt közvetett módon mért díjának felosztási alapelvét. 2. E célból a 2223/96/EK rendelet A. mellékletének I. és II. melléklete e rendelet I. és II. mellékletével összhangban módo- sul. 2. cikk Módszerek A tagállamok a 4. cikkben leírt próbaidőszak alatt az e III. mellékletében leírt módszerekkel összhangban 1. rendelet számításokat végeznek. 2. A számítások eredményeinek értékelése alapján az 5. cik- kel összhangban határozat hozatalára kerül sor a FISIM felo- sztására alkalmazandó módszerről. 3. cikk Eszközök 1. A tagállamok biztosítják, hogy haladéktalanul megtörtén- jen a számítások elvégzéséhez szükséges adatoknak vagy a megfelelő becsléseknek a 2. cikk (1) bekezdésében említett számítások elvégzéséért felelős nemzeti hatóság rendelkezésére bocsátása. A nemzeti hatóság felel azon kiegészítő adatok összegyűj- 2. téséért, amelyeket a számításokhoz szükségesnek tart. (1) HL L 181. , 1989. 6. 28. , 47. o. (2) HL L 59. , 1991. 3. 6. , 19. o. A 96/174/EK határozattal módosított határozat (HL L 51. , 1996. 3. 1. , 48. o. ). 4. cikk A próbaidőszak alatt végzett számítások eredményeinek benyújtása A tagállamok a 2. cikk (1) bekezdésében említett számítások eredményeit a következő ütemezéssel összhangban nyújtják be a Bizottsághoz: Az 1995. , 1996. , 1997. és 1998. naptári évekre vonatkozó eredményeket legkésőbb 1999. november 1-jéig kell benyúj- tani. Az 1999. naptári év eredményeit, valamint az 1995. , 1996. , 1997. és 1998. naptári évek felülvizsgált eredményeit legkésőbb 2000. november 1-jéig kell benyújtani. A 2000. naptári év eredményeit, valamint az 1995. , 1996. , 1997. , 1998. és 1999. naptári évek felülvizsgált eredményeit legkésőbb 2001. november 1-jéig kell benyújtani. A 2001. naptári év első becsléseit, valamint az 1995. , 1996. , 1997. , 1998. , 1999. és 2000. naptári évek felülvizsgált eredmé- nyeit legkésőbb 2002. április 30-ig kell benyújtani. 5. cikk Az eredmények értékelése A 4. cikkben említett eredmények alapján a Bizottság a 1. statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt köve- tően 2000. december 31. előtt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak középtávú jelentést, 2002. július 1-jéig pedig záróje- lentést nyújt be, amelyek a III. mellékletben leírt módon tartal- mazzák a FISIM felosztására és kiszámítására vonatkozó próbamódszerek minőségi és mennyiségi elemzését. 2. A Bizottság a 7. cikk eljárásával összhangban fogadja el az e rendelet alkalmazásához szükséges intézkedéseket, bele- értve a III. mellékletben leírt próbamódszerek tisztázására és fejlesztésére vonatkozó eszközöket. 3. A monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően és a 7. cikk eljárásával összhangban a Bizottság legkésőbb 2002. dec- ember 31-ig FISIM felosztására használatos módszert abban az esetben, ha a végső értékelésben a kísérleti időszak során nyert adatok megbízhatóságára vonatkozó meg- állapítások pozitívak. elfogadja a Amennyiben a Bizottság az 1. bekezdésben említett végső 4. értékelésében úgy találja, hogy a jelenlegi fel nem osztásnál FISIM a felosztására vonatkozó egyik próbamódszer sem meg- bízhatóbb az érintett gazdasági tevékenység helyes mérésére, a Bizottság szükség esetén megfelelő javaslatot nyújt be a Tanács- nak a 2223/96/EK rendelet módosítására. 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 6. cikk Továbbítás a Bizottsághoz A tagállamok 2003. január 1-jétől továbbítják a Bizottsághoz az e rendelet szerint végzett számítások eredményeit, a 2223/ 96/EK rendelet 34. cikkében említett táblázatok részeként. 7. cikk Eljárás (b) Amennyiben a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság késedelem nélkül javaslatot tesz a Tanácsnak a meghozandó intéz- kedésekről. A Tanács minősített többséggel jár el. Ha a Tanács három hónapon belül nem hoz határoza- tot, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el. 8. cikk Eltérések A Bizottságot a statisztikai programbizottság (a továb- 1. biakban „a bizottság”) segíti. E rendelettől eltéréssel: 2. A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottságnak a meghozandó intézkedésekről. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségére tekintettel meghatározott határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében megállapított többséggel kell meg- hozni olyan határozatok esetén, amelyeket a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell elfogadnia. A bizottságon belül a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. 3. (a) A Bizottság elfogadja intézkedéseket, a amennyiben azok a bizottság véleményével összhang- ban vannak. tervezett 1. A Tanács a Bizottság javaslatára egyhangúlag fogadja el a FISIM felosztásáról szóló határozatot a Közösség költségve- tése és saját forrásai céljaira használt GNP kialakításához. 2. Más közösségi politikák céljaira a FISIM nem kerülhet felo- sztásra mindaddig, amíg a Bizottság el nem fogadja a FISIM felosztására az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban hasz- nálatos módszert. 9. cikk Záró rendelkezések Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. február 16-án. a Tanács részéről az elnök G. BROWN 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet I. MELLÉKLET A 2223/96/EK RENDELET A. ÉS I. MELLÉKLETÉNEK MÓDOSÍTÁSAI 1. fejezet 1. 13. ötödik bekezdés d) „Az ESA számos egyedi megegyezést is tar- talmaz, például:” szövegrész után törlendő: Helyébe a következő rendelkezés lép: „a pénzközvetítői szolgáltatások közvetet- ten mért díja felhasználásának egy képzett szektor vagy képzett nemzetgazdasági ága- zat folyó termelőfelhasználásaként történő elszámolása. ” „a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) felosztása a felhasználó szektorok/ágazatok között. ” 1. 25. második bekezdés 3. fejezet 3. 63. főbb A „Néhány különbség:” szövegrész által bevezetett pontokat követően a következő pontot kell beszúrni: fogalmi „i. a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) felhasználá- sát most a felhasználó szektorok/ágaza- tok között kell felosztani ahelyett, hogy egy képzett szektorhoz (nemzetgazda- kerülnének. sági Ennek ágazathoz) következtében a FISIM felhasználását ezek után már megegyezés alapján nem a kizárólag folyó termelőfelhasználás- ként kell elszámolni, hanem az végső fogyasztás és export is lehet. Ebben az esetben ez azt jelenti, hogy sor kerülhet a FISIM importjára is. ” A teljes szöveget törölni kell a negyedik bekez- dés végén szereplő alábbi szövegrészig: „E szol- gáltatások kibocsátását a felszámított díj vagy jutalék alapján kell értékelni. ” Helyette: „J. Pénzközvetítői szolgáltatások (biztosítási és nyugdíjalapok szolgáltatásaival együtt) A pénzközvetítői szolgáltatások (biztosítási és nélkül) magukban foglalják: nyugdíjalapok szolgáltatásai a) a pénzügyi közvetítők által közvetlenül az ügyfelekre terhelt és a felszámított díjak és jutalékok összegeként mért pénzközvetítői szolgáltatásokat. 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 A pénzügyi közvetítők kifejezetten díjat számíthatnak fel közvetítői szolgáltatá- saikért. Az ilyen szolgáltatások kibocsá- tását a felszámított díjak és jutalékok alapján értékelik; b) pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon felszámított és mért díja (FISIM). A pénzügyi közvetítők olyan szolgáltatá- sokat nyújtanak, amelyekért kifejezetten nem számítanak fel díjat és jutalékot. Az egyébként alacsonyabb szokásosnál kamatot fizetnek azoknak, akiktől pénzt kölcsönöznek, és magasabb kamatlábat számítanak fel akik tőlük kölcsönt vesznek fel. azoknak, által közvetítők Következésképpen a FISIM kibocsátás a nyújtott pénzügyi kölcsönök és betétek általuk ellenőrzött kamatai által keletkezik; ezzel szemben nem áll pénzközvetítői szolgáltatás a részvényektől különböző értékpapírok vonatkozásában. Az S. 122 (Egyéb monetáris pénzügyi intézmények) és az S. 123 (Egyéb pénzü- gyi közvetítők, kivéve a biztosítótársasá- gokat és a nyugdíjalapokat) alszektorok kibocsátását a befektetési alapok kivéte- lével a fizetendő és a kapott kamat tény- leges mértéke, valamint a »referencia- kamatláb« közötti különbség alapján értékelik. A kibocsátás a kölcsönökre ténylegesen felszámított kamat és a refe- rencia-kamatlábbal összeg különbségével egyenlő, ha azt a pénzü- gyi közvetítők akár rezidensek, akár nem rezidensek számára nyújtják. A rezidensektől vagy nem rezidensektől történő hitelfelvétel esetében ez a refe- rencia kamatlábbal számított összeg és a ténylegesen kapott összeg különbsége; számított c) a központi bank által nyújtott pénzköz- vetítői szolgáltatások. A központi bankot nem kell bevonni a FISIM számításába: kibocsátását költsé- geinek összegeként mérik. ” 3. 70 j) Törlendő: Helyébe a következő rendelkezés lép: „csak a teljes gazdaságra: a rezidens terme- lők által nyújtott valamennyi pénzközvetí- tői szolgáltatás közvetett módon mért díja (FISIM). ” pénzügyi „a szolgáltatások közvetítési közvetett módon mért díjának felhasználása rezidens termelők szerinti bontásban. ” 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet 3. 70. 3. 76 e) 3. 142 h) 4. fejezet Beszúrás: „k. Egyezményes alapon a központi bank teljes egészében az egyéb kibocsátását pénzügyi közvetítők (S. 122–S. 123 alszek- torok) termelőfel-használásaként kell elszámolni. ” folyó A „közvetlenül elszámolt pénzügyi szolgál- tatások;” szövegrész a következőkkel egészül ki: „és a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díjának az a része, amelyet a háztartások végső fogyasztás cél- jára használnak fel;” A „pénzügyi szolgáltatások a kifizetett juta- lékok és díjak összege alapján” után közvet- lenül az alábbiak következnek: „a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának az a része, amelyet nem rezidensek használnak fel;” 4. 51. második bekezdés Törlendő: Helyébe a következő rendelkezés lép: által teljesített „A pénzközvetítők által nyújtott szolgáltatá- sok felhasználókra fel nem osztott értékét, vagy a pénzközvetítők tényleges kamatkifizetéseket nem kapott kell módosítani azért, hogy el lehessen tüntetni azt a kamatrést, amely a pénzköz- vetítők által felszámított implicit szolgálta- tási díjat tartalmazza. A korrekciót a kép- zett nemzetgazdasági ágazatnak az elsődle- ges vonatkozó számláján kell elvégezni; megegyezés alap- ján ez utóbbi tartalmazza folyó termelőfel- használásként a pénzközvetítők teljes kibo- csátását. ” jövedelmek elosztására „A pénzügyi közvetítők által nyújtott és a különböző felhasználók között felosztott szolgáltatások, valamint a pénzügyi közvetí- tők felé ténylegesen teljesített kamatkifizeté- sek, illetve a tőlük ténylegesen befolyt kama- tok értékét úgy kell korrigálni, hogy ki kell küszöbölni azt a rést, amelyik a pénzügyi közvetítők által felszámított implicit díjaknak felel meg. A hitelfelvevők által a pénzügyi közvetítőknek fizetett kamatösszegeket a kifi- zetendő díjak becsült értékével kell csökken- teni, míg a betétesek által kapott kamatössze- geket hasonló értékkel kell növelni. A díjak értékét úgy kell kezelni, mint a pénzügyi közvetítők által az felhasználóiknak nyújtott szolgáltatások ellenértékét, és nem mint kamatfizetést. ” MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉS: A feltüntetett számadatokat a következőkkel kell kiegészíteni: Az A. I. 1. és az A. I. 2. táblázat, amely a FISIM felosztásának „A számlák sorozata és az egyenlegező tételek” című 8. fejezetben feltüntetett számadatokra gyako- rolt következményeit mutatja be (számszerű példa). 8. fejezet 8. 9. 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 8. 14. Törlendő: Helyébe a következő rendelkezés lép : „Mivel a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM) fel van osztva a felhasználó szektorok között, ezért a kamatfizetések bizonyos részét a szolgál- tatások ellenértékének kifizetéseként kell átsorolni. Ez az átsorolás befolyásolja a kibocsátás és a folyó termelőfelhasználás (valamint az import, az export és a végső fogyasztás) értékét. ” „Mivel a pénzügyi közvetítői szolgáltatás (FISIM) nem közvetett módon mért díját lehet a felhasználó szektorok között felo- sztani, ezért a FISIM kibocsátás teljes érté- két egy képzett szektor folyó termelőfel- használásaként kell kezelni. E szektor kibo- és negatív a hozzáadott csátása nulla értéke, amelynek nagysága azonos a terme- lőfelhasználás értékével, csak természetesen ellenkező előjellel. Ilyen módon az összes szektor és az összes nemzetgazdasági ága- zat által előállított hozzáadott értéket ezzel az értékkel csökkenteni kell. A számlák érdekében bemutatásának mód van arra, hogy a képzett szektor külön (oszlopban) ne szerepeljen, csak a teljes gazdaság összesen oszlopában. ” egyszerűsítése 8. 24. Törlendő: Helyébe a következő rendelkezés lép: „Mivel a pénzügyi közvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM) fel van osztva a felhasználó szektorok között, ezért az elsődleges jövedelmek elosztása számla »kamat« tétele az azt követően kapott és fizetett kamatnak felel meg, hogy a FISIM- et levonták a hitelfelvevők által ténylegesen kifizetett összegből és hozzáadták a hitel- nyújtók által ténylegesen kapott összeghez. ” „Mivel a pénzügyi közvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM) nem osztható fel a felhasználó szektorok között, kamatként a ténylegesen kifizetett, illetve kapott kamatjövedelmek kerülnek elszámo- lásra. Emiatt korrekció bevezetésére van szükség, amelyet a pénzügyi vállalatok osz- lopában (negatív előjellel) és a képzett szek- tor oszlopában (pozitív előjellel) kell szere- peltetni a forrás oldalon. A számlák bemu- tatásának egyszerűsítése érdekében mód van a képzett szektor számára fenntartott kiegészítő oszlop elhagyására, és helyette a megfelelő adatot a nemzetgazdaság össze- sen oszlopában kell elszámolni. ” 9. fejezet 9. 25 a) Törlendő: „A nemzetgazdasági ágazatok szerinti folyó termelőfelhasználás magában foglalja a képzett nemzetgazdasági ágazatban elszá- molt szolgáltatás közvetett módon mért díját is (lásd 9. 33 bekezdést);” közvetítői pénzügyi 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet 9. 25(b) Törlendő: „le kell vonni a képzett nemzetgazdasági ágazatban elszámolt (lásd a 9. 33 bekezdést) pénzközvetítői közvetett módon mért díját” szolgáltatás 9. 33. Törlendő: „A NACE Rev. 1 ágazati osztályozás a for- rás és felhasználás táblákban a pénzközvetí- tői szolgáltatás közvetett módon mért díjá- nak elszámolására egy képzett nemzetgaz- dasági ágazattal bővül. A forrás táblázat gazdasági műveletet egyáltalán nem számol el ennél az ágazatnál. A pénzközvetítői szolgáltatás közvetett módon mért díját ennek a képzett ágazatnak a folyó termelő- felhasználásaként kell elszámolni a felhasz- nálás táblázatban. Mivel ezt a képzett nem- zetgazdasági semmilyen egyéb nettó gazdasági művelet működési eredménye a folyó termelőfel- használás összegének megfelelő, negatív összeg; hozzáadott értékének összes többi összetevője nulla. Ennek következtében összes bruttó hozzáadott értéke a (negatív) nettó működési eredménnyel egyenlő. ” nem érinti, ágazatot 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 i s é l e m r e. T I / a l m á z s l d ö f l ü k a l m á z s 2 4 7 5 0 3 - t e l e k k e m - l e d e v ö J e s é z e k a l m á z s. 1 1. I I 0 3 k á l m á z S - e z s s Ö n e s - é m r e T s é k e k - l á g l o z s k o s á t a t - z s a h l e f ( ) s á l á n 4 t t ü y g e l a k k o s á z o t l á v s o t a l o s c p a k l e k k ő l e m r e t i c a i p m e n a i a s á t a h k a n á s á t z s o l e f ő n é t r ö t t t ö z ö k k o r o t k e z s i g á s a d z a g M I S I F A – t a z á l b á t. 1. I. A s á r r o F 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. 2 l d ö f l ü K g á s - t e z m e N - a d z a g - r a t z á H t a k o s á t ő t í g e s - o r p n o n - z é t n i t i f k e y n é m - r a t z á H k o s á t - m a l l Á - r a t z á h s á t - ü z n é P - l á v i y g k o t a l a l m e N - ü z n é p - l á v i y g k o t a l a l i g á s a d z a G k e l e t é t ő z e g e l n e y g e s é k e t e l e v ű m m e N - ü z n é p - l á v i y g k o t a l a l - ü z n é P - l á v i y g k o t a l a l - m a l l Á - r a t z á h s á t - r a t z á H k o s á t a j t r o p m i k o s á t a t l á g l o z S 2 7 P. a j t r o p x e k o s á t a t l á g l o z S 2 6 P. - r a t z á H t a k o s á t ő t í g e s - o r p n o n - z é t n i t i f k e y n é m - t e z m e N - a d z a g g á s l d ö f l ü K - é m r e T s é k e k - l á g l o z s k o s á t a t ) s á r r o f ( 2 7 5 3 6 8 4 s á t á s c o b K i 1 P. 0 3 0 3 8 4 8 4 8 1 – / k é t r é t t o d a á z z o H g e l n e y g e ő s l ü k. 1 B 8 1 – 8 4 8 1 – y n é m d e r e i s é d ö k ű M. 2 B 8 1 – 8 4 s á l á n - z s a h l e f ő l e m r e t ó y l o F 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 0 3 0 3 4 2 – s e g e l d ő s l E - o l e k e m - l e d e v ö j a l m á z s a s á t z s 2 2. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 2 2 7 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 t a m a K 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 e g e l n e y g e k e m 1 2 – 8 4 1 4 – - l e d e v ö j s e g e l d ő s l E. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – 4 1 5 3 6 1 7 1 2 2 2 3 1 2. I I 2 2 2 2 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – ó l l á e r s é z e k l e d n e R. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 1 2 2 - l e d e v ö J k e m - a l d o s á m - o l e s o g a l m á z s a s á t z s m e l e d e v ö J - á n z s a h l e f 4. I I a l m á z s a s á l m e l e d e v ö j i s á t z s a y g o f ő s g é V 3 P. s á d a i k 6 9 1 3 8 2 g e l n e y g e ő s l ü k / ó t t e n , s á t í r a k a t g e M n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 - e z s s Ö n e s k á l m á z S s á l á n z s a h l e F 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 8 2 i s é l e m r e. T I / a l m á z s l d ö f l ü k a l m á z s - t e l e k k e m - l e d e v ö J. 1 1. I I e s é z e k a l m á z s s e g e l d ő s l E - o l e k e m - l e d e v ö j. 2 1. I I a l m á z s a s á t z s - l e d e v ö J k e m - a l d o s á m - o l e s o g a l m á z s a s á t z s 2. I I m e l e d e v ö J - á n z s a h l e f 4. I I a l m á z s a s á l 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet k á l m á z S - e z s s Ö n e s k u r Á - l o z s s é - á t a t l á g k o s - l e f ( - z s a h ) s á l á n 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. l d ö f l ü K g á s s e j l e T - a d z a g - r a t z á H t a k o s á t ő t í g e s - r a t z á H k I P k o s á t - m a l l Á - r a t z á h s á t - n i z n é P k e t e z é t - a l a l l á V k o t - p é K t t e z k ó i c k a z n a r T k e l e t é t ő z e g e l n e y g e s é - p é K t t e z - a l a l l á V k o t - n i z n é P k e t e z é t - m a l l Á - r a t z á h s á t - r a t z á H k o s á t - r a t z á H t a k o s á t ő t í g e s k I P s e j l e T - a d z a g g á s l d ö f l ü K s á r r o F a s á t a h k a n á s á l o m á z s l e ő n é t r ö t a r r o t k e z s t t e z p é k y g e k a s c M I S I F A – t a z á l b á t. 2. I. A k u r Á - l o z s s é - á t a t l á g k o s ) s á r r o f ( - e z s s Ö n e s k á l m á z S s á l á n z s a h l e F s e g e l d ő s l E - o l e k e m - l e d e v ö j a l m á z s a s á t z s - l e d e v ö J k e m - a l d o s á m - o l e s o g a l m á z s a s á t z s 2. I I m e l e d e v ö J - á n z s a h l e f. 4. I I a l m á z s a s á l 8 4 – 8 4 s á l á g i r r o k M I S I F 9 1 1 P. 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – - l e d e v ö j s e g e l d ő s l E. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – e g e l n e y g e k e m 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – ó l l á e r s é z e k l e d n e R. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – m e l e d e v ö j g e l n e y g e ő s l ü k / ó t t e n , s á t í r a k a t g e M n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 - t e l e k k e m - l e d e v ö J. 1 1. I I e s é z e k a l m á z s i s é l e m r e. T I 8 4 a l m á z s 8 4 8 4 8 4 8 4 8 4 8 4 - z s a h l e f ő l e m r e t ó y l o F 2 P. 8 4 s á l á n s á t á s c o b K i 1 P. g e l n e y g e ő s l ü k 8 4 – / k é t r é t t o d a á z z o H. 1 B 8 4 – 8 4 – y n é m d e r e i s é d ö k ű M. 2 B 8 4 – 8 4 8 4 8 4 8 4. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 t a m a K 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 i s é l e m r e. T I a l m á z s - t e l e k k e m - l e d e v ö J. 1 1. I I e s é z e k a l m á z s s e g e l d ő s l E - o l e k e m - l e d e v ö j. 2 1. I I a l m á z s a s á t z s - l e d e v ö J k e m - a l d o s á m - o l e s o g a l m á z s a s á t z s 2. I I m e l e d e v ö J - á n z s a h l e f. 4. I I a l m á z s a s á l 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 II. MELLÉKLET A 2223/96/EK RENDELET A. MELLÉKLETÉNEK II. MELLÉKLETE MÓDOSÍTÁSA A 11. pont első bekezdésének harmadik mondatából törölni kell a következő szöveget: „: kapott tulajdonosi jövedelem mínusz fizetett kamat, a saját tőke befektetéséből származó tulajdonosi jövedelem nélkül”. III. MELLÉKLET A FISIM SZÁMÍTÁSA 1. AZ S. 122 ÉS S. 123 SZEKTOROK FISIM SZÁMÍTÁSA a) Szükséges statisztikai adatok Az S. 122 és S. 123 alszektorok (1) mindegyikéhez olyan táblázatot kell használni, amely a hitelek, (a felhasználó szektorokra bontott) betétek és a pénzügyi közvetítők által az időszakra (négy negyedév átlaga) kibocsátott részvényektől különböző értékpapírok átlagállományát valamint az időszakra felhalmozott kamatnak az 1995- ös ESA-ban meghatározott kamattámogatások tényleges kedvezményezettekre való újrafelosztása utáni összegét tartalmazza. b) Referencia-kamatláb kiválasztása Az S. 122 és S. 123 alszektorokba tartozó pénzügyi közvetítők mérlegében a rezidens egységeknek nyújtott hitel- eket és a rezidens egységek betétjeit úgy kell részletezni, hogy elkülönüljenek a hitelek és betétek az alábbiak szerint: – – a bankközi (azaz az S. 122 és S. 123 szektorokban lévő gazdasági egységeken belüli), a felhasználó gazdasági szektorok által (S. 11 – S. 124 – S. 125 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (kivéve a központi ban- kokat) vállalt tételek. Ezen felül a külfölddel kapcsolatos hiteleket és betéteket (S2) a nem rezidens pénzügyi közvetítőkkel kapcsola- tos és az egyéb nem rezidensek közötti hitelekre és betétekre kell bontani. Az ötéves próbaidőszak alatt a tagállamoknak össze kell hasonlítaniuk a következő négy módszer szerint kiszámított belső referencia-kamatláb alkalmazásával kapott FISIM felosztására vonatkozó eredményeket: 1. módszer Ahhoz, hogy megkapják a rezidens pénzügyi közvetítők gazdasági szektor szerinti FISIM kibocsátását, a „belső” referencia ráta az S. 122 és S. 123 szektorok közötti hitelek kamatbevételei és az S. 122 és S. 123 szektorok közötti hitelek állományának hányadosaként kerül kiszámításra S. 122 és S. 123 szektorok közötti hitelek kamatbevétele S. 122 és S. 123 szektorok közötti hitelek állománya 2. módszer Ahhoz, hogy megkapják a rezidens pénzügyi közvetítők gazdasági szektor szerinti FISIM kibocsátását, a „belső” referencia ráta a bankközi hitelek és a pénzügyi közvetítők által kibocsátott részvényektől különböző értékpapí- rok súlyozott átlagaként kerül kiszámításra. A súlyokat az S. 122 és S. 123 szektorok rezidens pénzügyi közvetí- tői közötti hitelek és az S. 122 és S. 123 szektorok pénzügyi közvetítői által kibocsátott részvényeken kívüli értékpapírok rovatban lévő állományok képezik. (1) Az érintett pénzügyi közvetítők az S. 122 szektor (egyéb monetáris pénzügyi intézmények) és az S. 123 szektor (egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok nélkül), a befektetési alapok kivételével. 108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet S. 122 és S. 123 szektorok közötti hitelek kamatbevétele + S. 122 és S. 123 szektorok által kibocsátott részvényeken kívüli értékpapírok kamata S. 122 és S. 123 szektorok közötti hitelek állománya + S. 122 és S. 123 szektorok által kibocsátott részvényeken kívüli értékpapírok Amennyiben a nemzeti bankrendszer intézményi jellemzői nem teszik lehetővé e ráta kiszámítását (pl. mert a bankok nem bocsátanak ki részvényektől különböző értékpapírokat), egy alternatív referencia rátát kell hasz- nálni. E ráta kiszámításához azon eszközök (hitelek kivételével)/források (betétek kivételével) állományát és kamatforgalmát lehet felhasználni, amelyek lejáratig tartó átlagos futamideje a legközelebb áll az S. 122 és S. 123 szektorokban lévő pénzügyi közvetítők mérlegében található kötelezettségekéhez. 3. módszer Ahhoz, hogy megkapják a rezidens pénzügyi közvetítők gazdasági szektor szerinti FISIM kibocsátását, két refe- rencia rátát lehet alkalmazni, az egyiket a rövid távú tranzakciókra (kiszámítását az 1. módszer tartalmazza) és a másikat a hosszú távú ügyletekre (ezeknél azon részvényeken kívüli értékpapírok hivatalos kamatlábát alkal- mazzuk, amelyek lejárata egybeesik a mérlegben szereplő hosszú lejáratú kötelezettségekével). 4. módszer Ahhoz, hogy megkapják a rezidens pénzügyi közvetítők gazdasági szektor szerinti FISIM kibocsátását, a „belső” referencia ráta kiszámítása a következő három választási lehetőség egyike szerint történik: (a) a rezidens felhasználó gazdasági szektorokkal (S. 124 – S. 125 – S. 11 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (kivéve a központi bankokat) kapcsolatban alkalmazott hitel- és betéti kamat átlagaként; (b) a rezidens felhasználó gazdasági szektorokkal (S. 124 – S. 125 – S. 11 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (kivéve a központi bankokat) kapcsolatban alkalmazott hitel- és betéti kamat átlaga és az 1. módszer szerint kiszámí- tott implicit kamatláb átlagaként; (c) a rezidens felhasználó gazdasági szektorokkal (S. 124 – S. 125 – S. 11 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (kivéve a központi bankokat) kapcsolatban alkalmazott hitel- és betéti kamatláb átlaga és a 2. módszer szerint kiszámított implicit kamatláb átlagaként; A FISIM import és export meghatározásához használt referencia-kamatláb „egyrészt az S. 122 és S. 123 szekto- rok közötti hitelek, és másrészt a nem rezidens pénzügyi közvetítők” rovatok, valamint „egyrészt az S. 122 és S. 123 szektorok közötti betétek, másrészt a nem rezidens pénzügyi közvetítők” rovatok állományával súlyozott átlagos bankközi kamatláb. Ez a kiszámított ráta a „külső” referencia-kamatláb, amely a FISIM export és import kiszámítására használatos. A próbaidőszakban a számítások készítése során megkülönböztetést kell tenni a belső és a külső referencia- kamatlábak között mind a tranzakciókban résztvevő pénzügyi közvetítők székhelye, mind pedig azon pénzne- mek alapján, amelyekben ezeket az ügyleteket denominálták. A tagállamok kötelesek az Eurostat rendelkezésére bocsátani minden olyan statisztikai információt, amelyet az alkalmazott módszertanban felhasználnak. (c) A FISIM gazdasági szektorok szerinti részletes bontása Minden gazdasági szektorra el kell készíteni a rezidens pénzügyi közvetítők által nyújtott hitelek és betétek következő táblázatát: állomány kamatbevé- tel állomány fizetendő kamat A rezidens pénzügyi közvetítők által nyúj- tott hitelek 9 >>>>= >>>>; S 122 S 123 A rezidens pénzközvetí- tőknél elhelye- zett betétek 9 >>= >>; S122 S123 A gazdasági szektoronkénti teljes FISIM a gazdasági szektornak adott hitelek és a gazdasági szektor által elhe- lyezett betétek FISIM-jének az összege. A gazdasági szektornak nyújtott hitelekre vonatkozó FISIM = a hitelek kamatbevétele – (hitelállomány × „belső” referencia-kamatláb) 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 A gazdasági szektor által elhelyezett betétekre vonatkozó FISIM = (betét állomány × „belső” referencia-kamatláb) – a betétekre fizetett kamat A kibocsátás egy része exportra kerül; a pénzügyi közvetítők (S. 122 és S. 123) mérlege alapján megfigyelhető: állomány kamatbevétel állomány fizetett kamat A nem rezidens- eknek nyújtott hitelek A nem reziden- sek által elhelye- zett betétek Az exportált FISIM-et a „külső” bankközi referencia-kamatláb felhasználásával a következőképpen kell kiszámí- tani: A nem rezidenseknek (beleértve a pénzügyi közvetítőket is) nyújtott hitelekre vonatkozó FISIM = kamatbevétel – (hitelállomány × „külső” referencia-kamatláb) A nem rezidensek (beleértve a pénzügyi közvetítőket is) által elhelyezett betétekre vonatkozó FISIM = (betétállo- mány × „külső” referencia-kamatláb) – fizetett kamat (d) A háztartásokra osztott FISIM bontása folyó termelőfelhasználásra és végső fogyasztásra A háztartásoknak tulajdonítható szolgáltatásokat a következőkre kell bontani: – – – a háztartások folyó termelőfelhasználása lakástulajdonosi minőségben, a háztartások folyó termelőfelhasználása jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozási minőségben, a háztartások végső fogyasztása. Ez maga után vonja a háztartásoknak nyújtott hitelek (állomány és kamat) bontását: – – – lakáshitelekre, háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásainak nyújtott hitelekre, és háztartásoknak nyújtott egyéb hitelekre. A pénzügyi és monetáris statisztikákban a hitelezés különböző bontásai általában külön tüntetik fel a vállalkozás tulajdonos háztartásoknak nyújtott hiteleket és a lakáshiteleket. A háztartásoknak nyújtott egyéb hiteleket kivonással lehet kiszámítani. A három csoport állományára és kamataira vonatkozó információ alapján a háztartásoknak nyúj- tott hitelekre vonatkozó FISIM három tételre osztható (lakáshitelek, háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásai részére nyújtott hitelek és a háztartásoknak nyújtott egyéb hitelek). A lakáshitelek nem azonosak a jel- záloghitelekkel, mivel a jelzáloghiteleknek más céljaik vannak. A háztartások betétjeit a következők szerint kell részletezni: – a háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásainak betétei, – magánszemélyek betétei. Amennyiben az ötéves próbaidőszakban nem áll rendelkezésre statisztika a háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásainak betéteiről, a tagállamoknak a következő két módszerrel kell összehasonlítaniuk a FISIM felosztásának eredményeit: 1. módszer Az állományadatok meghatározhatók oly módon, hogy kiszámítjuk a betétek és a hozzáadott érték arányát a legki- sebb (jogi személyiséggel rendelkező) vállalkozások vonatkozásában, és ezt az arányt vetítik ki a háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásaira. 2. módszer Az állományadatok meghatározhatók úgy is, hogy kiszámítják a legkisebb (jogi személyiséggel rendelkező) vállalko- zások árbevétele és betétei arányát és ezt az arányt vetítik ki a háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vál- lalkozásaira. A háztartások betéteire vonatkozó FISIM-et fel kell osztani a háztartások jogi személyiséggel nem rendelkező vállal- kozásaira és a fogyasztó háztartásokra vonatkozó FISIM-re e két kategória átlagállománya alapján, amelyekre további információ hiányában azonos kamatlábat lehet alkalmazni. Alternatívaként, különösen abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre részletes adatok a háztartások hiteleiről és betéteiről, a háztartásokra vonatkozó FISIM felosztható folyó termelőfelhasználásra és végső fogyasztásra, biz- tosítva azt, hogy minden hitelt hozzá lehessen rendelni háztartásokhoz mint lakások előállítóihoz vagy tulajdonosai- hoz, és minden betétet hozzá lehessen rendelni a háztartásokhoz mint fogyasztókhoz. 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet 2. AZ IMPORTÁLT PÉNZKÖZVETÍTÉS SZÁMÍTÁSA A nem rezidens pénzügyi közvetítők rezidenseknek nyújtanak hitelt és rezidensektől fogadnak el betéteket. A gazda- sági szektorra a következő táblázatot kell összeállítani: állomány a nem rezidens pénzügyi közvetí- tők kamatbevéte- lei állomány a rezidens pénzü- gyi közvetítők kamatkiadásai A nem rezidens pénzügyi közvetí- tők által nyújtott hitelek A nem rezidens pénzügyi közvetí- tőknél elhelyezett betétek Ezért az egyes gazdasági szektorok által importált pénzközvetítés kiszámítása a következőképpen történik: A hitelekre importált FISIM = a nem rezidens pénzügyi közvetítők kamatbevétele – (hitelállomány × „külső” referen- cia-kamatláb) A betétekre importált FISIM = (betétállomány × „külső” referencia-kamatláb) – a rezidens pénzügyi közvetítők kamatkiadása 3. VÁLTOZATLAN ÁRAS FISIM A referencia és a tényleges kamatláb közötti különbség képezi a pénzügyi közvetítők által megkeresett árrést, és így a nyújtott szolgáltatás árának tekinthető. A változatlan áras FISIM-et az S. 122 és S. 123 szektorokban szereplő hitel- ekre és betétekre vonatkozó FISIM értéke és ezen ár hányadosaként számíthatjuk ki. A hitelállományt és a betéti állományt az általános árindex felhasználásával újraértékelik a bázisidőszak árai alapján (pl. az implicit árdeflátor a hazai végső keresletre). a gazdasági szektornak nyújtott hitelekre vonatkozó változatlan áras FISIM a gazdasági szektor betétjeire vonatkozó változatlan áras FISIM = = a gazdasági szektornak nyújtott hitelekre vonatkozó FISIM _______________________________________________________ árindex bázisidőszaki árrés _______________________________________________________ tényleges árrés a gazdasági szektor elhelyezett betéteinek FISIM-e _______________________________________________________ árindex bázisidőszaki árrés _______________________________________________________ tényleges árrés A hitelekre vonatkozó bázisidőszaki árrés = a hitelek tényleges kamatlába – referencia-kamatláb A betétekre vonatkozó bázisidőszaki árrés = referencia-kamatláb – a betétekre vonatkozó tényleges kamatláb