title: Directive 98/7/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 amending Directive 87/102/EEC for the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States concerning consumer credit

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer credit
interest
loan

formats: html pdf print

text: 1. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 101/17 DIRECTIVE 98/7/EC OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL of 16 February 1998 amending Directive 87/102/EEC for the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States concerning consumer credit THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 100a thereof, Having regard to the proposal of the Commission (1), Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (2), Acting in accordance with the procedure laid down in Article 189b of the Treaty (3), it is desirable, Whereas in order to promote the establishment and functioning of the internal market and to ensure that consumers benefit from a high level of protection, that a single method of calculating the annual percentage rate of charge for consumer credit should be used throughout the Community; Whereas Article 5 of Directive 87/102/EEC (4) provides for the introduction of a Community method or methods of calculating the annual percentage rate of charge; Whereas, in order to introduce this single method, it is desirable to draw up a single mathematical formula for calculating the annual percentage rate of charge and for determining the credit cost items to be used in the calculation by indicating those costs which must not be taken into account; Whereas Annex II of Directive 87/102/EEC introduced a mathematical formula for the calculation of the annual percentage rate of charge and Article 1a(2) of that Directive provided for the charges to be excluded from the calculation of the ‘total cost of credit to the consumer’; (1) OJ C 235, 13. 8. 1996, p. 8 and OJ C 137, 3. 5. 1997, p. 9. (2) OJ C 30, 30. 1. 1997, p. 94. (3) Opinion of the European Parliament of 20 February 1997 (OJ C 85, 17. 3. 1997, p. 108), Council Common Position of 7 July 1997 (OJ C 284, 19. 9. 1997, p. 1) and Decision of the European Parliament of 19 November 1997. Council Decision of 18 December 1997. (4) OJ L 42, 12. 2. 1987, p. 48. Directive as amended by Directive 90/88/EEC (OJ L 61, 10. 3. 1990, p. 14). Whereas during a transitional period of three years from 1 January 1993, Member States which prior to 1 March 1990 applied laws which permitted the use of another mathematical the annual percentage rate of charge, were permitted to continue to apply such laws; for calculating formula Whereas the Commission has submitted a Report to the Council which makes it possible, in the light of experience, to apply a single Community mathematical formula for calculating the annual percentage rate of charge; Whereas, since no Member State has made use of Article 1a(3) of Directive 87/102/EEC by which certain costs were excluded from the calculation of the annual percentage rate of charge in certain Member States, it has become obsolete; Whereas accuracy to at least one decimal place is necessary; Whereas a year is presumed to have 365 days or 365,25 days or (for leap years) 366 days, 52 weeks or 12 equal months; whereas an equal month is presumed to have 30,41666 days; Whereas it is desirable that consumers should be able to recognize the terms used different Member States to indicate the ‘annual percentage rate of charge’; Whereas it is appropriate to study without delay to what extent a further degree of harmonization of the cost elements of consumer credit is necessary in order to put the European consumer in a position to make a better comparison between the actual percentage rates of charges offered by institutions in the various Member States, thereby ensuring harmonious functioning of the internal market, HAVE ADOPTED THIS DIRECTIVE: Article 1 Directive 87/102/EEC shall be amneded as follows: (a) Article 1a(1)(a) shall be replaced by the following: — in the Greek language version of the Directive: ‘Τ(cid:239) (cid:243)υν(cid:239)λØκ(cid:222) (cid:229)(cid:244)η(cid:139) (cid:243)Ø(cid:239) (cid:240)ρÆγµÆ(cid:244)Øκ(cid:222) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:226)(cid:192)ρυν(cid:243)ης (cid:240)(cid:239)υ (cid:229)ŒØ(cid:243)ω(cid:139) ν(cid:229)Ø (cid:243)(cid:229) (cid:229)(cid:244)η(cid:139) (cid:243)ØÆ (cid:226)(cid:192)(cid:243)η (cid:244)Øς (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) - L 101/18 EN Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 (cid:243)(cid:229)ς ÆŒ(cid:221)(cid:229)ς (cid:244)(cid:239)υ (cid:243)υν(cid:222)λ(cid:239)υ (cid:244)ων (cid:244)ρ(cid:229)ł(cid:239)υ(cid:243)ω(cid:139) ν η(cid:139) µ(cid:229)λλ(cid:239)ν(cid:244)Ø- κω(cid:139) ν υ(cid:240)(cid:239)łρ(cid:229)ω(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων ((cid:228)Æν(cid:229)(cid:221)ων, (cid:229)Œ(cid:239)(cid:230)λη(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων κÆØ (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:226)Æρυ(cid:139) ν(cid:243)(cid:229)ων) (cid:240)(cid:239)υ (cid:219)ł(cid:239)υν ÆνÆλη(cid:230)θ(cid:229)(cid:221) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:239) (cid:228)Æν(cid:229)Ø(cid:243)(cid:244)η(cid:139) κÆØ (cid:244)(cid:239) ((cid:228)Æν(cid:229)Øœ(cid:222)µ(cid:229)ν(cid:239)) κÆ(cid:244)ÆνÆλω(cid:244)η(cid:139) , υ(cid:240)(cid:239)λ(cid:239)γ(cid:221)œ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)υ(cid:139) µ(cid:230)ωνÆ µ(cid:229) (cid:244)(cid:239) µÆθηµÆ(cid:244)Øκ(cid:222) (cid:244)υ(cid:139) (cid:240)(cid:239) (cid:240)(cid:239)υ (cid:240)ÆρÆ(cid:244)(cid:221)θ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:240)Æρ(cid:192)ρ(cid:244)ηµÆ ΙΙ. ’, (e) Annex II shall be replaced by the text of Annex I attached hereto; (f) Annex III shall be replaced by the text of Annex II attached hereto. — in the English language version of the Directive: Article 2 ‘The annual percentage rate of charge which shall be that rate, on an annual basis which equalizes the present value of all commitments (loans, repayments and charges), future or existing, agreed by the creditor and the borrower, shall be calculated in accordance with the mathematical formula set out in Annex II. ’; (b) Article 1a(3) shall be deleted; (c) Article 1a(5) shall be deleted; (d) Article 3 shall be replaced by the following: ‘Without prejudice to Council Directive 84/450/EEC of 10 September 1984 relating to the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States concerning misleading advertising (*), and to the rules and principles applicable to unfair advertising, any advertisement, or any offer which is displayed at business premises, in which a person offers credit or offers to arrange a credit agreement and in which a rate of interest or any figures relating to the cost of the credit are indicated, shall also include a statement of the annual percentage rate of charge, by means of a is representative example practicable. if no other means (*) OJ L 250, 19. 9. 1984, p. 17. Directive as last amended by Directive 97/55/EC (OJ L 280, 23. 10. 1997, p. 18). ’; 1. Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary for them to comply with this Directive no later than two years after the entry into force of this Directive. They shall inform the Commission thereof. When Member States adopt those measures, they shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such reference on the occasion of their official publication. The methods of making such reference shall be laid down by Member States. 2. The Member States shall communicate to the Commission the texts of the provisions of national law which this the Directive. field governed by they adopt in Article 3 This Directive is addressed to the Member States. Done at Brussels, 16 February 1998. For the European Parliament For the Council The President The President J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM 1. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 101/19 ANNEX I ‘ANNEX II THE BASIC EQUATION EXPRESSING THE EQUIVALENCE OF LOANS ON THE ONE HAND AND REPAYMENTS AND CHARGES ON THE OTHER K = m K9 = m9 AK (1 + i)tK = K = 1 K9 = 1 A9 K9 (1 + i)tK9 Meaning of letters and symbols: K K9 AK A9 K9 m m9 tK tK9 i is the number of a loan is the number of a repayment or a payment of charges is the amount of loan number K is the amount of repayment number K9 represents a sum is the number of the last loan is the number of the last repayment or payment of charges is the interval, expressed in years and fractions of a year, between the date of loan No 1 and those of subsequent loans Nos 2 to m is the interval, expressed in years and fractions of a year, between the date of loan No 1 and those of repayments or payments of charges Nos 1 to m9 is the percentage rate that can be calculated (either by algebra, by successive approximations, or by a computer programme) where the other terms in the equation are known from the contract or otherwise. Remarks: (a) The amounts paid by both parties at different times shall not necessarily be equal and shall not necessarily be paid at equal intervals. (b) The starting date shall be that of the first loan. (c) Intervals between dates used in the calculations shall be expressed in years or in fractions of a year. A year is presumed to have 365 days or 365,25 days or (for leap years) 366 days, 52 weeks or 12 equal months. An equal month is presumed to have 30,41666 days (i. e. 365/12). (d) The result of the calculation shall be expressed with an accuracy of at least one decimal place. When rounding to a particular decimal place the following rule shall apply: If the figure at the decimal place following this particular decimal place is greater than or equal to 5, the figure at this particular decimal place shall be increased by one. (e) Member States shall provide that the methods of resolution applicable give a result equal to that of the examples presented in Annex III. ’ (cid:229) (cid:229) (cid:229) L 101/20 EN Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 ANNEX II ‘ANNEX III EXAMPLES OF CALCULATION A. CALCULATION OF THE ANNUAL PERCENTAGE RATE OF CHARGE ON A CALENDAR BASIS (1 YEAR = 365 DAYS (OR 366 DAYS FOR LEAP YEARS)) First example Sum loaned: S = ECU 1 000 on 1 January 1994. It is repaid in a single payment of ECU 1 200 made on 1 July 1995 i. e. 1 1⁄2 years or 546 (= 365 + 181) days after the date of the loan. The equation becomes: 1 000 = 1 200 546 365 (1 + i) or: (1 + i)546/365 = 1,2 1 + i = 1,1296204 i = 0,1296204 This amount will be rounded to 13 % (or 12,96 % if an accuracy of two decimal places is preferred). Second example The sum loaned is S = ECU 1 000, but the creditor retains ECU 50 for administrative expenses, so that the loan is in fact ECU 950; the repayment of ECU 1 200, as in the first example, is again made on 1 July 1995. The equation becomes: 950 = 1 200 546 365 (1 + i) or: (1 + i)546/365 = 1,263157 1 + i = 1,169026 i = 0,169026 This amount will be rounded to 16,9 %. Third example The sum loaned is ECU 1 000, on 1 January 1994, repayable in two amounts, each of ECU 600, paid after one and two years respectively. 1. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 101/21 The equation becomes: 1 000 = 600 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 1 + i + 600 (1 + i)2 It is solved by algebra and produces i = 0,1306623 rounded to 13,1 % (or 13,07 % if an accuracy of two decimal places is preferred). Fourth example The sum loaned is S = ECU 1 000, on 1 January 1994, and the amounts to be paid by the borrower are: After 3 months (0,25 years/90 days): ECU 272 After 6 months (0,5 years/181 days): ECU 272 After 12 months (1 year/365 days): Total: The equation becomes: ECU 544 ECU 1 088 1 000 = 272 90 365 (1 + i) + 272 181 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) This equation allows i to be calculated by successive approximations, which can be programmed on a pocket calculator. The result is i = 0,13226 rounded to 13,2 % (or 13,23 % if an accuracy of two decimal places is preferred). B. CALCULATION OF THE ANNUAL PERCENTAGE RATE OF CHARGE ON THE BASIS OF A STANDARD YEAR (1 YEAR = 365 DAYS OR 365,25 DAYS, 52 WEEKS, OR 12 EQUAL MONTHS) First example Sum loaned: S = ECU 1 000. It is repaid in a single payment of ECU 1 200 made in 1,5 years (i. e. 1,5 × 365 = 547,5 days, 1,5 × 365,25 = 547,875 days, 1,5 × 366 = 549 days, 1,5 × 12 = 18 months, or 1,5 × 52 = 78 weeks) after the date of the loan. The equation becomes: 1 000 = 1 200 547,5 365 (1 + i) = 1 200 547,875 365,25 (1 + i) = 1 200 18 12 (1 + i) = 1 200 78 52 (1 + i) or: (1 + i)1,5 = 1,2 1 + i = 1,129243 i = 0,129243 This amount will be rounded to 12,9 % (or 12,92 % if an accuracy of two decimal places is preferred). L 101/22 EN Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 Second example The sum loaned is S = ECU 1 000, but the creditor retains ECU 50 for administrative expenses, so that the loan is in fact ECU 950; the repayment of ECU 1 200, as in the first example, is again made 1,5 years after the date of the loan. The equation becomes: 950 = 1 200 547,5 365 (1 + i) = 1 200 547,875 365,25 (1 + i) = 1 200 18 12 (1 + i) = 1 200 78 52 (1 + i) or: (1 + i)1,5 = 1 200/950 = 1,263157 1 + i = 1,168526 i = 0,168526 This amount will be rounded to 16,9 % (or 16,85 % if an accuracy of two decimal places is preferred). Third example The sum loaned is ECU 1 000, repayable in two amounts, each of ECU 600, paid after one and two years respectively. The equation becomes: 1 000 = 600 365 365 (1 + i) + 600 730 365 (1 + i) = 600 365,25 365,25 (1 + i) + 600 730,5 365,25 (1 + i) 600 = (1 + i) + 12 12 600 (1 + i) = 24 12 600 (1 + i) + 52 52 600 104 52 (1 + i) = 600 (1 + i)1 + 600 (1 + i)2 It is solved by algebra and produces i = 0,13066 which will be rounded to 13,1 % (or 13,07 % if an accuracy of two decimal places is preferred). Fourth example The sum loaned is S = ECU 1 000 and the amounts to be paid by the borrower are: After 3 months (0,25 years/13 weeks/91,25 days/91,3125 days): After 6 months (0,5 years/26 weeks/182,5 days/182,625 days): After 12 months (1 year/52 weeks/365 days/365,25 days): Total: ECU 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 1. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 101/23 The equation becomes: 1 000 = 272 91,25 365 (1 + i) + 272 182,5 365 (1 + i) + 544 365 365 (1 + i) = 272 91,3125 365,25 (1 + i) + 272 182,625 365,25 (1 + i) + 544 365,25 365,25 (1 + i) = = 272 (1 + i) + 3 12 272 (1 + i) + 6 12 544 (1 + i) 272 (1 + i) + 13 52 272 (1 + i) + 26 52 544 (1 + i) 12 12 52 52 = 272 (1 + i)0,25 + 272 (1 + i)0,5 + 544 (1 + i)1 This equation allows i to be calculated by successive approximations, which can be programmed on a pocket calculator. The result is i = 0,13185 which will be rounded to 13,2 % (or 13,19 % if an accuracy of two decimal places is preferred). ’


title: Rådets forordning (EF) nr. 368/98 af 16. februar 1998 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
chemical product
import
originating product

text: 18. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 47/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 368/98 af 16. februar 1998 om indførelse af en endelig antidumpingtold p(cid:134) importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlerti- dige told R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter konsultationer i Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (1) (2) (3) (4) (5) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1731/ (i det følgende benævnt »forordningen om 97 (2) midlertidig told«) blev der indført midlertidig anti- glyphosat, der dumpingtold p(cid:134) importen af henhører og ex 3808 30 27 og har oprindelse i Folkerepu- blikken Kina. under KN-kode ex 2931 00 80 B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE Efter indførelsen af de midlertidige antidumping- flere berørte parter foranstaltninger skriftlige bemærkninger. indsendte Importører i Fællesskabet, kinesiske eksportører og de to EF-producenter, der havde indgivet klagen, havde anmodet om en høring, og den blev indrømmet. Kommissionen fortsatte med at indhente og efter- prøve alle oplysninger, som den ans(cid:134) for nødven- dige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Parterne blev underrettet om de vigtigste kendsger- ninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke Kommissionen p(cid:134)tænkte at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkræv- (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1). (2) EFT L 243 af 5. 9. 1997, s. 7. ning af de beløb, der var stillet sikkerhed for i form af midlertidig told. Der blev ogs(cid:134) fastsat en frist, inden for hvilken parterne kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. (6) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de berørte parter blev gennemg(cid:134)et, og de blev taget i betragtning i Kommissionens endelige afgørelse, hvis det blev anset for rimeligt. (7) (8) C. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den p(cid:134)gældende vare Som anført i betragtning 10 i forordningen om midlertidig told er den p(cid:134)gældende vare glyphosat. Denne vare kan fremstilles i forskellige kvaliteter eller koncentrationer, hvor de vigtigste er følgende: formuleret glyphosat (med 36 % glyphosatind- hold), salt (med 62 %), kage (med 84 %) og syre (med 95 %). For at nedbringe transportomkostningerne, køber i koncentreret forhandlerne normalt glyphosat form (sædvanligvis syre, men ogs(cid:134) salt) og fortynder varen for at fremstille formuleret glyphosat, idet glyphosat kun kan fremtræde som slutprodukt i denne form, dvs. som et ikke-selektivt ukrudts- middel. De kinesiske eksportører og en række importører i Fællesskabet hævdede, at de ovennævnte forskel- lige former for glyphosat ikke kunne betragtes som (cid:130)n og samme vare, fordi de udviste store forskelle med hensyn til omkostninger, kundestruktur, pris og endeligt anvendelsesform(cid:134)l. En importør frem- førte især det argument, at ændringen fra syre til formuleret glyphosat krævede yderligere kemisk forarbejdning, og at det herved fremkomne formu- lerede produkt var af en anden kemisk sammen- sætning end syreformen. Importørerne mente som følge heraf, at syreformen, som tegnede sig for L 47/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 98 hovedparten af al den glyphosat, der blev indført fra Folkerepublikken Kina i undersøgelsespe- rioden, og den formulerede form, som tegnede sig for hovedparten af EF-erhvervsgrenens salg i samme periode, ikke kunne betragtes som samme vare. (9) Disse p(cid:134)stande blev imidlertid ikke anset for beret- tigede af følgende hoved(cid:134)rsager: (cid:190) Under selve undersøgelsen fandt man, at der ikke var grundlæggende forskelle i de kemiske egenskaber og andre egenskaber for alle oven- nævnte former for glyphosat. Selv om syren er et mellemtrin i fremstillingen af den formule- rede form, indeholder syren faktisk allerede de væsentlige kemiske egenskaber ved den formu- lerede vare. (cid:190) Selv om ovennævnte former for glyphosat er i forskellige koncentrationer, hvilket forklarer forskelle i omkostninger og pris, er omkostnin- gerne ved forarbejdning fra en form til en anden ikke særligt store. (cid:190) Endelig skal det bemærkes, at alle former for glyphosat har samme endelige anvendelses- form(cid:134)l, nemlig ukrudtsmiddel, om end i tilfældet med syre, salt og kage først efter yder- ligere forarbejdning til den formulerede form, og varen kan ikke anvendes til andre form(cid:134)l. (10) Det fastsl(cid:134)s derfor, at alle former i den foreliggende undersøgelse skal betragtes som (cid:130)n og samme vare, uanset glyphosatkoncentrationen. 2. Samme vare (11) fremstilling af glyphosat En af importørerne hævdede, at den proces, der anvendes til i Fælles- skabet og i Brasilien (referencelandet), er forskellig fra den, der anvendes i Folkerepublikken Kina, og at de varer, der fremkommer ved disse forskellige processer, ikke er de samme. (12) Undersøgelsen bekræftede, at det ikke er den samme fremstillingsproces, der anvendes hen- holdsvis i Fællesskabet og Brasilien og i Folkerepu- blikken Kina. Men den glyphosat, der fremstilles ved s(cid:134)vel den ene som den anden proces, fandt man var identisk i alle henseender. (13) I mangel af andre argumenter blev det bekræftet, at den glyphosat, der eksporteres til Fællesskabet af Folkerepublikken Kina, og den, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, er identisk i alle henseender. Det samme gælder for glyphosat frem- stillet i Brasilien, n(cid:134)r der sammenlignes med gly- phosat, der eksporteres fra Folkerepublikken Kina, og glyphosat, der fremstilles i Fællesskabet. Alle disse produkter er derfor identiske produkter som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det »grundforord- følgende benævnt ningen«). D. DUMPING 1. Referenceland (14) Nogle af eksportørerne og importørerne gentog, at de var imod valget af Brasilien som referenceland, og fremførte en række alternativer. Eksportørerne og at Kommissionen ikke gjorde nok for at undersøge, om de alternative forslag til referenceland var mere velegnede end Brasilien. importørerne gældende, gjorde især (15) Derfor foretog Kommissionen en grundig undersø- skal bemærkes, at gelse af alternativerne. Det producenterne i Indonesien alle nægtede at samar- bejde i forbindelse med Kommissionens undersø- gelse. I Brasilien er der to producenter og en bety- delig import af den p(cid:134)gældende vare; i Argentina, Australien, Indien og Malaysia er markederne i vid udstrækning domineret af selskaber, som er forret- forbundet med den største af de ningsmæssigt klagende dvs. Monsanto. P(cid:134) baggrund heraf blev det konkluderet, at ingen af de foresl(cid:134)ede lande var mere velegnede end Brasilien. Fællesskabet, producenter i 2. Normal værdi (16) Eksportørerne bad Kommissionen begrunde fast- sættelsen af en beregnet normal værdi for syre, n(cid:134)r det der anvendtes for det formulerede produkt. hjemmemarkedet, priserne var p(cid:134) (17) Hertil skal bemærkes, at som det blev forklaret eksportørerne i forbindelse med undersøgelsen, beregnedes den normale værdi for syre i overens- i grundforord- stemmelse med artikel 2, stk. 3, ningen, til uafhængige kunder ganske vist omfattede repræ- sentative mængder, men det havde ikke fundet sted i normal handel. Da der ikke blev fremsat yderligere argumenter vedrørende fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes den midlertidige fastsættelse hermed. salget p(cid:134) hjemmemarkedet fordi 3. Eksportpris (18) Da der ikke er fremsat yderligere argumenter vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes den midlertidige fastsættelse hermed. 4. Sammenligning (19) Eksportørerne hævdede, at Kommissionen ved fastsættelsen af dumpingmargenen havde sammen- lignet eksportpriserne for syre med den vejede gennemsnitlige normale værdi for s(cid:134)vel syre som det formulerede produkt. Hertil skal bemærkes, at eksportpriserne for syre kun var blevet sammen- lignet med den normale værdi for syre. Samme metode var blevet anvendt formuleret gly- phosat. P(cid:134) grundlag heraf var der blevet beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen. for 18. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 47/3 5. Dumpingmargener (20) Den metodologi, der anvendes til at fastsætte den endelige dumpingmargen, er den samme som den, der anvendtes ved beregning af den midlertidige dumpingmargen. Da hverken den normale værdi eller eksportprisen er ændret, bekræftes den midlertidige fastsættelse hermed. (21) Med henblik p(cid:134) den endelige er dumpingmargenen, udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, fortsat 38,2 %. afgørelse (22) (23) (24) (25) E. SKADE 1. Forbrug i Fællesskabet For at beregne det samlede synlige forbrug i Fællesskabet foretog Kommissionen en sammen- lægning af EF-producenternes salg og importen til Fællesskabet. af omfanget undersøgelse En yderligere af importen med oprindelse i s(cid:134)vel Folkerepublikken Kina som andre tredjelande resulterede i mindre ændringer i den samlede import og følgelig af tallene over forbruget i den undersøgte periode. P(cid:134) i konstateredes grundlag heraf forbruget i Fællesskabet p(cid:134) 130 % mellem 1991 og undersøgelsesperioden. en stigning 2. Dumpingimportens omfang og markedsandel En række importører anfægtede tallet for markeds- andelen for importen med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina, som den fremgik af forordningen at denne om midlertidig told. De hævdede, markedsandel var overvurderet, fordi der ikke var taget hensyn til den relative betydning af importen fra andre tredjelande, som f. eks. USA, Indien, Schweiz og Japan, som ifølge disse importører var kraftigt undervurderet i statistikkerne fra Eurostat. ikke anset I den forbindelse henvises der til, at fastsættelsen af importen med oprindelse i andre tredjelande end Folkerepublikken Kina i forordningen om midler- tidig told var baseret p(cid:134) oplysninger fra de samar- bejdsvillige importører i Fællesskabet. For denne imports vedkommende blev det for velegnet at anvende Eurostat, fordi der ikke kunne fastsættes præcise tal for denne import efter Euro- stats statistikker. Eurostat er nemlig kun tilgæn- gelig via KN-kode. Eftersom KN-koderne for gly- phosat ogs(cid:134) anvendes for andre produkter end den berørte vare, blev denne fremgangsm(cid:134)de anset for velegnet. Endvidere er det blevet bekræftet, at med hensyn til import med oprindelse i USA (der tæller langt den største enkelte importmængde, der er registreret af Eurostat) er der i den undersøgte periode importeret andre produkter end glyphosat under samme KN-kode som glyphosat. Det kan ogs(cid:134) vise sig at være tilfældet med import med anden oprindelse, eftersom omfanget af import med anden oprindelse, som er registreret af Euro- stat, i væsentlig grad har oversteget omfanget af importen af glyphosat, importørerne. som er indberettet af Af ovennævnte (cid:134)rsager, og da der ikke foreligger oplysninger, som kunne berettige til en anden fremgangsm(cid:134)de, blev omfanget af import med oprindelse i andre tredjelande end Folkerepu- blikken Kina endelig fastsat p(cid:134) grundlag af oplys- ningerne fra importørerne. (26) Hvad ang(cid:134)r import med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina, fastsattes størrelsen heraf i forord- ningen om midlertidig told p(cid:134) grundlag af Euro- stat, eftersom Kommissionen ikke var bekendt med, at der under samme KN-koder som gly- phosat importeredes andre varer fra Folkerepu- blikken Kina. Men ved den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder ans(cid:134)s det for rimeligt over at basere undersøgelsesresultaterne ogs(cid:134) udviklingen af Kinas eksport p(cid:134) oplysninger fra importørerne, eftersom disse oplysninger blev betragtet som troværdige. (27) Ovennævnte analyse i mindre ændringer i fastlæggelsen af forbruget (betragtning 23) og følgelig af markedsandelene for b(cid:134)de import og EF-producenternes salg. resulterede (28) Som følge af ovenst(cid:134)ende er den samlede dumpin- gimport af glyphosat med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina steget konstant og betydeligt fra et meget lavt niveau i 1991 til 1 487 tons i undersø- gelsesperioden. Glyphosat af kinesisk oprindelse blev solgt i tre hovedformer (syre, salt og formu- leret glyphosat), og det blev solgt i større mængder i nogle medlemsstater end i andre. (29) Markedsandelen for denne import fulgte en tilsva- rende stigende tendens, fra et meget lavt niveau mellem 1991 og 1993 til 9 % i 1994 og 11 % i undersøgelsesperioden, alts(cid:134) en meget betydelig stigningstakt efter 1993. 3. Priserne p(cid:134) dumpingvarerne og underbud (30) Der blev fremført en række argumenter af s(cid:134)vel EF-erhvervsgrenen som importørerne vedrørende forordningen om fastlæggelsen af underbud i midlertidig told. (31) for I den forbindelse henvises der til, at priserne blev sammenlignet formuleret glyphosat. For at sikre en rimelig prissammenligning og p(cid:134) grund af de forskellige typer af formuleret glyphosat p(cid:134) markedet, hvor priserne kan variere betydeligt b(cid:134)de ud fra varens koncentration og ud fra, hvilket stof til p(cid:134)virkning af overfladespæn- der er anvendt dingen, valgte Kommissionens tjenestegrene den mest almindelige formulering benævnt »3A«, som indeholder 360 g glyphosat pr. liter. Ved denne sammenligning har man derfor fra beregningen udelukket (cid:130)n type af »3A«, der fremstilles af EF- erhvervsgrenen, og som indeholder en særlig type stof til p(cid:134)virkning af overfladespændingen (alkyl- polyoxalkyl-ammoniumquat), som øger effektivi- teten. L 47/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 98 (32) (33) (34) (35) (36) (37) En af EF-producenterne fremførte det argument, at alle typer af formuleringer, der har samme koncen- tration, kan bruges uden forskel ud fra forbruge- rens synspunkt, uanset hvilket stof der er anvendt Ifølge til p(cid:134)virkning denne producent bør alle s(cid:134)danne typer, ogs(cid:134) den med det særlige stof til p(cid:134)virkning af overflade- spændingen, medtages for at der kan foretages en korrekt vurdering af prisunderbud for kinesiske formulerede varer. af overfladespændingen. Ifølge de tilgængelige oplysninger var glyphosat med det særlige stof til p(cid:134)virkning af overflade- spændingen imidlertid af en bedre kvalitet med hensyn til effektivitet og miljøp(cid:134)virkning end andre typer af tilsvarende koncentration, og det blev solgt til en pris, der var betydeligt højere end prisen for EF-erhvervsgrenens mere almindelige »3A«-formuleringer. For at sikre prissammenligne- lighed blev den metode, der blev anvendt i forord- ningen om midlertidig told, derfor opretholdt. Importørerne anfægtede de priser, der blev anvendt for importen fra Kina, som de p(cid:134)stod ikke var repræsentative, fordi importen herfra af formuleret glyphosat kun udgjorde en lille procentdel af al den glyphosat, der importeredes fra Folkerepu- blikken Kina i undersøgelsesperioden. Som tidligere omtalt skal det bemærkes, at prisun- derbuddene for formuleret glyphosat blev fastsat b(cid:134)de p(cid:134) grundlag af oplysninger om priserne p(cid:134) direkte importeret formuleret glyphosat fra en af eksportørerne, og p(cid:134) grundlag af de priser p(cid:134) formuleret glyphosat fremstillet i Fællesskabet ud fra kinesisk syre, som var meddelt af de samar- bejdsvillige importører i Fællesskabet. P(cid:134) grundlag heraf svarede de anvendte priser til en repræsen- tativ del af al import af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina. af grundlag ovenst(cid:134)ende fremgangsm(cid:134)de P(cid:134) konstateredes det, at der i undersøgelsesperioden var tale om prisunderbud p(cid:134) mellem 2 % og 13 % af EF-erhvervsgrenens vejede gen- nemsnitlige salgspris pr. enhed. tilsvarende 4. EF-erhvervsgrenens situation 4. 1. Markedsandel EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 98 % i 1991 til 95 % i 1992, 93 % i 1993, 86 % i 1994 og 85 % i undersøgelsesperioden. faldt støt 4. 2. Rentabilitet EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev vurderet p(cid:134) ny, s(cid:134) der kunne tages hensyn til faktorer som finansieringsomkostninger, som for en af produ- centernes vedkommende ikke var blevet fastsat korrekt i forordningen om midlertidig told. Det blev bekræftet, at en af producenterne registrerede betydelige finansielle tab i undersøgelsesperioden. Den anden producents forringedes betydeligt og n(cid:134)ede et meget lavt niveau i undersø- gelsesperioden. rentabilitet Der blev endvidere foretaget en beregning af denne producents rentabilitet for de produkttyper, der var mest udsat for konkurrence fra Folkerepu- blikken Kina, og som blev benyttet ved fastlæg- gelsen af underbud, og denne beregning viste bety- delige finansielle tab ved salg af s(cid:134)danne produkt- typer. 4. 3. Beskæftigelse (38) fastsatte beskæftigelsestal En af importørerne fremførte som argument, at det foreløbigt for EF- erhvervsgrenen forekom at være overvurderet, idet glyphosatfremstillingen normalt s(cid:134) mange folk. Kommissionen kan ud fra underbyg- gede oplysninger bekræfte, at der i undersøgelses- perioden var 814 beskæftiget med glyphosat-frem- stilling i EF-erhvervsgrenen. ikke kræver (39) Da der er ikke andre argumenter, fremført bekræftes de øvrige undersøgelsesresultater vedrø- rende EF-erhvervsgrenens som de fremg(cid:134)r af betragtning 46-53 i forordningen om midlertidig told. situation, 4. 4. Konklusion vedrørende spørgsm(cid:134)let om skade (40) Importørerne fremførte, at i lyset af stigningen i EF-erhvervsgrenens kapacitet, produktion, salg og beskæftigelse kunne det ikke siges, at denne erhvervsgren var p(cid:134)ført væsentlig skade i den betragtede periode. Det skal imidlertid anføres, at ifølge artikel 3, stk. 5, i grundforordningen er en eller flere af de skade- ikke faktorer, der nævnes i denne bestemmelse, nødvendigvis udslagsgivende for en bedømmelse af virkningerne af dumpingimporten for den p(cid:134)gæl- dende erhvervsgrens situation. I den forbindelse skal det bemærkes, at p(cid:134) trods af den positive udvikling af ovennævnte faktorer, som faldt sammen med en betydelig udvidelse af markedet i den undersøgte periode, var der tale om et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens markeds- andel og i priser og fortjeneste. Endvidere skal det anføres, at man fandt, at de kinesiske dumping- priser for syre i undersøgelsesperioden, s(cid:134)dan som det ogs(cid:134) blev bekræftet i analyserne af importpriser i betragtning 41-44 i forordningen om midlertidig told, l(cid:134) under EF-erhvervsgrenens fremstillingsom- kostninger for syre. Det viser, hvor stor indvirkning denne import har haft for denne erhvervsgrens situation. 18. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 47/5 Den konklusion, ifølge hvilken EF-erhvervsgrenen p(cid:134)førtes væsentlig skade i den betragtede periode, jf. betragtning 54 og 55 i forordningen om midler- tidig told, bekræftes derfor. ville blive efter udløbet af patentet. Det er dog klart, at priserne faldt til et langt lavere niveau end forventet. F. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG 1. Udløb af patent (41) Importørerne hævdede, at EF-erhvervsgrenens situation og især faldet i dens priser og fortjeneste hovedsageligt skyldtes udløbet af det patent, som en af EF-producenterne havde 1991. Importørerne anførte især, at faldet i priserne p(cid:134) glyphosat p(cid:134) EF-markedet var p(cid:134) linje med andre tilfælde af patentudløb, og at den faldende rentabi- litet for den tidligere patenthaver som følge heraf havde været at forvente. indtil Hvad ang(cid:134)r de tab, som de andre producenter m(cid:134)tte have lidt, anførte importørerne, at det skyldtes, at man ikke havde foregrebet den prisud- vikling p(cid:134) markedet, som ville følge efter udløbet af patentet. Importørerne anførte endvidere, at priserne p(cid:134) glyphosat p(cid:134) EF-markedet i undersø- gelsesperioden kunne sammenlignes med priserne p(cid:134) f. eks. varen p(cid:134) Argentina, hvilket at priserne p(cid:134) EF- markedet efter udløbet af patentet havde n(cid:134)et et normalt niveau. verdensmarkeder, andre viste, (42) Det skal bemærkes, at der ikke er fremlagt nye beviser om dette spørgsm(cid:134)l efter offentliggørelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater, som vil kunne berettige en ændring i konklusionerne vedrørende (cid:134)rsagssammenhænge. Især bemærkes det, at hvad ang(cid:134)r sammenligningen af priser p(cid:134) glyphosat i Fællesskabet og i Argentina er der ikke fremlagt tilstrækkelige oplysninger om priserne p(cid:134) sidstnævnte marked eller om, hvorvidt konkurren- cevilk(cid:134)rene i Argentina kan sammenlignes med vilk(cid:134)rene i Fællesskabet efter udløbet af patentet. Det skal desuden bemærkes, at der ikke kan fast- for denne vare, lægges en verdensmarkedspris eftersom situationen er forskellig for de forskellige markeder hvad ang(cid:134)r patent. (43) Med hensyn til EF-erhvervsgrenens rentabilitet kan der henvises til, at p(cid:134) trods af en betydelig nedgang i dens omkostninger faldt dens priser mere end omkostningerne. Endvidere viste undersøgelsen, at dette prisfald accelererede voldsomt mellem 1993 og undersøgelsesperioden, da importen fra Kina trængte ind p(cid:134) EF-markedet i betydeligt omfang. Det viser, at importen fra Kina uanset udløbet af patentet havde en negativ indvirkning p(cid:134) markeds- priserne i Fællesskabet. (44) For den anden EF-producent, som kom ind p(cid:134) markedet efter udløbet af patentet, skal det endvi- dere bemærkes, at den p(cid:134)gældende havde foretaget detaljerede prognoser over, hvor stort prisfaldet (45) (46) Endelig skal det understreges, at det blev konsta- teret, at prisen p(cid:134) glyphosatsyre fra Kina i undersø- gelsesperioden var lavere end EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger for glyphosatsyre, dvs. eksklusive salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, og priserne for formulerede varer pressedes derfor konstant nedad. I betragtning af alle ovennævnte elementer opret- holdes konklusionen i forordningen om midler- tidig told om, at dumpingpriserne i vidt omfang indvirkede p(cid:134) EF-erhvervsgrenens prisniveau og fortjeneste i den betragtede periode. Endvidere skal der henvises til, at dumpingimporten fra Kina havde til følge, at denne import fik en voksende markedsandel skade for EF-erhvervsgrenens markedsandel. til 2. Anden import (47) Hvad ang(cid:134)r virkningerne af anden import end importen fra Folkerepublikken Kina, hævdede en af importørerne, at Kommissionen havde under- vurderet omfanget af denne import, især import med oprindelse i Ungarn. Af de (cid:134)rsager, der er angivet i betragtning 25, blev importens omfang baseret p(cid:134) oplysninger fra importørerne. I den forbindelse skal det bemærkes, at der ogs(cid:134) havde været import fra Ungarn, Korea, Taiwan, Slovenien, Indien og Malaysia. Den samlede markedsandel for importen fra disse lande var i undersøgelsesperioden p(cid:134) 3,2 % og de enkelte markedsandele var p(cid:134) mindre end 1 % bortset fra Ungarn. For Ungarns vedkommende var markeds- andelen p(cid:134) 2 % i undersøgelsesperioden, men der forel(cid:134) ingen beviser for, at de ungarske varer importeredes til dumpingpriser. (48) I lyset af ovenst(cid:134)ende er det usandsynligt, at importen fra andre tredjelande har haft nogen væsentlig indvirkning p(cid:134) EF-erhvervsgrenens situa- tion. 3. Konklusion vedrørende (cid:134)rsagssammenhæng (49) Selv om det ikke bestrides, at udløbet af patentet havde indvirkning p(cid:134) EF-erhvervsgrenens situation, kunne det konkluderes, at den p(cid:134)gældende import særskilt betragtet har for(cid:134)rsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen. Konklusionen vedrørende (cid:134)rsagssammenhæng, som er anført i betragtning 56-60 told, i bekræftes derfor. forordningen om midlertidig (50) (51) (52) (53) (54) L 47/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 98 G. FÆLLESSKABETS INTERESSER H. ENDELIG TOLD 1. Følgevirkninger for importører i hævdede, Fællesskabet Importørerne at indførelsen af antidumpingtold ville tvinge dem til at skære ned p(cid:134) en stor del af deres aktiviteter. Men eftersom denne p(cid:134)stand ikke er blevet dokumen- teret, og af de (cid:134)rsager, der fremg(cid:134)r af betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told, kan den ikke betragtes som berettiget. (56) Med henblik p(cid:134) at fastsætte tolden benyttedes som referencegrundlag glyphosat i syreform, fordi syre- formen tegnede sig for 67 % af de mængder, der importeredes fra Folkerepublikken Kina i undersø- gelsesperioden. Desuden er syre det fælles grundlag for alle former for glyphosat, der eksporteres fra Folkerepublikken Kina og som fremstilles i Fællesskabet. 2. Konkurrencen i Fællesskabet (57) En af importørerne hævdede, at indførelsen af told ville styrke den tidligere patenthavers position p(cid:134) EF-markedet og derved forhindre, at der opstod konkurrence p(cid:134) dette marked. I den forbindelse anses det tværtimod for sandsyn- ligt, at indførelsen af foranstaltninger vil kunne sikre rentabilitet for s(cid:134)vel nye EF-producenter som for allerede eksisterende producenter og derved øge antallet af konkurrenter p(cid:134) markedet. Som anført i betragtning 70 og 71 i forordningen om midlertidig told er der efter udløbet af patentet kommet to nye producenter p(cid:134) EF-markedet. Men investeringerne fra disse nye producenter er bragt i fare med den fortsatte tilstedeværelse af dum- pingimport, hvor priserne tilsyneladende er fortsat med at falde efter undersøgelsesperioden. Det anses derfor for vigtigt, at der bliver skabt rimelige konkurrencevilk(cid:134)r p(cid:134) EF-markedet for at sikre, at disse producenter kan overleve, og ogs(cid:134) at der dukker nye op. Endvidere er det p(cid:134) grund af de vanskeligheder, som nye producenter møder som følge af de kine- siske dumpingpriser, sandsynligt, at konkurrencen i Fællesskabet, hvis der ikke indføres foranstalt- ninger, vil blive begrænset til kun at omfatte den tidligere patenthaver og de kinesiske eksportører, for s(cid:134) vidt den tidligere patenthaver vil være i stand til at konkurrere med de kinesiske eksportørers meget lave dumpingpriser. Det er opfattelsen, at nye producenter vil kunne sikre øget konkurrence p(cid:134) EF-markedet, eftersom der vil være flere konkurrenter p(cid:134) markedet. EF-forbrugerne vil dermed have adgang til flere p(cid:134)lidelige forsynings- kilder, end det ville være tilfældet, hvis importen fra Kina var det eneste alternativ til den tidligere patenthavers varer. 3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser (55) Da der ikke er fremkommet andre argumenter, fastholdes konklusionerne vedrørende Fællesska- bets interesser, som de fremg(cid:134)r af betragtning 61- 74 i forordningen om midlertidig told. at For at fastsætte størrelsen af den told, der vil være afhjælpe den skade, tilstrækkelig til som dumpingimporten EF-erhvervsgrenen, p(cid:134)fører fandt Kommissionen, at priserne p(cid:134) dumpingva- rerne m(cid:134)tte sammenlignes med EF-erhvervsgre- nens produktionsomkostninger for glyphosatsyre plus et rimeligt tillæg til dækning af fortjeneste. I den forbindelse anfægtede EF-erhvervsgrenen b(cid:134)de den foreløbige fastsættelse af dens produktionsom- kostninger, eftersom der ikke var indregnet visse F&U-omkostninger, som erhvervsgrenen havde krævet, og den fortjeneste, som Kommissionen havde sat, og som erhvervsgrenen ans(cid:134) for at være undervurderet for en vare i den kemiske sektor. (58) EF-erhvervsgrenen fremførte især, at Kommis- sionen i forordningen om midlertidig told fejlag- tigt havde klassificeret glyphosatsyre som en r(cid:134)vare, og at dette havde resulteret i en undervurdering af s(cid:134)vel de F&U-omkostninger som den fortjenst- margen, der blev fastsat for denne vare. EF- erhvervsgrenen hævdede, at glyphosatsyre er et højteknologisk produkt, som kræver vedvarende forskning og udvikling for at kunne opfylde miljø- kravene. (59) I den forbindelse fremlagde den p(cid:134)gældende tilstrækkelig supplerende dokumenta- producent tion, forbindelsen mellem visse der F&U-omkostninger og den p(cid:134)gældende varetype. viste (60) Med henblik p(cid:134) at f(cid:134) fastlagt den nødvendige pris- forhøjelse til at afhjælpe skaden blev produktions- omkostningerne for EF-erhvervsgrenen derfor justeret under hensyntagen til disse F&U-omkostninger i de tilfælde, hvor det var nødvendigt. i (61) Der blev ikke fremlagt yderligere dokumentation vedrørende F&U-omkostninger tilknytning til glyphosat, som skulle tages i betragtning med henblik p(cid:134) den endelige afgørelse. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den tidligere patenthaver kan det i kraft af varigheden af patentbeskyttelsen for denne virk- somhed antages, at eventuelle andre større forsk- ningsomkostninger i forbindelse med denne vare allerede var dækket. 18. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 47/7 (62) Hvad ang(cid:134)r fortjeneste fremførte EF-erhvervs- grenen, at det for glyphosatindustrien ville være rimeligt med en højere fortjenstmargen end den, der var fastsat i forordningen om midlertidig told. I den forbindelse skal det bemærkes, at priserne p(cid:134) størstedelen af den undersøgte EF-markedet i periode var p(cid:134)virket af det tidligere patent, og senest af de kinesiske dumpingpriser. Derfor var det ikke muligt at f(cid:134) p(cid:134)lidelige oplysninger om, hvilken fortjeneste denne erhvervsgren vil kunne opn(cid:134) under normale konkurrencevilk(cid:134)r. (63) Under alle omstændigheder m(cid:134) det ikke glemmes, at uanset om glyphosatsyre betragtes som en r(cid:134)vare, har glyphosat over en lang periode nydt godt af patentbeskyttelse. En fortjenstmargen p(cid:134) 5 % af omsætningen ans(cid:134)s derfor for rimelig. Det skal bemærkes, at den samme fortjenstmargen blev betragtet som passende for producenter i reference- landet forordningen om midlertidig told). (jf. betragtning 26 i (64) Endvidere blev det nødvendigt med en mindre nedjustering af det beløb, der p(cid:134)løb efter indførsel, og som skulle lægges til den kinesiske cif-eksport- pris for glyphosatsyre, s(cid:134)ledes at der kunne fore- tages en sammenligning i samme handelsled. (65) Ud fra de reviderede tal blev der foretaget en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af eksportpriserne for glyphosatsyre i undersøgelses- perioden, beregnet cif Fællesskabets grænse og justeret for told og omkostninger, der p(cid:134)løb efter indførsel, og det vejede gennemsnit af EF-erhvervs- grenens produktionsomkostninger med tillæg af en fortjenstmargen p(cid:134) 5 %. (66) Denne sammenligning resulterede i en skadestær- skel p(cid:134) 24,0 % p(cid:134) basis af den gennemsnitlige nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. (67) Da skadestærsklen er lavere end den fastlagte dumpingmargen, bør den endelige antidumping- told i henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforord- ningen fastsættes p(cid:134) grundlag af førstnævnte. (68) I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD P(cid:134) baggrund af konklusionerne vedrørende den endelige fastsættelse af dumping og skade, og i betragtning af, at den endelige told er højere end den midlertidigt fastsatte told, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt til den sats, der er fastsat i forordningen om midlertidig told (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 indføres 1. Der antidumpingtold p(cid:134) en endelig importen af glyphosat henhørende under KN-kode ex 2931 00 95 og ex 3808 30 27 (Taric-kode 3808 30 27 * 10) og med oprin- delse i Folkerepublikken Kina. 2931 00 95 * 80) (Taric-kode 2. Antidumpingtolden fastsættes til 24,0 % af netto- prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. 3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestem- melser for told anvendelse. Artikel 2 De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1731/97 er stillet sikkerhed i form af midlertidig anti- dumpingtold, opkræves endeligt med samme sats som den midlertidige told. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne G. BROWN Formand


title: WRITTEN QUESTION No. 437/98 by Mark WATTS to the Commission. Duty-free concessions

eurovoc_concepts:
VAT
airport
application of the law
duty-free sale
excise duty
ferryboat

text: C 304/104 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 2. 10. 98 (98/C 304/155) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0435/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Leonie van Bladel (UPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Euroopan turvallisuuspolitiikan tukeminen Jugoslavian liittotasavallan kansantaloutta elvytta¤ma¤lla¤ Katsooko komissio, etta¤ rauhan ja vakauden sa¤ilytta¤minen Balkanin niemimaalla kuuluu Euroopan turvallisuus- poliittisiin intresseihin, etta¤ Jugoslavian liittotasavallan rooli on ta¤ssa¤ tavalla tai toisella ta¤rkea¤ ja etta¤ vaikka Jugoslavian liittotasavaltaa ei hallitakaan demokraattisesti, sen johtajat eiva¤t ta¤ha¤n tehta¤va¤a¤n pysty, jos maan kansalaiset eiva¤t tue johtajiaan riitta¤va¤sti? Katsooko komissio, etta¤ Jugoslavian liittotasavallan jatkuva taloudellinen ja kaupallinen erista¤minen, jota kansainva¤linen yhteiso¤ on ylla¤pita¤nyt jo pitka¤a¤n, yhdistettyna¤ maan kansantalouden huonoon hoitoon johtaa ka¤yta¤nno¤ssa¤ (cid:148)kurjistamispolitiikkaan(cid:148), josta kansainva¤linen yhteiso¤ on Jugoslavian liittotasavallan kansalaisten mielesta¤ suureksi osaksi vastuussa, ja etta¤ ta¤sta¤ syysta¤ Euroopan toivoma politiikka ei saa tarpeeksi laajaa tukea eika¤ viranomaisilla na¤ista¤ sisa¤poliittisista syista¤ ole kuin rajoitettu toimintamahdollisuus? Onko komissio edella¤ mainitun perusteella valmis vaatimaan tarvittavaa investointipa¤a¤omaa ja tarvittaessa myo¤s ta¤ma¤n pa¤a¤oman rationaaliseen sijoittamiseen tarvittavaa asiantuntija-apua Maailmanpankin ja Kansainva¤lisen valuuttarahaston kaltaisilta laitoksilta, ja siina¤ tapauksessa, etta¤ na¤ma¤ tahot eiva¤t ole ta¤ha¤n halukkaita tai eiva¤t ta¤ha¤n pysty, vaikuttamaan jollain toisella tavalla siihen, etta¤ Jugoslavian liittotasavallan talous saadaan ja¤lleen jaloilleen, jotta maan kansalaiset luottaisivat paremmin kansainva¤lisen yhteiso¤n tavoitteisiin ja ta¤ma¤n seurauksena myo¤s mahdollisesti eurooppalaiseen ajatusmaailmaan perustuviin poliittisiin na¤kemyksiin? Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) Kosovon kriisi ja pelko sen levia¤misesta¤ alueen ulkopuolelle osoittavat selva¤sti Jugoslavian liittotasavallan ta¤rkea¤n tehta¤va¤n Balkanin alueen vakaudessa. Ne myo¤s osoittavat valitettavasti Belgradin haluttomuuden vastata ta¤ssa¤ suhteessa velvollisuuksistaan. Serbian talouden heikentymisesta¤ ei voi syytta¤a¤ kansainva¤lista¤ yhteiso¤a¤ tai aikaisempien pakotteiden (cid:145)jatkuvaa vaikutusta(cid:146) vaan se on pikemminkin seurausta Belgradin viranomaisten kyvytto¤myydesta¤ panna ta¤yta¤nto¤o¤n va¤ltta¤ma¤tto¤mia¤ talousuudistukseen kuuluvia toimenpiteita¤ ja noudattaa oleellisia poliittisia ja taloudellisia ehtoja, jotka joko kansainva¤liset rahoituslaitokset tai yhteiso¤ ovat liitta¤neet myo¤nta¤ma¤a¤nsa¤ taloudelliseen tukeen. Se myo¤s osoittaa, etta¤ Jugoslavian liittotasavallan johto ei tunne tarvitsevansa oman kansansa tukea. Komissio on edelleen valmis ehdottamaan kaupan yksipuolisen suosituimmuuskohtelun palauttamista tai Jugoslavian liittotasavallan sisa¤llytta¤mista¤ Phare-ohjelmaan heti, kun maa ta¤ytta¤a¤ oleelliset poliittiset ja taloudelliset ehdot. Na¤ihin ehtoihin, jotka koskevat myo¤s muita maita, joihin sovelletaan alueellista la¤hestymis- tapaa, kuuluvat demokratian ja ihmisoikeuksien perusperiaatteiden kunnioittaminen. Na¤ma¤ ovat kansainva¤lisesti tunnustettuja normeja, joista ei ole neuvotteluvaraa. Na¤iden ehtojen ta¤ytta¤minen on lisa¤ksi Serbian va¤esto¤n etujen mukaista, silla¤ sen poliittinen johto ei nykyisella¤a¤n ota va¤esto¤n tarpeita asianmukaisesti huomioon. (98/C 304/156) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (16. helmikuuta 1998) Aihe: Verovapaan myynnin lopettaminen Koska komissio on useaan kertaan todennut, etta¤ verovapaan myynnin lopettaminen etenee suunnitelmien mukaisesti kohti sen toteuttamista vuoden 1999 puoliva¤lissa¤, voiko komissio vahvistaa pa¤iva¤ma¤a¤ra¤n, johon mennessa¤ se aikoo esitta¤a¤ tarvittavan direktiiviehdotuksen, joka koskee ALV- ja valmisteveroja¤rjestelma¤a¤, joka on ta¤yta¤nto¤o¤npantava kaikissa ja¤senvaltioissa verovapaan myynnin lopettamisen ja¤lkeen toiminnassa olevien autolautta- ja lentoliikenneyhteyksien sujuvan toiminnan takaamiseksi?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 458/98 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Telecom Italia y Municipio de Roma sobre fibras ópticas

eurovoc_concepts:
Italy
advertising malpractice
competition
competition law
information technology
technological change
telecommunications
telecommunications equipment
transmission network
urban infrastructure

formats: html print


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998, millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

text: 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31998R0448 27. 2. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998, 97 L 58/1 millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, kohustatud tegema vastavalt käesoleva määruse III lisas kirjel- datud katsemeetoditele sellise katseperioodi jooksul, mis on pii- savalt pikk, et teada saada, kas käesolev jaotus annab usal- dusväärsemaid tulemusi asjakohase majandustegevuse täpseks mõõtmiseks kui praegune jaotamatajätmine; võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust (3) ning arvestades, et: nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta ühenduses (4) sisaldab liikmesriikide arvepidamise koos- tamiseks kasutatavate ühiste standardite, määratluste, liigituste ja raamatupidamiseeskirjade kontrollraamistikku, mida on vaja Euroopa Ühenduse statistikanõuete täitmiseks, et saada liikmes- riikide vahel võrreldavaid tulemusi; määruse (EÜ) nr 2223/96 artikli 2 lõige 3 sätestab, et otsus kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaota- mise kohta tehakse hiljemalt 31. detsembril 1997; jaota- kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) mise probleemi lahendamine peaks suuresti parandama ESA metodoloogiat ja võimaldama Euroopa Liidu siseseid sisemajan- duse kogutoodangu (SKT) tasemeid täpsemini võrrelda; käesoleva määruse eesmärk on võtta kasutusele FISIMi jaota- mise põhimõte ja selle rakendamise üksikasjalikud reeglid; FISIMi jaotamise ja selle jaotuse rakendamise üksikasjalike reeg- lite tõhusust tuleb hinnata arvutuste abil, mida liikmesriigid on on vajalik, et komisjon esitaks katseperioodi jooksul tehtud arvutuste põhjal hindamisaruanded andmete kvaliteedi, eriti nende kättesaadavuse kohta, ning analüüsiks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt andmete ajalist järjepidevust ja tulemuste tund- likkust erinevate katsemeetodite lõikes; saadud tulemuste usaldusväärsust pooldava hinnangu korral on vajalik, et komisjon teeks otsuse FISIMi jaotamiseks sobivaima meetodi suhtes; kui katsemeetodid ei anna usaldusväärsemaid tulemusi asjako- hase majandustegevuse täpseks mõõtmiseks kui praegune jaota- matajätmine, on siiski vajalik, et komisjon esitaks nõukogule asjakohase ettepaneku määruse (EÜ) nr 2223/96 muutmiseks; on vajalik, et nõukogu võtaks komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu otsuse FISIMi jaotamiseks, et määrata kind- laks ühenduse eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatav SKT; on vajalik, et FISIMit ei jaotataks muude ühenduse tegevuspõhi- mõtete eesmärgil, kuni komisjon on teinud otsuse FISIMi liigi- tamiseks kasutatava meetodi suhtes, juhul kui saadud tulemusi peetakse usaldusväärsemateks; (1) EÜT C 124, 21. 4. 1997, lk 28. (2) EÜT C 339, 10. 11. 1997. (3) Arvamus esitati 16. oktoobril 1997 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (4) EÜT L 310, 30. 11. 1996, lk 1. kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega on käesoleva määruse eesmärke võimalik paremini saavutada ühenduse kui liikmesrii- kide tasandil, kuna ainult komisjon saab kooskõlastada FISIMi statistiliste arvutamis- ja jaotamismeetodite vajalikku ühtlusta- 98 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd mist ühenduse tasandil; nii tegelikku arvutamist ja jaotamist kui ka meetodite kohaldamise jälgimiseks vajaliku infrastruk- tuuri peaksid siiski korraldama liikmesriigid; seepärast on vaja- lik sätestada, et pädevatel siseriiklikel ametiasutustel on siserii- klikul tasandil juurdepääs kõigile olemasolevatele andmetele; otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (1) loodud Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komiteega ja otsusega 91/115/EMÜ (2) loo- dud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteega on vastavalt nõu peetud kooskõlas kummagi eespool nimetatud otsuse artikliga 3, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva määruse eesmärk on usaldusväärset metoodikat 1. kasutades võtta kasutusele põhimõte määruse nr 2223/96 A lisa I lisas kirjeldatud kaudselt mõõdetavate finantsvahendustee- nuste (FISIM) jaotamiseks. Selleks muudetakse määruse (EÜ) nr 2223/96 A lisa I ja 2. II lisa kooskõlas käesoleva määruse I ja II lisaga. Artikkel 4 Arvutustulemuste esitamine katseperioodil Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 2 lõikes 1 nimetatud arvutuste tulemused kooskõlas järgmise ajakavaga: 1995. , 1996. , 1997. ja 1998. kalendriaasta tulemused esitatakse hiljemalt 1. novembriks 1999. 1999. kalendriaasta ning 1995. , 1996. , 1997. ja 1998. kalendri- aasta parandatud tulemused esitatakse hiljemalt 1. novembriks 2000. 2000. kalendriaasta ning 1995. , 1996. , 1997. , 1998. ja 1999. kalendriaasta hiljemalt 1. novembriks 2001. parandatud tulemused esitatakse 2001. kalendriaasta esialgsed arvestused ning 1995. , 1996. , 1997. , 1998. , 1999. ja 2000. kalendriaasta parandatud tulemu- sed esitatakse hiljemalt 30. aprilliks 2002. Artikkel 2 Meetodid Artikkel 5 Tulemuste hindamine Liikmesriigid 1. käesoleva määruse III lisas kirjeldatud meetoditega artiklis 4 kirjeldatud katseperioodi jooksul. kooskõlas arvutusi teevad 2. Nende arvutuste hindamistulemuste põhjal tehakse koos- kõlas artikliga 5 otsus FISIMi jaotamiseks kasutatava meetodi suhtes. Artikkel 3 Vahendid 1. Liikmesriigid tagavad nende arvutuste tegemiseks vajalike andmete või asjakohaste arvestuste viivitamatu edastamise artikli 2 lõikes 1 nimetatud arvutuste tegemise eest vastutavale siseriiklikule ametiasutusele. 2. Siseriiklik ametiasutus vastutab nende täiendavate and- mete kogumise eest, mida ta peab arvutuste tegemisel vajali- kuks. (1) EÜT L 181, 28. 6. 1989, lk 47. (2) EÜT L 59, 6. 3. 1991, lk 19. Otsust on muudetud otsusega 96/174/ EÜ (EÜT L 51, 1. 3. 1996, lk 48). 1. Pärast statistikaprogrammi komiteega nõu pidamist esitab komisjon artiklis 4 nimetatud tulemuste põhjal Euroopa Parla- mendile ja nõukogule enne 31. detsembrit 2000 vahearuande ja enne 1. juulit 2002 lõpparuande, mis sisaldab III lisas kirjel- datud FISIMi jaotamise ja arvutamise katsemeetodite tulemuste kvalitatiivset ja kvantitatiivset analüüsi. Komisjon võtab kooskõlas artiklis 7 esitatud menetlusega 2. käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud meetmed, kaasa arvatud meetmed III lisas kirjeldatud katsemeetodite selgitami- seks ja parandamiseks. 3. Olles eelnevalt kooskõlas artiklis 7 esitatud menetlusega pidanud nõu monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komi- teega võtab komisjon enne 31. detsembrit 2002 vastu FISIMi jaotamiseks kasutatava meetodi, kui katseperioodi jooksul saa- dud tulemuste usaldusväärsuse hindamist käsitleva lõpparuande järeldused on pooldavad. 4. Kui komisjon leiab lõikes 1 nimetatud lõplikus hindami- saruandes, et ükski FISIMi jaotamise katsemeetod ei ole majan- dustegevuse täpseks mõõtmiseks usaldusväärsem kui praegune jaotamatajätmine, esitab komisjon vajaduse korral nõukogule asjakohase ettepaneku määruse (EÜ) nr 2223/96 muutmiseks. 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 Artikkel 6 Andmete edastamine komisjonile Alates 1. jaanuarist 2003 edastavad liikmesriigid komisjonile käesoleva määruse kohaselt tehtud arvutused osana määruse (EÜ) nr 2223/96 artiklis 3 nimetatud tabelitest. b) Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepa- neku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 7 Menetlus Artikkel 8 Erandid Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee, edaspidi 1. “komitee”. 2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsi- muse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõu- kogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liik- mesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Erandina käesolevast määrusest: 1. võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu otsuse FISIMi jaotamiseks, et määrata kindlaks ühen- duse eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatav SKT. 2. ei jaotata FISIMit muude ühenduse tegevuspõhimõtete eesmärgil seni, kuni komisjon on kooskõlas artikli 5 lõikega 3 teinud otsuse FISIMi jaotamiseks kasutatava mee- todi suhtes. Artikkel 9 Lõppsätted 3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeva. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. veebruar 1998 Nõukogu nimel eesistuja G. BROWN 100 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd I LISA MUUDATUSED MÄÄRUSE (EÜ) NR 2223/96 A LISAS JA VIIMASE I LISAS 1. peatükk 1. 13, viies lõik, punkt d Pärast sõnastust “ESA sisaldab ka mitmeid konkreetseid kokkuleppeid, nt:” kustutatakse järgmine: Asendatakse järgmisega: “kaudselt mõõdetavate finantsteenuste kasutamise kirjendamine nominaalsektori või nominaaltegevusala vahetarbimisena. ” “kaudselt mõõdetavate finantsvahendustee- nuste (FISIM) jaotamine nende kasutajasek- torite/tegevusalade järgi. ” 1. 25, teine lõik 3. peatükk 3. 63. Sõnadega põhimõtetes on:” algava punktide lõppu lisatakse järgmine punkt: “Mõned suuremad erinevused loetelu “i) kaudselt mõõdetavate finantsvahendus- teenuste (FISIM) kasutamine jaotatakse nüüd nominaalsektori (tegevusala) ase- mel kasutajasektorite/tegevusalade järgi. Selle tulemusena ei kirjendata FISIMi kasutamist enam tavapäraselt vahetarbi- misena, vaid see võib olla ka lõpptarbi- mine ja eksport. See tähendab, et võib toimuda ka FISIMi import. ” Neljandas lõigus kustutatakse kogu tekst algu- sest kuni “… mõõdetakse sissenõutavate tee- nus- ja vahendustasude alusel” kaasa arva- tud. Asendatakse järgmisega: “J. Finantsvahendusteenused (kaasa arvatud kindlustusteenused ja pensionifondide tee- nused) Finantsvahendusteenused arvatud kindlustusteenused ja pensionifondide tee- nused) hõlmavad: (välja a) finantsvahendusteenuseid, mille eest finantsvahendajad võtavad oma klienti- tasu ja mida mõõdetakse delt otseselt võetavate vahendustasude summana. teenus- ja 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 võivad Finantsvahendajad pakutavate vahendusteenuste eest otseselt tasu võtta. Selliste teenuste kogutoodangut mõõde- takse võetavate teenus- ja vahendusta- sude alusel; b) kaudselt mõõdetavaid finantsvahendus- teenuseid (FISIM), mille eest võetakse tasu kaudselt. Finantsvahendajad pakuvad teenuseid, mille eest nad ei võta otseselt teenus- ja vahendustasusid. Nad maksavad väik- sema määraga intresse, kui nad vastasel korral maksaksid nendele, kes neile raha laenavad, ja nõuavad suurema määraga intresse neilt, kellele nad laenavad. Järelikult tekitab FISIMi kogutoodangu selliste laenude ja hoiuste haldamine finantsvahendajate poolt, milliste intres- simäärasid nad kontrollivad; vastupidiselt ei ole olemas muude väärtpaberite kui aktsiate vahendusteenust. Allsektorite S122 (muud rahaasutused) ja S123 (muud finantsvahendajad, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifon- did), välja arvatud investeerimisfondid, kogutoodangut mõõdetakse intressi “kontrollmäära” ning maksmisele kuulu- vate ja saadaolevate intresside tegelike määrade vahe alusel. Nende puhul, kel- lele vahendajad laenavad finantsvahen- deid, nii residendid kui ka mitteresiden- laenu- did, mõõdetakse kogutoodangut delt nõutava tegeliku intressi ja selle summa vahe alusel, mida makstaks kont- korral. Nende rollmäära puhul, laenavad finantsvahendeid, nii residendid kui ka mitteresidendid, mõõdetakse kogutoo- dangut kontrollmäära kasutamise korral saadava intressi saadava intressi vahe alusel; ja tegelikult vahendajad kasutamise kellelt c) keskpanga pakutavad finantsvahendus- teenused. Keskpanka ei arvestada: mõõdetakse kulude summana. ” tohi FISIMi arvutamisel kogutoodangut keskpanga 3. 70, punkt j Kustutatakse järgmine: Asendatakse järgmisega: “ainult kogu majanduse seisukohalt: kõik tootjate pakutavad kaudselt residentidest finantsvahendusteenused mõõdetavad (FISIM). ” “kaudselt mõõdetavate finantsvahendustee- nuste tootjate poolt. ” residentidest kasutamine 102 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd 3. 70. 3. 76, punkt e 3. 142, punkt h 4. peatükk Lisatakse järgmine: “k)tavapäraselt tuleks keskpanga kogutoo- dang jaotada muude finantsvahendajate (allsektorid vahetarbimi- S122–S123) sena. ” Sõnadele “finantsteenused, mille eest nõu- takse otseselt tasu;” lisatakse järgmine: “ja osa kaudselt mõõdetavatest finantsva- hendusteenustest, mida kodumajapidamised kasutavad lõpptarbimise eesmärgil;” sõnu “finantsteenused, mida Kohe pärast mõõdetakse otseselt võetavate vahendus- ja teenustasude summana;” lisatakse fraas: “ja osa kaudselt mõõdetavatest finantsva- hendusteenustest, mida kasutavad mitteresi- dendid;” 4. 51, teine lõik Kustutatakse järgmine: Asendatakse järgmisega: “Finantsvahendajate pakutavate erinevate klientide lõikes jaotamata teenuste väärtust ja tegelikke intressimakseid finantsvahenda- jatele või intressilaekumisi finantsvahenda- jatelt ei korrigeerita, et mitte kõrvaldada kasumimäärasid, mis esitavad finantsvahen- dajate tehtud kaudseid kulutusi. Korrigeeri- vat kirjet on vaja finantsvahendajate ja nominaaltegevusala, kelle vahetarbimisena finantsvahendajate kogutoodang tavapära- tulude esmase jaotamise selt kontol. ” jaotatakse, tuleb korrigeerida, “Finantsvahendajate pakutavate erinevate klientide lõikes jaotatavate teenuste väärtust ja tegelikke intressimakseid finantsvahenda- intressilaekumisi finantsvahenda- jatele või et kõrvaldada jatelt kasumimäärad, mis esitavad finantsvahen- dajate tehtud kaudseid kulutusi. Intressi- summasid, mida laenuvõtjad finantsvahen- dajatele maksavad, tuleb vähendada maks- misele arvestusliku väärtuse võrra, samas tuleb hoiustajatel saa- daolevaid samamoodi intressisummasid suurendada. Tasude väärtust käsitletakse kui makseid teenuste eest, mida finantsva- hendajad on oma klientidele pakkunud, mitte kui intressimakseid. ” kuuluvate tasude 8. peatükk 8. 09. SELGITAV MÄRKUS Esitatud joonistele lisatakse järgmine: Tabelid A. I. 1 ja A. I. 2, mis näitavad FISIMi jaotamise mõju 8. peatükis “Kontode järjestus ja tasa- kaalustavad näitajad” arvudele (numbriline näide). esitatud 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 8. 14. Kustutatakse järgmine: Asendatakse järgmisega: “Kuna finantsvahendusteenused (FISIM) on jaotatud kasutajasektorite alusel, liigitatakse teatavad intressimaksete osad ümber mak- seteks teenuste eest. Kõnealune ümberliigi- tamine mõjutab kogutoodangu ja vahetar- bimise väärtust (samuti impordi, ekspordi ja lõpptarbimise väärtust). ” “Kuna kaudselt mõõdetavaid finantsvahen- dusteenuseid (FISIM) ei jaotata kasutajasek- torite alusel, käsitletakse FISIMi kogutoo- dangu koguväärtust kui nominaalsektori vahetarbimist, millel on nulltoodang ja vahetarbimisega suuruselt võrdväärne, kuid vastupidise märgiga negatiivne lisandväär- tus. Sel viisil vähendatakse kõikide sektorite ja selle tegevusalade kogulisandväärtust summa võrra. Selleks, et lihtsustada kon- tode esitamist, ei ole nominaalsektori jaoks võimalik lisada täiendavat lahtrit, selle ase- mel tuleb arvesse võtta vastavat arvu kogu majanduse lahtris. ” 8. 24. Kustutatakse järgmine: Asendatakse järgmisega: “Kuna kaudselt mõõdetavaid finantsvahen- dusteenuseid (FISIM) ei jaotata kasutajasek- tähistavad intressi märkivad torite alusel, ja kirjed tegelikult maksmisele kuuluvat saadaolevat intressi märkivaid kirjeid. Kor- rigeeritakse vahendeid lahtris finantssektor (negatiivse märgiga) ja lahtris nominaalsek- tor (positiivse märgiga). Selleks, et lihtsus- tada kontode esitamist, ei ole nominaalsek- tori jaoks võimalik lisada täiendavat lahtrit, selle asemel tuleb vastav arv esitada kogu majanduse lahtris. ” “Kuna kaudselt mõõdetavad finantsvahen- dusteenused (FISIM) on jaotatud kasutaja- sektorite alusel, vastab kirje “intress” tulude esmase jaotamise kontol maksmisele kuulu- vale ja saadaolevale intressile pärast seda, kui laenuvõtjate tegelikest maksmisele kuu- luvatest summadest on lahutatud ja lae- nuandjate tegelikult saadaolevatele summa- dele lisatud FISIM. ” 9. peatükk 9. 25, punkt a Kustutatakse järgmine: “vahetarbimine tegevusalade lõikes hõlmab kaudselt mõõdetavate finantsvahendustee- nuste kasutamist, mis on kirjendatud nomi- naaltegevusalal (vt lõige 9. 33);” 104 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd 9. 25, punkt b Kustutatakse järgmine: “miinus kaudselt mõõdetavate finantsva- (kirjendatud hendusteenuste nominaaltegevusalal, vt lõige 9. 33)” kasutamine 9. 33. Kustutatakse järgmine: “Tootmise ja kasutamise tabelite ulatuses lisatakse tegevusalade liigitusele NACE Rev. 1 nominaaltegevusala kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste kasutamiseks. Tootmise tabelis ei kirjendata nimetatud tegevusala suhtes ühtegi tehingut. Kasuta- mise tabelis on kõnealune kaudselt mõõde- tavate finantsvahendusteenuste kogutarbi- mine registreeritud selle nominaaltegevus- ala vahetarbimisena. Kuna kõnealuse nomi- naaltegevusala suhtes ei ole muid tehinguid toimunud, on tema tegevuse netoülejääk negatiivne tema vahetarbimise summa ula- tuses; selle nominaaltegevusala kõik muud lisandväärtuse komponendid on võrdsed nulliga. Seetõttu on kõnealuse nominaalte- gevusala kogu brutolisandväärtus võrdne tema tegevuse (negatiivse) netoülejäägiga. ” 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 d o t n o K u k k o K d a b u a K - e e t a j d e s u n - a t u s a k ( ) e n m i u u M - n a j a M s u d - u d o K - i p a j a m i s i m a d i - n n e e t d a v a d - i m u s a k - u l t o a t - s n i a t e s - t u t i t 4 2 m l i a a m u k k o k i d n o o i s - u d o K - i p a j a m d e s i m a d - e s t i l a V - k e s s i m r o t - s t n a n i F r o t k e s u p u a K - e t t i m a j - s t n a n i f - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t d u g n h e T i d a j a t i ä n d a v a t s u l a a k a s a t a j t r o p m i e t s u n e e T 2 7 P. t r o p s k e e t s u n e e T 2 6 P. u p u a K - e t t i m a j - s t n a n i f - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - s t n a n i F r o t k e s - e s t i l a V - k e s s i m r o t - u d o K - i p a j a m d e s i m a d i d n o o i s u k k o k m l i a a m 4 2 - u d o K - i p a j a m i s i m a d i - n n e e t d a v a d - i m u s a k - u l t o a t - s n i a t e s - t u t i t - n a j a M s u d u u M d a b u a K - e e t a j d e s u n - r u s s e r ( ) d i s u k k o K d o t n o K e l e t a j t o o t e l e t s i l ä v u r u t d e s u t u u m d u t a v r a a s a a k , s e k i õ l e t i r o t k e s e t s i l i n o o i s t u t i t s n i l e s i m a t o a j i M I S I F j u õ M — 1. I. A l e b a T 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. d i s r u s s e R i e n m a t u s a K - s i m t o o. T I / o t n o k o t n o k s i l ä v. 1 1. I I 2 4 7 5 0 3 0 3 e s i m a t o a j o t n o k e d u u T l e s a m s e 2 2 - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s. 2. I I 2 2 o t n o k e s i m e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m. 2 1. I I 0 3 2 1 2 7 5 3 6 8 4 g n a d o o t u g o K 1 P. 0 3 0 3 9 0 2 2 2 2 2 7 1 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 d u k i v s a k , d i s s e r t n I 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – e d u u t l e t s a m s E. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – s s n a l i b 4 1 5 3 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – l u u t v a t a t u s a K. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 6 1 1 2 2 2 2 7 1 2 3 1 8 4 8 1 – k ä ä j e l ü e s u v e g e T. 2 B 8 1 – 8 4 0 3 8 4 8 1 – - s i l ä v / s u t r ä ä v d n a s i L s s n a l i b s u d n a b u a k. 1 B 8 1 – 8 4 0 3 2 – i i e n m b r a t e h a V 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 - u t u u k s i l i m b r a t p p õ L 3 P. 6 9 1 3 8 2 d e s s s n a l i b s u d n a b - u a k s i l ä v / t s ä ä s o t e N n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 8 2 - s i m t o o. T I / o t n o k o t n o k s i l ä v - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m e d u u T l e s a m s e. 2 1. I I e s i m a t o a j o t n o k - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s. 2. I I o t n o k e s i m e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I. 1 1. I I 106 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd - s i m t o o. T I o t n o k 8 4 8 4 8 4 8 4 d o t n o K u k k o K d a b u a K - e e t a j d e s u n - u s a k ( i - n m a t ) e u u M - n a j a M s u d - u d o K - i p a j a m i s i m a d i - n n e e t d a v a d - u s a k - t o a t i m a t e s u l - i t s n i - t u t - u d o K - i p a j a m - i m a d m l i a a m u k k o k i d n o o i s d e s - e s t i l a V - k e s s i m r o t 8 4 - t n a n i F r o t k e s s u p u a K - t i m a j - i f e t - s t n a n - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - i m o N - l a a n r o t k e s d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j - i m o N - l a a n r o t k e s g n a d o o t u g o K 1 P. u p u a K - t i m a j - i f e t - s t n a n - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - t n a n i F r o t k e s s - e s t i l a V - k e s s i m r o t - u d o K - i p a j a m - i m a d - u d o K - i p a j a m i s i m a d i - n n e e t d a v a d - u s a k - t o a t i m a t e s u l - i t s n i - t u t - n a j a M s u d u u M d e s i d n o o i s u k k o k m l i a a m d a b u a K - e e t a j d e s u n - r u s s e r ( ) d i s u k k o K d o t n o K i i e n m b r a t e h a V 2 P. 8 4 8 4 8 4. 1 1. I I 8 4 8 4 s s n a l i b s u d n a b u a k 8 4 – - s i l ä v / s u t r ä ä v d n a s i L. 1 B 8 4 – 8 4 – k ä ä j e l ü e s u v e g e T. 2 B 8 4 – 8 4 8 4 e s i m a t o a j o t n o k e d u u T l e s a m s e - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s. 2. I I o t n o k e s i m e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I 8 4 – 8 4 n o o i s t k e r r o k i M I S I F 9 1 1 P. 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – e d u u t l e t s a m s E. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – s s n a l i b 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – l u u t v a t a t u s a K. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – s s n a l i b s u d n a b - u a k s i l ä v / t s ä ä s o t e N n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 d u k i v s a k , d i s s e r t n I 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m e d u u T l e s a m s e. 2 1. I I e s i m a t o a j o t n o k - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s. 2. I I o t n o k e s i m e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I - s i m t o o. T I o t n o k. 1 1. I I 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. s e k i õ l e t i r o t k e s l a a n m o n i t l u n i a l e s i m a t o a j i M I S I F j u õ M — 2. I. A l e b a T d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 II LISA MÄÄRUSE (EÜ) nr 2223/96 A LISA II LISA MUUDATUS Punkti 11 esimese lõigu kolmandas lauses kustutatakse järgmine tekst: “saadaolev omanditulu miinus maksmisele kuuluv intress, välja arvatud igasugune nende omavahendite investeeri- miselt saadaolev omanditulu”. III LISA FISIMi ARVUTAMINE 1. FISIMi KOGUTOODANGU ARVUTAMINE SEKTORITES S122 JA S123 a) Vajalikud statistilised andmed Kummagi allsektori, S122 ja S123 (1) puhul on vaja kasutada kõnealuse perioodi keskmiste laenujääkide, hoiuste (jagatud kasutajasektorite vahel) ja muude väärtpaberite kui finantsvahendajate käibelelastud aktsiate (nelja kvartali keskmine) ning lisandunud intresside tabelit, olles intressitoetused eelnevalt ümber jaganud nende tegelike saajate vahel, nagu määratletud 1995. aasta ESAs. b) Kontrollmäära valik Allsektoritesse S122 ja S123 kuuluvate finantsvahendajate bilansis olevad residentüksuste laenud ja hoiused tuleb rühmitada, et eristada laene ja hoiuseid, mis on: — pankadevahelised (s. o sektoritesse S122 ja S123 kuuluvate institutsiooniliste üksuste piires); — mis on tehtud institutsiooniliste kasutajasektoritega (S11 — S124 — S125 — S13 — S14 — S15) (välja arvatud keskpangad). Lisaks tuleks laenud ja hoiused muu maailmaga (S2) rühmitada laenudeks ja hoiusteks mitteresidentidest finantsvahendajatega ning laenudeks ja hoiusteks muude mitteresidentidega. Viieaastase katseperioodi ajal peavad liikmesriigid FISIMi jaotamise tulemusi võrdlema, kasutades sisemist suht- arvu, mida arvutatakse järgmise nelja meetodi kohaselt: 1. meetod Residentidest finantsvahendajate FISIMi väljundi saamiseks institutsiooniliste sektorite lõikes leitakse “sisemine” suhtarv sektorite S122 ja S123 vahelistelt laenudelt saadaoleva intressi ning sektorite S122 ja S123 vaheliste laenujääkide suhtena. sektorite S122 ja S123 vahelistelt laenudelt saadaolev intress sektorite S122 ja S123 vahelised laenujäägid 2. meetod Residentidest finantsvahendajate FISIMi kogutoodangu saamiseks institutsiooniliste sektorite lõikes leitakse “sise- mine” suhtarv pankadevaheliste laenude ja muude väärtpaberite kui finantsvahendajate käibelelastud aktsiate intressimäärade kaalutud keskmisena. Kaalutud teguriteks on rubriigid “sektoritesse S122 ja S123 kuuluvate residentidest finantsvahendajate vaheliste laenujääkide suurus” ja “muude väärtpaberite kui sektoritesse S122 ja S123 kuuluvate residentidest finantsvahendajate käibelelastud aktsiate kogus”. (1) Vaadeldavad finantsvahendajad on sektorid S122 (muud rahaasutused) ja S123 (muud finantsvahendajad, välja arvatud kindlustusselt- sid ja pensionifondid), välja arvatud investeerimisfondid. 108 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd sektorite S122 ja S123 vahelistelt laenudelt saadaolev intress + intress sektorite S122 ja S123 muudelt käibelelastud väärtpaberitelt kui aktsiatelt sektorite S122 ja S123 vaheline laenujääk + sektorite S122 ja S123 muud käibelastud väärpaberid kui aktsiad Kui siseriiklike pangandussüsteemide eripära ei võimalda seda määra arvutada (nt pangad ei lase käibele muid väärtpabereid kui aktsiaid), tuleks kasutada muud kontrollmäära. Seda määra saab leida kasutades varade (välja arvatud laenud) laenujääke ja intressivooge/kohustusi (välja arvatud hoiused), mille keskmine maksetähtaeg on kõige lähem sektoritesse S122 ja S123 kuuluvate finantsvahendajate bilansis olevate kohustuste maksetähtajale. 3. meetod Residentidest finantsvahendajate FISIMi kogutoodangu saamiseks institutsiooniliste sektorite lõikes võib kohal- dada kahte kontrollmäära, ühte lühiajaliste tehingute (arvutatud 1. meetodi kohaselt) ja teist pikaajaliste tehin- gute suhtes (kasutades muude väärtpaberite kui aktsiate avaldatud intressimäärasid, mille maksetähtaeg vastab finantsvahendajate bilansis olevate pika maksetähtajaga kohustuste omale). 4. meetod Residentidest finantsvahendajate FISIMi kogutoodangu saamiseks institutsiooniliste sektorite lõikes arvutatakse “sisemine” suhtarv järgmise kolme valikuvõimaluse kohaselt: a) b) c) leitakse residentidest institutsioonilistele sektoritele (S124 — S125 — S11 — S13 — S14 — S15) (välja arvatud keskpangad) antud laenude ja nende paigutatud hoiuste intressimäärade keskmine; leitakse residentidest institutsioonilistele kasutajasektoritele (S124 — S125 — S11 — S13 — S14 — S15) (välja arvatud keskpangad) antud laenude ja nende paigutatud hoiuste intressimäärade keskmise ja 1. mee- todi kohaselt arvutatud kaudse intressimäära vaheline keskmine; leitakse residentidest institutsioonilistele kasutajasektoritele (S124 — S125 — S11 — S13 — S14 — S15) (välja arvatud keskpangad) antud laenude ja nende paigutatud hoiuste intressimäärade keskmise ja 2. mee- todi kohaselt arvutatud kaudse intressimäära vaheline keskmine. FISIMi impordi ja ekspordi kindlaksmääramiseks kasutatav kontrollmäär on keskmine pankadevaheline intres- simäär, mida kaalutakse laenu- ja hoiuste jääkide tasemetega finantsvahendajate bilanssides olevates rubriikides “ühest küljest sektorite S122 ja S123 ja teisest küljest mitteresidentidest finantsvahendajate vahelised laenud” ja “ühest küljest sektorite S122 ja S123 ja teisest küljest mitteresidentidest finantsvahendajate vahelised hoiused”. Selliselt leitud intressimäär on “väline” suhtarv, mida kasutatakse FISIMi ekspordi ja impordi arvutamiseks. Katseperioodi ajal tuleks arvutamisel eristada sisemist ja välist suhtarvu nii tehingutes osalevate finantsvahenda- jate residentsuse kui ka vääringute põhjal, milles tehingud on vääringustatud. Liikmesriigid peavad Eurostatile esitama kõik kohaldatud meetodites kasutatud statistilised andmed. c) FISIMi üksikasjalik rühmitamine institutsiooniliste sektorite lõikes Iga institutsioonilise sektori puhul on vaja järgmist residentidest finantsvahendajate laenude ja hoiuste tabelit: Laenujää- gid Saadaolev intress Hoiuste jäägid Maksmisele kuuluv intress Residentidest finantsvahen- dajate antud laenud 9 >>= >>; S 122 S 123 Hoiused resi- dentidest finantsvahen- dajate juures 9 >>= >>; S 122 S 123 Kogu FISIM institutsiooniliste sektorite lõikes saadakse institutsioonilisele sektorile antud laenude FISIMi ja insti- tutsioonilise sektori paigutatud hoiuste FISIMi summana. Institutsioonilisele sektorile antud laenude FISIM = laenudelt saadaolev intress — (laenujäägid × “sisemine” suh- tarv). 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 Institutsioonilise sektori paigutatud hoiuste FISIM = (hoiuste jäägid × “sisemine” suhtarv) — hoiustelt maksmi- sele kuuluv intress. Osa kogutoodangust eksporditakse; finantsvahendajate (S122 ja S123) bilansside põhjal leitakse: Laenujäägid Saadaolev intress Hoiuste jäägid Maksmisele kuu- luv intress Laenud mitteresi- dentidele Mitteresidentide hoiused Eksporditud FISIMit arvutatakse “välist” pankadevahelist suhtarvu kasutades järgmiselt: mitteresidentidele (kaasa arvatud finantsvahendajad) antud laenude FISIM = saadaolev intress — (laenujäägid × “väline” suhtarv) mitteresidentide (kaasa arvatud finantsvahendajad) paigutatud hoiuste FISIM = (hoiuste jäägid × “väline” suh- tarv) — maksmisele kuuluv intress. d) Kodumajapidamiste kasutatava FISIMi rühmitamine vahe- ja lõpptarbimiseks Kodumajapidamistele suunatud teenused tuleb rühmitada: — kodumajapidamiste kui eluruumi omanike vahetarbimiseks, — kodumajapidamiste kui üksikettevõtjate vahetarbimiseks, — kodumajapidamiste lõpptarbimiseks. See hõlmab kodumajapidamistele antavate laenude (laenujääk ja intress) rühmitamist: — eluasemelaenudeks, — laenudeks majapidamistele kui üksikettevõtjatele, — muudeks laenudeks majapidamistele. Majapidamistele kui üksikettevõtjatele antavad laenud ja eluasemelaenud esitatakse erinevate finants- ja rahan- dusstatistikate laenujaotustes tavaliselt eraldi. Muid kodumajapidamistele antud laene saab leida lahutamise teel. Kodumajapidamistele antavate laenude FISIM tuleks jaotada kolme artikli vahel (eluasemelaenud, laenud majapi- damistele kui üksikettevõtjatele ja muud laenud majapidamistele) kõigi kolme rühma laenujääke ja intresse käsitleva teabe põhjal. Eluasemelaenud ei ole samad mis hüpoteeklaenud, kuna hüpoteeklaenude otstarve võib olla erinev. Kodumajapidamiste hoiused tuleb rühmitada kaheks: — kodumajapidamiste kui üksikettevõtjate hoiused, — üksikisikute hoiused. Kui viieaastase katseperioodi jooksul ei ole statistikat majapidamiste kui üksikettevõtjate kohta saadaval, peavad liikmesriigid võrdlema FISIMi liigitamise tulemusi kahe järgmise meetodi abil: 1. meetod Hoiuste jääke võib arvutada hoiuste ja väikseimate äriühingute toodetud väljaarvutatud lisandväärtuse suhte põhjal, mis ekstrapoleeritakse üksikettevõtjatele. 2. meetod Hoiuste jääke võib arvutada hoiuste ja väikseimate äriühingute väljaarvutatud käivete suhte põhjal, mis ekstra- poleeritakse üksikettevõtjatele. Majapidamiste hoiuste FISIM tuleb jaotada majapidamiste kui üksikettevõtjate hoiuste FISIMi ja kodumajapida- miste kui tarbijate hoiuste FISIMi vahel nende kahe rühma hoiuste keskmise jäägi põhjal, milleks võib muude andmete puudumisel kasutada sedasama intressimäära. Valikuvõimalusena, eriti kui üksikasjalikumad andmed kodumajapidamiste laenude ja hoiuste kohta puuduvad, võib kodumajapidamiste FISIMi jaotada vahetarbimise ja lõpptarbimise lõikes, tagades, et kodumajapidamised on kõik laenud võtnud tootjatena või eluruumi omanikena ja et kodumajapidamised on kõik hoiused paiguta- nud tarbijatena. 110 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd 2. FINANTSVAHENDUSTEENUSTE IMPORDI ARVUTAMINE Mitteresidentidest finantsvahendajad annavad residentidele laene ja saavad residentidelt hoiuseid. Iga institut- sioonilise sektori puhul on vaja järgmist tabelit: Laenujäägid Mitteresidentidest finantsvahendajatel saadaolev intress Hoiuste jäägid Mitteresidentidest finantsvahendajate maksmisele kuuluv intress Mitteresidentidest finantsvahendajate antud laenud Hoiused mitteresi- dentidest finants- vahendajate juu- res Iga institutsioonilise sektori imporditud finantsvahendusteenuseid arvutatakse seetõttu järgmiselt: laenude imporditud FISIM = mitteresidentidest finantsvahendajatel saadaolev intress — (laenujäägid × “väline” suhtarv) hoiuste imporditud FISIM = (hoiuste jäägid × “väline” suhtarv) — mitteresidentidest finantsvahendajate maksmi- sele kuuluv intress. 3. FISIM PÜSIVHINDADES Kontrollmäära ja tegeliku intressimäära vahe on finantsvahendaja saadud kasumimäär, mida võib seega pidada pakutud teenuse eest makstud hinnaks. FISIM püsivhindades leitakse sektorite S122 ja S123 laenude ja hoiuste FISIMi väärtuse ja nimetatud hinna jagatisena. Laenu- ja hoiuste jäägid hinnatakse ümber baasperioodi hindadega, kasutades üldist hinnaindeksit (nt sisemaise lõppnõudluse kaudset hinnadeflaatorit). institutsioonilisele sektorile antud laenude FISIM püsivhindades institutsioonilisele sektori hoiuste FISIM püsivhindades = = institutsioonilisele sektorile antud laenude FISIM _______________________________________________________ hinnaindeks baasperioodi kasumimäär _______________________________________________________ tegelik kasumimäär institutsioonilisele sektorile hoiuste FISIM _______________________________________________________ hinnaindeks baasperioodi kasumimäär _______________________________________________________ tegelik kasumimäär Baasperioodi kasumimäär laenudelt = laenude tegelik intressimäär – kontrollmäär Baasperioodi kasumimäär hoiustelt = kontrollmäär – hoiuste tegelik intressimäär