title: Forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet til Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse

eurovoc_concepts:
Czechia
EU programme
education
vocational training
young person

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 02. 1998 KOM(1998) 93 endelig udg. 98/0067 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet til Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse (forelagt af Kommissionen) Begrundelse De central- og østeuropæiske landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som man principielt nåede til enighed om på Det Europæiske Råds møde i København, og som blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Essen, er et vigtigt skridt hen imod forberedelsen af ansøgerlandenes tiltrædelse. Dette blev igen understreget i Kommissionens meddelelse af 14. 7. 1997 med titlen "Agenda 2000". Efter at Associeringsrådets afgørelse af 30. september 19971 om vedtagelse af vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse, trådte i kraft, blev den Tjekkiske Republik sammen med Ungarn og Rumænien en af de første ansøgerlande, som deltager i Fællesskabets programmer. I henhold til Associeringsrådets afgørelse, der blev vedtaget den 30 september 1997, betaler Den Tjekkiske Republik det finansielle bidrag til fællesskabsprogrammerne over deres eget nationale budget. Ungarn og Rumænien derimod besluttede at supplere bidraget fra deres eget budget med Phare-midler. Den Tjekkiske Republik meddelte på Associeringsudvalgets møde i juli 1997, at på grund af oversvømmelserne, som havde ramt landet i juli 1997, og de deraf følgende økonomiske byrder, ville landet have svært ved at opfylde de forpligtelser, den tidligere havde indgået, om selv at afholde samtlige finansielle bidrag over det nationale budget. Dette blev understreget den 17. oktober, da Den Tjekkiske Republik anmodede om tilladelse til at anvende Phare-midler til at dække en del af det finansielle bidrag til de tre programmer fra 1998, hvorefter 50% af det finansielle bidrag vil blive betalt via Phare- midler til Leonardo da Vinci, og 33% til Socrates og Ungdom for Europa. skal anvendes Phare-midler ændres Hvis der finansieringsbetingelserne, og Associeringsrådet må træffe en ny afgørelse for 1998 og 1999. En ny afgørelse ændrer ikke andre aspekter i den første afgørelse fra Associeringsrådet, som trådte i kraft den 30. september 1997. For at der kan gives tilladelse til, at der anvendes Phare-midler til at supplere det finansielle bidrag fra Den Tjekkiske Republik i 1998 og 1999, opfordres Rådet til at vedtage vedlagte i Associeringsrådet til Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse (Leonardo da Vinci), ungdomsanliggender (Ungdom for Europa) og uddannelse (Socrates) for 1998 og 1999. til afgørelse vedrørende Fællesskabets holdning forslag EFT L 277 af 10. 10. 1997 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE ai •••• om Fællesskabets holdning i Associeringsrådet til Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 og 127, sammenholdt med artikel 228, stk. 3, første afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: Tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side er blevet indgået ved Rådets og Kommissionens afgørelse af 4. december 1995; i henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan den Tjekkiske Republik deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse, og ifølge artikel 2 fastlægges vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i de i artikel 1 nævnte aktiviteter af Associeringsrådet; ifølge Rådets afgørelse(94/819/EF) af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab (i det følgende benævnt "Leonardo da Vinci"1), særlig artikel 9, stk. 1, Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse (818/95/EF) af 14. marts 1995 om vedtagelse af tredje fase af "Ungdom for Europa"-programmet2, særlig artikel 7, stk. 4, og Europa-Parlamentet og Rådets iværksættelse af Fællesskabets afgørelse handlingsprogram på uddannelsesområdet (i det følgende benævnt "Socrates"3), særlig (819/95/EF) af 14. marts 1995 om 1 EFT L 340 af 29. 12. 1994 2 EFT L 87 af 20. 4. 1995 3 EFT L 87 af 20. 4. 1995 artikel 7, stk. 3, skal disse programmer være åbne for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i fællesskabsprogrammer i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne; i overensstemmelse med vilkårene for deltagelse i afgørelsen truffet af Associeringsrådet mellem EF og Den Tjekkiske Republik af 30. september 1997 er defineret vilkårene og betingelserne for Den Tjekkiske Republiks for områderne erhvervsuddannelse, inden deltagelse ungdomsanliggender og uddannelse4 - fællesskabsprogrammer i TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Vedlagte udkast til Associeringsrådets afgørelse angiver den holdning, som Fællesskabet skal vedtage i Associeringsrådet, der er oprettet ved Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side, og som vedrører Den Tjekkiske Republiks deltagelse i fællesskabsprogrammer for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse fra 1998. inden Udfærdiget i Bruxelles På Rådets vegne EFT L 277 af 10. 10. 1997 Udkast til afgørelse nr /98 truffet af Associeringsrådet mellem EF og Den Tjekkiske Republik af. —1998 om ændring af afgørelse nr. 2/97 truffet af Associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side den 30. september 1997 om vedtagelse af vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse ASSOCIERINGSRÅDET HAR - under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side5, under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side vedrørende Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 26, under henvisning til afgørelse nr. 2/97 truffet af Associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side den 30. september 1997 om vedtagelse af vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse7, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan den Tjekkiske Republik deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse; i henhold til artikel 2 i tillægsprotokollen træffer Associeringsrådet beslutning om vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i de i artikel 1 omtalte aktiviteter; der kræves en tilpasning af bestemmelserne om Den Tjekkiske Republiks finansielle bidrag som defineret i Bilag I, punkt 5, og i bilag II, punkt 7 i afgørelse nr. 2/97 truffet af Associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side den 30. september 1997 om vedtagelse af vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse - 5 EFT L 347 af 31. 12. 1993 6 EFT L 317 af 30. 12. 1995 7 EFT L 277 af 10. 10. 1997 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Afgørelse nr. 2/97 truffet af Associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side den 30. september 1997 om vedtagelse af vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse, ændres således: i Fællesskabets programmer på områderne Punkt 7 i Bilag II affattes således: 7. Den Tjekkiske Republik betaler de supplerende administrative udgifter, der er omtalt under punkt 3,4 og 5, over landet nationale budget. Den Tjekkiske Republik betaler også over landets nationale budget 50% af det resterende årlige bidrag til Leonardo da Vinci-programmet, som er omtalt under punkt 3, og 67% af det resterende årlige bidrag til programmerne Socrates og Ungdom for Europa, som er omtalt under punkt 4 og 5. Efter de almindelige programmeringsprocedurer under Phare-programmet vil de resterende 50% for Leonardo-programmet og de resterende 33% for programmerne Socrates og Ungdom for Europa blive betalt over Den Tjekkiske Republiks årlige nationale Phare-indikativprogram. Artikel 2 Denne afgørelse finder anvendelse under hele afviklingsperioden for programmerne Leonardo da Vinci, Ungdom for Europa og Socrates (indtil 31. december 1999). Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen i Associeringsrådet. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den På Associeringsrådets vegne Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Åbning af Fællesskabets programmer på områderne ungdomsanliggender og uddannelse for Den Tjekkiske Republik fra 1998. for erhvervsuddannelse, 2. BUDGETPOST B7-503 - Åbning af Fællesskabets programmer for de associerede lande i Central- og Østeuropa. 3. RETSGRUNDLAG Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 og 127, sammenholdt med artikel 228, stk. 3. Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Den Tjekkiske Republik af 24. august 1995 om åbning for deltagelse i fællesskabsprogrammer (EFT L 317/95 af 30. december 1995). Afgørelse nr. 2/97 truffet af Associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tjekkiske Republik på den anden side den 30. september 1997 om vedtagelse af vilkår og betingelser for Den Tjekkiske Republiks deltagelse for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse (EFT L 277/97). i Fællesskabets programmer på områderne Rådets afgørelse (819/94/EF) af 6. december 1994 om Leonardo da Vinci-programmet, særlig artikel 9, stk. 1. Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse (818/95/EF) af 14. marts 1995 om "Ungdom for Europa"-programmet, særlig artikel 7, stk. 4. Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse (819/95/EF) af 14. marts 1995 om Socrates- programmet, særlig artikel 7, stk. 3. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Foranstaltningens generelle mål Den Tjekkiske Republiks deltagelse i tre ovennævnte fællesskabsprogrammer på lige fod med medlemsstaterne vil være en støtte ved den kommende tiltrædelse af Unionen, som blev sat som mål af Det Europæiske Råd i København i juni 1993 og bekræftet på de efterfølgende møder i Det Europæiske Råd. Deltagelsen heri vil ikke blot bidrage til gennemførelse af bestemmelserne om økonomisk og kulturelt i Europaaftalerne, men også give Den Tjekkiske Republik mulighed for at gøre sig bekendt med de procedurer og metoder, der anvendes i fællesskabsprogrammer. samarbejde Beslutningen om at åbne for deltagelse i programmer indebærer, at der skal træffes en afgørelse af Associeringsrådet mellem Unionen og det associerede land. I denne afgørelse, som trådte i kraft den 30. September 1997, er der også fastlagt praktiske foranstaltninger for åbning af programmerne. Det er nødvendigt med en ny afgørelse fra Associeringsrådet for at kunne ændre de finansielle ordninger fra 1998. I den første afgørelse fra Associeringsrådet forpligtede tre Den Tjekkiske Republik sig fællesskabsprogrammer over sit eget budget, men den har nu anmodet om tilladelse til at supplere en del af omkostningerne med Phare-midler. til at betale det finansielle bidrag til de Muligheden for at lade Phare-midler supplere en del af omkostningerne er givet i tillægsprotokollen med Den Tjekkiske Republik, som trådte i kraft den 1. Februar 1996, og som indeholder bestemmelser om Den Tjekkiske Republiks deltagelse i de pågældende tre programmer. Ovennævnte programmer vil ikke være de eneste, der bliver åbne for deltagelse, men processen er først lige begyndt. Andre fællesskabsprogrammer, blandt andet inden for kultur, sundheds- og socialpolitik, energi, miljø osv. , er eller vil om kort tid blive åbne for deltagelse af landene i Central- og Østeuropa, sandsynligvis i løbet af 1998. 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Indtil udløbet af de pågældende fællesskabsprogrammer, dvs. den 31. 12. 1999. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1. Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2. Opdelte bevillinger 5. 3. Indtægtstype: Eftersom det i artikel 3, stk. 1, i tillægsprotokollen er fastsat, at Den Tjekkiske Republik selv afholder alle omkostninger i forbindelse med landets deltagelse, vil den blive opfordret til at overføre sit bidrag til budgetpost 6091 i EU's budgetindtægter. Men eftersom det af artikel 3, stk. 2, fremgår, at Fællesskabet kan supplere Den Tjekkiske Republiks eget bidrag, vil Den Tjekkiske Republik kun skulle betale en del over sit nationale budget, idet det resterende beløb tages fra budgetpost B7-503 efter en overførsel fra budgetkonto B7-500. T- 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere. Ingen bestemmelse om, at EF-støtten skal tilbagebetales helt eller delvis. til indtægternes vedkommende opføres Den Tjekkiske Republiks bidrag For omkostningerne i forbindelse med landets deltagelse under budgetpost 6091. Beløbet vil blive fordelt på udgiftsposterne for de tre pågældende programmer og i givet fald på de relevante poster for driftsomkostninger. De samlede forventede indtægter er angivet under punkt 7. 4. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Metode til omkostningsberegning for regnskabsårene 1998 og 1999 (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger). Beregningen baseres på følgende forudsætninger: Hvert partnerlands bidrag til finansieringen af de i protokollen omhandlede aktiviteter beregnes ud fra princippet om, at landet selv afholder alle omkostninger i forbindelse med deltagelsen. Budgetpost 6091 er i den anledning blevet oprettet i oversigten over budgetindtægterne. Fællesskabet kan i det enkelte tilfælde beslutte at betale et supplement til partnerlandets bidrag. Supplementet kan være i form at et bidrag under Phare- programmet. Ud fra tillægsprotokollen med Den Tjekkiske Republik gælder følgende finansielle og budgetmæssige bestemmelser for de tre programmer: omkostningerne er beregnet ud fra forskellige parametre i de tre programmer, dvs. BNP, befolkning, antal skoleelever, afstand. Omkostningerne i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Leonardo da Vinci vil beløbe sig til 2 654 000 ECU pr. år. For Socrates vil beløbet være på 5 186 000 ECU pr. år, medregnet Kapitel I (Erasmus). Omkostningerne i forbindelse med Ungdom for Europa vil være 600 000 ECU pr. år. Ovennævnte tal, hvorfra de supplerende administrative udgifter, der helt afholdes af Den Tjekkiske Republik, skal fratrækkes, fordeles pr. år og pr. program på følgende måde: til Leonardo, Socrates og Ungdom for Europa vil henholdsvis 50%, 67% og 67% af driftsomkostningerne blive afholdt over Den Tjekkiske Republiks nationale budget og - efter procedurerne for programmeringen af Phare-programmet - henholdsvis 50%, 33% og 33% over de årlige midler fra Phare til Den Tjekkiske Republik (Nationalt Indikativprogram). £ 7. 2. Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer Program 1998 1999 I alt in ECU heraf Phare herafDen Tjekkiske Republik Leonardo da Vinci Socrates Ungdom for Europa I alt 2 479 000 4 847 000 560 000 2 479 000 4 847 000 560 000 4 958 000 9 694 000 1 120 000 2 479 000 6 495 000 750 400 2 479 000 3 199 000 369 600 7 886 000 7 886 000 15 772 000 9 724 400 6 047 600 7. 3. Driftsudgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv. , der dækkes via del B Ingen 7. 4. Forfaldsplan finansieringsbehovet) for flerårige foranstaltninger med overslag over Beløb, som finansieres over budgetpost B7-503 Forpligtelses- bevilling Betalings- bevilling(*) 1998 1999 fialgende regnskabsar I alt 1998 1999 f0lgende regnskabsar I ALT 3 023 800 3 023 800 6 047 600 2 470 149 474 095 79 556 2 470 149 553 651 3 023 800 3 023 800 2 470 149 2 944 244 633 207 6 047 600 (*) Baseret på den betalingsmetode, der for øjeblikket anvendes i disse programmer. Anslåede årlige indtægter: Budgetpost 1998 1999 felgende regnskabsar I alt driftsdel administrativ del I alt 4 862 200 554 000 4 862 200 554 000 0 9 724 400 1 108 000 5 416 200 5 416 200 10 832 400 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG - FORVENTEDE RESULTATER Alle Kommissionens kontrakter, aftaler og andre retlige forpligtelser hjemler kontrol på stedet fra Kommissionens og Revisionsrettens side. Blandt andet er de, der begunstiges af foranstaltningerne, forpligtet til at udarbejde rapporter og finansielle oversigter. Disse analyseres på baggrund af deres overensstemmelse med sigtet med fællesskabsfinansieringen. indhold og udgifternes støtteberettigelse i Bestemmelserne om bedrageribekæmpelse i de primære budgetposter gælder også her, idet der tages hensyn til de særlige omstændigheder i landene i Central- og Østeuropa. 9. OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET 9. 1. Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe i Sigtet med at åbne Leonardo da Vinci, Ungdom for Europa og Socrates for Den Tjekkiske Republik er at sikre landet de samme fordele som dem, Fællesskabets medlemsstater tre programmer. Hovedsigtet med fællesskabsforanstaltningen på uddannelsesområdet er at gøre det muligt for alle borgere i Europa at udvikle deres potentiale fuldt ud, at tage initiativer og at udvikle deres kreativitet, således at de kan deltage fuldt ud i samfundet og opbygningen af Europa. Dette mål er baseret på gradvis etablering af et åbent europæisk uddannelsesområde. forvejen drager af disse På uddannelsesområdet er den vigtigste målsætning for Socrates-programmet at bidrage til udvikling af et højt uddannelsesniveau ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne. De specifikke målsætninger for programmet er at udvikle den europæiske dimension i studierne på alle niveauer for på basis af medlemsstaternes kulturarv at styrke idéen om, at vi er borgere i Europa at øge og forbedre kendskabet til sprogene i Den Europæiske Union, navnlig dem, som er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i, for at øge forståelsen og solidariteten blandt befolkningerne fremme undervisningens tværkulturelle dimension i Den Europæiske Union samt at fremme et bredt og intensivt samarbejde i medlemsstaterne mellem institutioner på alle uddannelsestrin ved at udnytte deres intellektuelle og pædagogiske potentiale at fremme lærernes mobilitet for at tilføre uddannelserne en europæisk dimension og bidrage til at forbedre lærernes kvalifikationer at fremme de studerendes mobilitet ved at give dem mulighed for at gennemføre en del af deres studier i en anden medlemsstat for at bidrage til at fremme den europæiske dimension i uddannelsen at tilskynde til kontakt mellem elever i Den Europæiske Union og samtidig fremme den europæiske dimension i undervisningen at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser, studieperioder og andre kvalifikationer med henblik på at lette udviklingen af et åbent europæisk uddannelsessamarbejdsområde at fremme åben undervisning og fjernundervisning som led i aktiviteterne under SOCRATES-programmet \o at fremme udveksling af information og erfaringer, for at forskellene mellem og de særlige kendetegn ved medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde til gensidig berigelse og stimulering. På erhvervsuddannelsesområdet er den vigtigste målsætning for Leonardo da Vinci- programmet at gennemføre en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner. De specifikke målsætninger for programmet er: at forbedre erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i medlemsstaterne ved at forbedre kvaliteten af den erhvervsmæssige grunduddannelse og unges overgang til arbejdslivet, at forbedre kvaliteten af medlemsstaternes tilbud om livslang uddannelse, at støtte erhvervsvejledning, at fremme lige muligheder for mænd og kvinder af erhvervsuddannelsesordninger for personer, der står svagt på arbejdsmarkedet, f. eks. som følge af socioøkonomiske, geografiske eller etniske forhold eller på grund af fysiske eller psykiske handicap eller mangel på kvalifikationer eller utilstrækkelige kvalifikationer, og som derfor er truet af social udstødelse erhvervsuddannelsesområdet, kvaliteten forbedre på at forbedre erhvervsuddannelsesforanstaltninger, at såsom samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv, der vedrører virksomheder og arbejdstagere: nyskabelse inden for erhvervsuddannelse, hvor der tages hensyn til den teknologiske udvikling og dens indvirkning på arbejdet og de hertil fornødne kvalifikationer og færdigheder, investering i livslang uddannelse for arbejdstagere, overførsel af teknologiske nyskabelser som led i samarbejdet mellem virksomheder og universiteter omkring livslang uddannelse, fremme af lige muligheder for mænd og kvinder at udvikle erhvervsuddannelsesområdet. sprogkundskaber og viden og udbrede nyskabelser på På ungdomspolitikområdet er den vigtigste målsætning for Ungdom for Europa programmet at bidrage til unges uddannelsesproces gennem aktiviteter, som supplerer de fællesskabsplan på aktiviteter, som uddannelsesområdet. De specifikke målsætninger for programmet er: i medlemsstaterne eller på finder sted at øge udvekslingen af unge mellem 15 og 25 år fra en eller flere medlemsstater at støtte initiativer og nyskabende projekter, der er af interesse for Fællesskabet, eller som er tværnationale, og som igangsættes af unge for unge og giver dem mulighed for at spille en aktiv og anerkendt rolle i samfundet og udvikle deres personlige evner, kreativitet, solidaritetsfølelse og selvstændighed at skabe gunstige betingelser for, at disse møder bliver af høj kvalitet, og sikre kvaliteten af alle aktioner, der iværksættes i henhold til programmet at støtte uddannelsen af ungdomsledere for at gøre det muligt for de unge at drage nytte af fælles, kvalitetsprægede aktioner i tilknytning til de overordnede mål for programmet at intensivere samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kommissionen gennem udveksling af erfaringer og gennem fælles initiativer på fællesskabsplan for derved at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre kvaliteten af tilbud og foranstaltninger til fordel for unge og herunder l\ specielt etablere aktiviteter, der skal målsætninger informere de unge om programmets at fremme udvekslingen med unge fra de tredjelande, som Fællesskabet især har indgået samarbejdsaftaler med. 9. 2. Begrundelse Behov for fællesskabsstøtte I lyset af de store omkostninger, der er forbundet med deltagelse i programmerne, og Den Tjekkiske Republiks vanskelige budgetmæssige forhold er det vigtigt, at der ydes støtte via Phare, som der er mulighed for i henhold til artikel 3, stk. 2, i tillægsprotokollen. Valg af støtteform Med bidrag fra Phare og fra det nationale budget vil Den Tjekkiske Republik være på lige fod med de nuværende EU-medlemsstater hvad angår deltagelse i de pågældende programmer. Deltagelsen af borgere fra Tjekkiet i Fællesskabets netværk vil være et afgørende bidrag til Den Tjekkiske Republiks forberedelse til det kommende medlemsskab. Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen. Eftersom projekterne vil blive udvalgt efter kvalitetskriterier, vil det kun være muligt at måle den reelle indvirkning ud fra, i hvor høj grad Den Tjekkiske Republik er i stand til at indsende projektforslag, når Kommissionen indkalder forslag under de tre programmer. 9. 3. Overvågning og evaluering Den overvågning og evaluering, som er omhandlet i programmerne Leonardo da Vinci, Ungdom for Europa og Socrates (især evalueringen, som er fastlagt i afgørelserne om de tre programmer), vil også gælde for aktiviteter, som finansieres for tjekkiske støttemodtagere. ti 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. Behovet for yderligere midler kan under ingen omstændigheder foregribe en afgørelse fra Kommissionen om: a) anmodning om nye stillinger i det foreløbige budgetforslag b) fordeling af midler 10. 1. Indvirkning på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltninger faste stillinger midlertidige stillinger Tjenestemaend eller midlertidigt ansatte A B C IA IB IC Andre ressourcer heraf varighed ved anvendelse af eksisterende ressourcer i det pagaeldende generaldirek- torat eller den pagaeldende tjeneste 1A IB ved anvendelse af yderligere ressourcer 1C I ALT 3 2 1 1998-1999 10. 2. De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Beregningsmetode (samlede udgifter for 1998-1999) (ECU) T enestemaend 130 000 65 000 ECU/ar= 130 000 (stillingskategori Al, A2, A3, A4 og A5) Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (anfor budgetpost) I ALT 130 000 15 Udgifterne til menneskelige ressourcer til denne opgave vil blive afholdt over de eksisterende midler og anslås til: to tjenestemænd (IA, 1 B) = 180 000 ECU/år = 360 000 ECU (stillingskategori Al, A2, A3, A4 OG A5). 10. 3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (nr. og betegnelse) TJ _1 1^ Beregningsmetode (samlede udgifter for 1998-1999) (ECU) A 7002 - teknisk bistand 974 000 6% af de supplerende midler der forvaltes af de organer, der bistar Kommissionen ved de 3 programmer A 7010 -tjenesterejser A 7030 - meder 20 000 3 tjenesterejser pr. ar pr. program 20 000 Deltagelse af en tjekkisk repraesentant i 3 arlige meder pr. A 7031 - obligatoriske meder I alt program 94 000 Baseret pa EUR15 budgettet for 1996, udgifter til den ekstra deltagelse af tjekkiske repraesentanter 1 1108 000 1 Ovenstående udgifter vil blive afholdt via indtægterne (artikel 4, stk. 2, tredje led i finansforordningen) fra den tjekkiske deltagelse i fællesskabsprogrammer (se punkt 5. 3 i finansieringsoversigten). h ISSN 0254-1459 KOM(98) 93 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 16 04 01 Katalognummer : CB-CO-98-098-DA-C ISBN 92-78-31226-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg IS


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 423/98 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Il Millenium Bug

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European Monetary Institute
European Monetary System
European accounting system
banking system
communications systems
financial institution

formats: pdf print

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/61 Risposta data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (5 maggio 1998) La Commissione sottolinea innanzitutto di aver formulato la propria relazione sui ritardi di pagamento nelle transazioni commerciali (1) solo a seguito di una vasta consultazione, durante la quale l(cid:146)80% di coloro che hanno espresso un parere era favorevole alle norme comunitarie sui pagamenti in ritardo. Nel corso dell(cid:146)udienza pubblica, i rappresentanti di varie professioni, comprese quelle legate al diritto, hanno potuto esprimere il loro parere. Mentre la Commissione ha citato materiale statistico estratto da diversi studi, nessuna organizzazione esterna e‘ entrata nella procedura decisionale. La Commissione concorda con l(cid:146)onorevole parlamentare che non e‘ in questione la qualita‘ e la competenza della professione legale. Essa vuole solo far s(cid:14)‘ che creditori, che subiscono ritardi nei pagamenti, possano fruire di processi di indennizzo rapidi, efficienti ed economici, per ottenere il pagamento e il risarcimento dei danni. Nella sua proposta di direttiva sui ritardi di pagamento (2), la Commissione ha deciso di non affrontare la questione della concorrenza tra avvocati e agenzie di recupero dei crediti. (1) GU C 216, 17. 7. 1997. (2) COM (1998) 126 def. (98/C 310/78) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0421/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (24 febbraio 1998) Oggetto: Il Millenium Bug La Commissione pubblichera‘ un rapporto regolare sui progressi compiuti dai governi e dalle imprese economiche della UE per far fronte al virus del millennio, unitamente ai costi che implica? Risposta data dal sig. Bangemann a nome della Commissione (1 aprile 1998) La Commissione ha adottato una comunicazione sul problema informatico dell(cid:146)anno 2000 (1) in cui delinea le norme di comportamento per le imprese, gli organismi e gli Stati membri e indica la portata dell(cid:146)azione comunitaria nel settore. Tra le altre attivita‘, viene proposta la pubblicazione di relazioni periodiche sui progressi e gli sforzi negli Stati membri, e a tal fine risulteranno d(cid:146)importanza fondamentale le analisi, in tutti i Consigli pertinenti, sui progressi nella Comunita‘ per prepararsi all(cid:146)anno 2000 e lo scambio costante d(cid:146)informazioni sulle iniziative per l(cid:146)anno 2000 adottate dai paesi dell(cid:146)UE e dagli organismi europei. Per quanto riguarda i costi, sono state formulate e ampiamente pubblicizzate stime (cui si fa cenno anche nella comunicazione) che concordano in genere sull(cid:146)impossibilita‘ di sorvegliare accuratamente i costi; non si prevede quindi di affrontare questo aspetto del problema, anche se le stime potranno essere periodicamente riviste. (1) COM(98)102. (98/C 310/79) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0423/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (24 febbraio 1998) Oggetto: Il Millenium Bug Quali lavori sono stati effettuati per garantire che la Banca centrale europea sia indenne dal virus del millennio?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 399/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Consecuencias de la nueva Ley de Pesca argentina para los intereses pesqueros de la UE

eurovoc_concepts:
Argentina
fisheries policy
fishing agreement
fishing fleet
fishing regulations
fishing rights
inter-company cooperation

formats: html print


title: Information relative à l'entrée en vigueur de la part de la Communauté de l'accord de la Commission économique pour l'Europe des Nations unies concernant l'adoption de prescriptions techniques uniformes applicables aux véhicules à roues, aux équipements et aux pièces susceptibles d'être montés ou utilisés sur un véhicule à roues et les conditions de reconnaissance réciproque des homologations délivrées conformément à ces prescriptions («accord révisé de 1958»)

eurovoc_concepts:
UN regional commission
accession to an agreement
approval
motor vehicle
multilateral agreement
revision of an agreement
technical regulations
vehicle parts

text: L 53/22 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 24. 2. 98 Information relative (cid:133) l’entr(cid:130)e en vigueur de la part de la Communaut(cid:130) de l’ac- cord de la Commission (cid:130)conomique pour l’Europe des Nations unies concernant l’adoption de prescriptions techniques uniformes applicables aux v(cid:130)hicules (cid:133) roues, aux (cid:130)quipements et aux pi(cid:138)ces susceptibles d’(cid:136)tre mont(cid:130)s ou utilis(cid:130)s sur un v(cid:130)hicule (cid:133) roues et les conditions de reconnaissance r(cid:130)ciproque des homolo- gations d(cid:130)livr(cid:130)es conform(cid:130)ment (cid:133) ces prescriptions («accord r(cid:130)vis(cid:130) de 1958») (1) L’accord de la Commission (cid:130)conomique pour l’Europe des Nations unies concernant l’adoption de prescriptions techniques uniformes applicables aux v(cid:130)hicules (cid:133) roues, aux (cid:130)quipements et aux pi(cid:138)ces susceptibles d’(cid:136)tre mont(cid:130)s ou utilis(cid:130)s sur un v(cid:130)hicule (cid:133) roues et les conditions de reconnaissance r(cid:130)ciproque des homologations d(cid:130)livr(cid:130)es conform(cid:130)ment (cid:133) ces prescriptions («accord r(cid:130)vis(cid:130) de 1958») entre en vigueur pour la Communaut(cid:130) le 24 mars 1998, les proc(cid:130)dures pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 7, paragraphe 3, de l’accord ayant (cid:130)t(cid:130) accomplies le 23 janvier 1998. (1) JO L 346 du 17. 12. 1997, p. 78


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 417/98 van Freddy BLAK aan de Commissie. Bestrijding werkloosheid

eurovoc_concepts:
EAGGF
European Regional Development Fund
European Social Fund
FIFG
fight against unemployment
integration into employment
investment aid
job access
regional aid
vocational training

formats: html pdf print

text: C 323/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 10. 98 (98/C 323/44) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0417/98 van Freddy Blak (PSE) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Bestrijding werkloosheid Kan de Commissie, met een splitsing voor de diverse sectoren van economische bedrijvigheid, aangeven hoeveel EU-middelen er voor de werkloosheidsbestrijding worden aangewend? Welke directoraten-generaal beheren de middelen, en welke beoordelingscriteria worden er toegepast voor het verlenen van voorrang aan de aangemelde projecten? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (6 mei 1998) Het Europees Soiaal Fonds (ESF) is het voornaamste instrument van de Gemeenschap voor de ontwikkeling van menselijke hulpbronnen en de verbetering van de werking van de arbeidsmarkt in heel de Gemeenschap. Het kent geen sectorgewijze benadering, maar bestrijkt een groot scala van activiteiten die gericht zijn op de verbetering van de inzetbaarheid van de mensen op de plaatselijke arbeidsmarkt door hen op te leiden voor het opvullen van de beschikbare banen of door hun toegang te geven tot nieuwe kansen op werkgelegenheid. Plaat- selijke autoriteiten kunnen evenwel binnen het overeengekomen communautaire steunkader en in overeenstem- ming met de ESF-verordening specifieke voorstellen doen die de ontwikkeling van de plaatselijke werkgele- genheid in een specifieke sector begunstigen. Meer dan de helft van de bedragen die gedurende de periode 1994-1999 door het ESF aan de ontwikkeling van menselijke hulpbronnen zijn toegekend, wordt uitgegeven aan maatregelen die in het algemeen gericht zijn op degenen die van de arbeidsmarkt zijn of dreigen te worden uitgesloten, maar het is niet mogelijk deze algemene cijfers per sector onder te verdelen. Terwijl het ESF hulp verleent om mensen met verschillende aanknopingspunten bij de arbeidsmarkt in staat te stellen hun inzetbaarheid te behouden of te verbeteren, onderbouwen en ontwikkelen andere structuurfondsen zoals het Europees Orie¤ntatie- en Garantiefonds voor de landbouw (EOGFL), het Financieringsinstrument voor de orie¤ntatie van de visserij (FIOV) en het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling (EFRO) werkgelegen- heidskansen door middel van investeringen in infrastructuur en capaciteitsvorming, alsmede door middel van investeringen in plattelandsgebieden en boerenbedrijven. De gehanteerde criteria voor het vaststellen van de aard van de projecten die voor steun van de structuurfondsen in aanmerking komen, worden uiteengezet in begeleidende richtsnoeren, het meest recent in de context van de herziening halverwege (1). (1) Communautaire structurele bijstand en werkgelegenheid (COM(96) 109 def. ) Begeleidende nota betreffende operaties in gebieden met afnemende industrialisatie (Doelstelling 2) voor de tweede programmeringspe- riode 1997-1999 van 29. 4. 1996. Prioriteiten voor de aanpassing van de programma’s van de Structuurfondsen tot eind 1999 › Richtsnoeren van de Commissie van 30. 5. 1997. (98/C 323/45) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0419/98 van Gu¤ nter Lu¤ ttge (PSE) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Uitsluiting van mededinging voor bepaalde baanoperaties in richtlijn 96/67/EG (cid:146)grondafhandelings- diensten(cid:146) In de voetnoten bij de punten 5. 1 tot 5. 3 van de bijlage bij richtlijn 96/67/EG (1) (cid:146)grondafhandelingsdiensten(cid:146) staat dat er voor baanoperaties geen sprake is van mededinging, indien deze diensten door de luchtverkeersdienst worden verzorgd. Is de Commissie van mening dat in dit geval ook de bepalingen van de Duitse (cid:146)wet inzake de grondafhande- lingsdiensten op luchthavens(cid:146) niet van toepassing zijn op de uitoefening van deze diensten, aangezien zij in principe buiten de werkingssfeer van de richtlijn vallen en dus niet behoeven te worden uitgevoerd? Weet de Commissie hoe de richtlijn door de lidstaten wordt ge(cid:14)¤nterpreteerd en hoe denkt zij een uniforme toepassing te verzekeren? (1) PB L 272 van 25. 10. 1996, blz. 36


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 434/98 af Leonie van BLADEL til Kommissionen. Pressefrihed i Bosnien, Serbien og Kroatien

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Croatia
EU programme
Serbia
democratisation
freedom of the press
mass media

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/103 ii) R(cid:229)dets direktiv af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrłrende udłvelse af tv-radiospredningsvirksomhed (EFT L 298 af 17. 10. 1989, s. 23) Artikel 12: Fjernsynsreklame m(cid:229) ikke v(cid:230)re diskriminerende med hensyn til race, kłn eller nationalitet. Artikel 22: Medlemsstaterne skal słrge for, at udsendelserne ikke p(cid:229) nogen m(cid:229)de tilskynder til had p(cid:229) grund af race, kłn, religion eller nationalitet. iii) R(cid:229)dets forordning af 2. juni 1997 om oprettelse af et europ(cid:230)isk observatorium for racisme og fremmedhad (EFT L 151 af 10. 6. 1997, s. 1). (98/C 304/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0434/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998) Om: Pressefrihed i Bosnien, Serbien og Kroatien I Bosnien fłrer de offentlige medier tilskyndet af visse myndigheder med j(cid:230)vne mellemrum kampagner mod uafh(cid:230)ngige journalister. I Serbien anvendes de offentlige medier uafbrudt til propaganda for det regerende parti, idet andre meninger afvises uden mulighed for at tage til genm(cid:230)le, og lokale fjernsyns- og radiostationer bringes stadigt oftere under kontrol af de politiske partier, som er ved magten i de p(cid:229)g(cid:230)ldende kommuner, mens de trykte medier regelm(cid:230)ssigt rammes af »papirknaphed«. I Kroatien er de fleste medier s(cid:229)vel p(cid:229) nationalt som lokalt plan under direkte eller indirekte kontrol fra det regerende parti HDZ og de anvendes til propagandaform(cid:229)l, ogs(cid:229) her uden mulighed for at tage til genm(cid:230)le. Uafh(cid:230)ngige medier trues med civile retssager, som indledes af prominente HDZ-medlemmer, herunder ofte medlemmer af regeringen og der forlanges i disse sager hver eneste gang store belłb »p(cid:229) grund af forn(cid:230)rmelse«. Hvilke midler r(cid:229)der Kommissionen over for at kunne bidrage til en forbedring af medieforholdene i de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande, hvilke midler bliver i łjeblikket anvendt og p(cid:229) hvilke punkter m(cid:229) der udvikles nye instrumenter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (13. marts 1998) Kommissionen deler opfattelsen af medieforholdene i Bosnien-Herzegovina, Kroatien og Forbundsrepublikken Jugoslavien, og er som det (cid:230)rede medlem overbevist om at pressefrihed spiller en v(cid:230)sentlig rolle i demokratiseringsprocessen. Det er derfor Kommissionen siden 1994 har iv(cid:230)rksat et bistandsprogram for fremme af mediernes uafh(cid:230)ngighed i landene i det tidligere Jugoslavien. Kommissionens program omfatter alle lande i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien. I 1997 blev der ydet stłtte til aviser, radio, fjernsyn, presseagenturer. De projekter, der stłttes af Kommissionen, vedrłrer navnlig produktion af informationer og programmer, journalistuddannelse, forbedring af distribution og spredning samt retsbeskyttelse af medierne. I 1997 godkendtes 77 projekter, hvilket svarer til et samlet belłb p(cid:229) 11,24 mio. ECU. Kommissionen planl(cid:230)gger at bevilge et lignende budget som for regnskabs(cid:229)ret 1997 til sin bistandspolitik til uafh(cid:230)ngige medier i det tidligere Jugoslavien for budget(cid:229)ret 1998. For at tilpasse sig situationen i dette land p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at decentralisere styringen af mindre projekter til sine delegationer. En s(cid:229)dan decentralisering har til form(cid:229)l, at gennemfłrelsen af disse programmer til fremme af mediernes uafh(cid:230)ngighed bliver mere fleksibel og hurtigere


title: WRITTEN QUESTION No. 407/98 by Mark WATTS to the Commission. Aircraft safety in the year 2000

eurovoc_concepts:
air safety
air traffic
air traffic control
air transport
airport
computer system
computer systems
data processing
technological change
transport company

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/59 Komissio jatkaa tilanteen seuraamista erityisesti varmistaakseen, ettei radioaktiivisten aineiden saastuttamaa romumetallia tuoda yhteiso¤o¤n Keski- ja Ita¤-Euroopan maista tai entisesta¤ Neuvostoliitosta. Komissiolla ei ole mita¤a¤n tietoja parlamentin ja¤senen mainitsemasta tapauksesta. (1) EYVL L 159, 29. 6. 1996. Ta¤ma¤ direktiivi, jonka vaatimukset on saatettava voimaan 13. toukokuuta 2000 mennessa¤, kumoaa aikaisemmat direktiivit. (98/C 310/75) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0406/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Phillip Whitehead (PSE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Ennalta ma¤a¤ra¤tyt kiintio¤ja¤rjestelma¤t Milla¤ ja¤senvaltioilla on ennalta ma¤a¤ra¤tyt tutkitut kiintio¤ja¤rjestelma¤t, ja miksi komissio katsoi, etta¤ ennalta ma¤a¤ra¤tty kiintio¤ja¤rjestelma¤ brittila¤isilla¤ leipa¤markkinoilla uhkasi ta¤rkeinta¤ yhteiso¤n ja¤senmaiden va¤lista¤ kaup- paa? Komission ja¤senen Montin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komissio kera¤a¤ parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (98/C 310/76) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0407/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Lentoturvallisuus vuonna 2000 Lenta¤ja¤t ovat uhanneet maailmanlaajuisella boikotilla vuonna 2000, koska he pelka¤a¤va¤t, etta¤ vuosi 2000 -ongelma sekoittaa tietokoneja¤rjestelma¤t, jotka pita¤va¤t lentokoneet ilmassa ja esta¤va¤t yhteento¤rma¤ykset. Onko komissio vakuuttunut siita¤, etta¤ ja¤senvaltiot, kolmannet maat, lentoyhtio¤t ja ilmailuviranomaiset ovat ryhtyneet ajoissa tarpeellisiin turvatoimiin varmistaakseen, etta¤ lentokoneet eiva¤t putoa alas tai to¤rma¤a¤ yhteen vuonna 2000? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 1998) Komissiokin on huolissaan vuosisadan vaihtumisesta mahdollisesti aiheutuvista vakavista ongelmista, ja se on ka¤sitellyt asiaa tiedonannossaan vuoden 2000 tietokoneongelmista (1). Tiedonannon tarkoituksena on yritta¤a¤ varmistaa, etta¤ asiasta tiedeta¤a¤n laajasti, seka¤ luoda toimivat yhteydet kaikkiin valvoviin viranomaisiin energia-, liikenne- ja televiestinta¤alalla, rahoitusmarkkinoilla seka¤ muilla talouden aloilla. Aito huolenaihe on, etta¤ vuosisadan vaihtumiseen liittyva¤ ongelma voisi vaikuttaa siviili-ilmailun turvallisuu- teen. Ta¤ma¤n vuoksi komissio la¤hetti joulukuussa 1997 kiertokirjeen kaikille ja¤senvaltioille kehottaen na¤ita¤ selvitta¤ma¤a¤n, mita¤ toimia kukin ja¤senvaltio aikoo toteuttaa tai on jo toteuttanut. Samanlaiset kirjeet la¤hetettiin keskeisille lentoyhtio¤- ja lentokentta¤organisaatioille (IATA, AEA, ERA, ACE ja ACI)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 408/98 do Deputado Elisabeth SCHROEDTER à Comissão. Resíduos sólidos urbanos (RSU) na Galiza

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Spain
balance of payments assistance
domestic waste
environmental protection
prevention of pollution
storage of waste
waste disposal
waste incineration
waste recycling


title: PREGUNTA ESCRITA n. 365/98 del Georges GAROT a la Comisión. Indemnización compensatoria por las limitaciones naturales permanentes

eurovoc_concepts:
France
State aid
agrarian reform
aid to agriculture
equidae
hill farming
land use
mountain region
terms for aid

text: C 310/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 (98/C 310/67) PREGUNTA ESCRITA E-0365/98 de Georges Garot (PSE) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: Indemnizacio·n compensatoria por las limitaciones naturales permanentes Recientemente se ha recurrido a m(cid:14)· en relacio·n con un problema al que se enfrentan los criadores de asnos que viven en zonas de montan(cid:152)a y a los que actualmente no se puede conceder la indemnizacio·n compensatoria por las limitaciones naturales permanentes. Las disposiciones relativas a esta indemnizacio·n en el Reglamento (CEE) no 2328/91 (1) so·lo cubren a una parte de los e·quidos: las yeguas nodrizas y las potrancas de raza pesada. Los asnos han quedado excluidos, sin duda por su escasa importancia. Sin embargo, habida cuenta del importante papel que desempen(cid:152)an los asnos en el desbrozo y mantenimiento de los enclaves montan(cid:152)osos, parecer(cid:14)·a oportuno que estos animales recibiesen el mismo apoyo que todos los que contribuyen a valorizar los pastizales en zonas de montan(cid:152)a. ¿Ser(cid:14)·a posible, en consecuencia, ampliar la indemnizacio·n compensatoria por las limitaciones naturales permanentes a la cr(cid:14)·a de asnos? (1) DO L 218 de 6. 8. 1991, p. 1. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (11 de marzo de 1998) Si bien las indemnizaciones compensatorias de las desventajas naturales esta·n reguladas por un reglamento comunitario (el Reglamento (CE) no 950/97, relativo a la mejora de la eficacia de las estructuras agrarias (1), art(cid:14)·culos 17 a 19), e·ste precisa que esa medida de ayuda no es obligatoria para los Estados miembros, los cuales pueden «conceder una indemnizacio·n compensatoria» (apartado 2 del art(cid:14)·culo 17), e indica que, en caso de que los Estados miembros opten por aplicar la medida, pueden «prever condiciones complementarias o restrictivas para la concesio·n de la indemnizacio·n compensatoria» (apartado 2 del art(cid:14)·culo 18). Por lo que respecta a la cr(cid:14)·a de asnos, Francia se ha acogido precisamente a esta u·ltima posibilidad para no incluir esta actividad entre las categor(cid:14)·as de ganader(cid:14)·as subvencionables. No obstante, este tipo de ganader(cid:14)·a puede recibir la prima por produccio·n de forrajes, que no se destina espec(cid:14)·ficamente a las zonas desfavorecidas sino a todas las explotaciones que dispongan de superficies de hierba, independientemente de su ubicacio·n. (1) DO L 142 de 2. 6. 1997. (98/C 310/68) PREGUNTA ESCRITA E-0368/98 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (24 de febrero de 1998) Asunto: Comisiones que cobran los aduaneros belgas ¿Esta· enterada la Comisio·n de que los aduaneros belgas cobran una prima cuando constatan irregularidades en los documentos presentados por los transportistas extranjeros? ¿Esta· enterada de que el sistema de comisiones que manejan las autoridades aduaneras ›y que so·lo se aplica a las infracciones fiscales como la eurovin(cid:152)eta y el impuesto sobre los veh(cid:14)·culos de motor› ha sido establecido por decreto ministerial e incluye incluso un baremo? ¿Considera la Comisio·n que semejante sistema es acorde con el principio de no discriminacio·n y de libre prestacio·n de servicios contemplado en el art(cid:14)·culo 75 del Tratado CE y en la Directiva 88/599? ¿Esta· la Comisio·n dispuesta a plantear este asunto ante las autoridades nacionales, a fin de poner fin a este tipo de pra·cticas inadmisibles? ¿Estar(cid:14)·a la Comisio·n tambie·n dispuesta a hacer un inventario de los sistemas de comisiones aplicados a las multas impuestas a conductores extranjeros que rijan en otros Estados miembros ›y que puedan considerarse discriminatorios› y a examinar si son compatibles con la legislacio·n europea? En caso afirmativo, ¿de que· manera? En caso negativo, ¿por que· no?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 368/98 van Florus WIJSENBEEK aan de Commissie. Provisies Belgische douane

eurovoc_concepts:
Belgium
bonus payment
commercial vehicle
customs inspection
equal treatment
fine
mutual recognition principle
road transport

text: C 310/54 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/67) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0365/98 van Georges Garot (PSE) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Vergoeding ter compensatie van natuurlijke belemmeringen Kortgeleden is mij een probleem voorgelegd waarmee fokkers van ezels in berggebieden te kampen hebben. Deze fokkers komen op het ogenblik niet in aanmerking voor een vergoeding ter compensatie van natuurlijke belemmeringen. De bepalingen met betrekking tot deze vergoeding, genoemd in verordening 2328/91 (1), zijn voor wat paardachtigen betreft slechts van toepassing op zogende merries en merrieveulens van zware rassen. De regeling is niet van toepassing op ezels, ongetwijfeld vanwege het feit dat er maar weinig ezels zijn. Toch spelen ezels een belangrijke rol bij het verwijderen van struikgewas en het onderhoud van berggebieden. Er zijn dan ook goede redenen om voor deze dieren dezelfde steunmaatregelen te laten gelden als voor andere dieren die bijdragen aan de ontwikkeling van weidegebieden in bergregio(cid:146)s. Is het naar de mening van de Commissie mogelijk om ook fokkers van ezels in aanmerking te laten komen voor vergoedingen ter compensatie van natuurlijke belemmeringen? (1) PB L 218 van 6. 8. 1991, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (11 maart 1998) De compenserende vergoedingen voor natuurlijke handicaps worden door een communautaire verordening geregeld (de artikelen 17 tot en met 19 van Verordering (EG) nr. 950/97 betreffende de verbetering van de doeltreffendheid van de landbouwstructuur (1), artikelen 17 tot 19), maar daarin wordt gepreciseerd dat deze steunregeling niet verplicht is voor de lidstaten, die een (cid:132)compenserende vergoeding (kunnen) toekennen(cid:148) en aangegeven dat ingeval de lidstaten de regeling toepassen, zij (cid:132)voor de toekenning van de compenserende vergoeding aanvullende of beperkende voorwaarden (mogen) vaststellen(cid:148) (artikel 18, lid 2). Met betrekking tot het houden van ezels heeft Frankrijk juist van die laatste mogelijkheid gebruik gemaakt door deze activiteit niet als een subsidiabele vorm van veehouderij aan te merken. Ezelhouderijen kunnen daarentegen wel in aanmerking komen voor de (cid:132)graslandpremie(cid:148), aangezien deze niet specifiek voor probleemgebieden is bestemd, maar wel voor alle bedrijven die over grasland beschikken, ongeacht hun ligging. (1) PB L 142 van 2. 6. 1997. (98/C 310/68) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0368/98 van Florus Wijsenbeek (ELDR) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Provisies Belgische douane Is het de Commissie bekend dat in Belgie¤ douaniers een premie krijgen als ze buitenlandse vervoerders op onregelmatigheden in documenten betrappen? Weet de Commissie dat het provisiesysteem waarmee de douane werkt › wat alleen voor fiscaalrechtelijke overtredingen zoals het Eurovignet en de motorrijtuigenbelasting geldt › per ministerieel besluit is vastgelegd en zelfs een tarievenlijst omvat? Acht de Commissie een dergelijk systeem in overeenstemming met het principe van non-discriminatie en vrije dienstverlening ex art. 75 en richtlijn 88/599? Is de Commissie bereid hierover met de nationale autoriteiten contact op te nemen teneinde dit soort ontoelaatbare praktijken een halt toe te roepen? Is de Commissie wellicht bereid om provisiesystemen op boetes aan buitenlandse chauffeurs in andere lidstaten › welke als discriminatoir kunnen worden opgevat › te inventariseren en te toetsen aan de Europese wetgeving? Zo ja, hoe? Zo neen, waarom niet?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 400/98 van Dominique SOUCHET aan de Commissie. Communautaire steun voor de voorziening van ultraperifere gebieden met voedergraan

eurovoc_concepts:
EU programme
aid system
animal nutrition
cereals
island
peripheral region
supply
transport price

text: C 304/72 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 (98/C 304/104) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0400/98 van Dominique Souchet (I-EDN) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Communautaire steun voor de voorziening van ultraperifere gebieden met voedergraan De afgelopen twee jaar is de communautaire steun voor de voorziening van ultraperifere gebieden met granen zeer sterk verminderd. Deze situatie veroorzaakt een aanzienlijke prijsstijging voor veevoeder en leidt tot een verzwakking van de gehele veehouderijsector. Kan de Commissie uitleggen hoe het mogelijk is dat binnen een en hetzelfde programma, namelijk Poseidom, enerzijds de ontwikkeling en structurering van de veehouderij wordt aangemoedigd en financieel wordt gesteund en anderzijds de kosten voor de bedrijfsvoering worden verhoogd door de steun voor voedergranen te verlagen? Gecombineerd Antwoord van de heer Santer namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 en E-0400/98 (17 maart 1998) De geachte Parlementsleden wordt verzocht het antwoord te raadplegen dat de Commissie heeft gegeven op de schriftelijke vraag P-327/98 van de heer Souchet (1). (1) Zie blz. 78. (98/C 304/105) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0290/98 van Jan Bertens (ELDR) aan de Commissie (5 februari 1998) Betreft: Diplomatieke vertegenwoordiging van de EU in Maleisie¤ Is de Commissie ervan op de hoogte 1. dat de handel tussen Maleisie¤ en de EU ongeveer dezelfde omvang heeft als de handel tussen Mexico, Rusland of Brazilie¤ en de EU? 2. dat Maleisie¤, vanuit politiek oogpunt e·e·n van de kernlanden van Zuidoost-Azie¤ is? 3. dat een groot deel van de resterende tropische wouden zich in Maleisie¤ bevindt en dat zich bij het behoud van deze wouden grote problemen voordoen? 4. dat alle 15 lidstaten van de EU een ambassade in Maleisie¤ hebben, wat aantoont dat zij groot belang aan Maleisie¤ hechten en dat de Commissie, krachtens het Verdrag van Maastricht, een coo¤rdinerende rol speelt tussen deze ambassades? 5. 6. Is de Commissie niet van mening dat Maleisie¤ voor de EU minstens zo belangrijk is als landen als Kaapverdie¤, Sri Lanka en Fiji, waar de EU permanente vertegenwoordigingen heeft? Is het juist dat de groep van ambassadeurs in Maleisie¤ een schriftelijk verzoek bij de EU heeft ingediend voor de vestiging van een delegatie van de EU in Maleisie¤? 7. Heeft de Commissie, in het licht van de antwoorden op deze zes vragen, een verklaring voor de afwezigheid van een EU-delegatie in Maleisie¤? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (27 februari 1998) De Commissie is zich welbewust van het feit dat Maleisie¤ een belangrijke handelspartner van de 1. Gemeenschap is. 2. Zij is er ook van op de hoogte dat Maleisie¤ een belangrijke politieke rol in Zuid-Oost-Azie¤ speelt, en zij erkent dat Maleisie¤ een sleutelpositie inneemt bij de samenwerking tussen de landen van de Associatie van Zuid-Oost Aziatische Staten (ASEAN) en in de regio als geheel bezien


title: WRITTEN QUESTION No. 412/98 by Petrus CORNELISSEN , Raphaël CHANTERIE to the Commission. Treatment of lorry drivers

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Sweden
cruel and degrading treatment
drivers
fundamental rights
human rights
protection of freedoms
transport authorisation

text: 17. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 223/171 (98/C 223/222) WRITTEN QUESTION E-0364/98 by Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) to the Council (19 February 1998) Subject: Proposal for a regulation in the field of employment creation and support to small and micro-enterprises in the Mahgreb countries The proposal for a regulation in the field of employment creation and support to small and micro-enterprises in the Mahgreb countries (COM(94) 0289) (1) was submitted to the European Parliament in August 1994. The proposal required the application of the cooperation procedure, and for this reason the European Parliament gave it a first reading on 28 October 1994, submitting its amended proposal to the Commission on 22 December 1994. The Council(cid:146)s common position, which has been awaited since that date, has not been forthcoming. What is the situation within the Council regarding this proposal for a regulation, and what is preventing the Council from reaching a common position? Why is the proposal blocked? Is there any indication of what the Council(cid:146)s common position might be? (1) OJ C 214, 4. 8. 1994, p. 26. Answer (11 May 1998) The Council began examining the proposal for a Regulation to which the Honourable Member refers in his question, but did not complete it because it became unnecessary. In fact, in the light of the conclusions of the Corfu and Essen European Councils on the priority strategic importance of the Mediterranean region and the establishment of a Euro-Mediterranean partnership which should receive substantial financial assistance, the Commission proposed a new form of financial partnership through the MEDA Regulation. That Regulation was adopted by the Council after consulting the European Parliament twice. In its initial proposal, the Commission specifically referred in the recitals to the proposal mentioned by the Honourable Member, and to other Council Regulations concerning financial cooperation with Mediterranean countries, to indicate that the new draft Regulation replaced them. In fact, Annex II to the MEDA Regulation, which sets out the objectives and procedures for the support measures, provides for support to small and medium-sized enterprises in the Mediterranean countries. (98/C 223/223) WRITTEN QUESTION E-0412/98 by Petrus Cornelissen (PPE) and Raphae¤l Chanterie (PPE) to the Commission (24 February 1998) Subject: Treatment of lorry drivers 1. Is the Commission aware of press reports that a Belgian lorry driver and his mate spent 55 days in a Swedish prison cell › the first 48 hours naked and then several weeks in solitary confinement › because while the waybill said that they were carrying fruit juice the lorry was laden with alcohol? 2. Can the Commission confirm the accuracy of these reports? If so, what is the Commission(cid:146)s view of this treatment which is redolent of the Middle Ages, not least in 3. view of the acquittal of the drivers by the court in Malmo¤? Reference: A number of newspaper reports and the Belgian TV programme (cid:145)de 7de dag(cid:146) ((cid:145)the seventh day(cid:146)) broadcast on 18 January 1998


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 404/98 του Katerina DASKALAKI προς την Επ τροπή. Προβλήματα στην παραγωγή ελαιολάδου, βάμβακος και εσπεριδοειδών

eurovoc_concepts:
Greece
agricultural production
agricultural structure
citrus fruit
cotton
olive oil
over-production
private stock
production aid
storage

text: 9. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 310/57 Kata· th fa·sh programmatismoy·, oi perifereiakoi· etai·roi pre·pei na eggyv· ntai eggra·fvw o·ti ta me·tra poy 3. sygxrhmatodotoy·ntai apo· to ETPA symbiba·zontai me thn koinotikh· nomouesi·a sto tome·a toy periba·llontow. Oi arxe·w epikoyriko·thtaw kai synergasi·aw epiba·lloyn o·ti oi perifereiakoi· etai·roi pre·pei na ei·nai ypey·uynoi gia thn ekte·lesh tvn programma·tvn kai pre·pei na analamba· noyn ton e·legxo thw th·rhshw thw nomouesi·aw ston tome·a toy periba·llontow. Eja·lloy, eth·siew ekue·seiw pre·pei na anafe·royn ta me·tra poy elh·fuhsan gia thn prostasi·a toy periba·llontow. H teleytai·a e·kuesh o·son afora· to Brandemboy·rgo apodeikny·ei o·ti gia ka·ue sxe·dio apaitei·tai h gnv· mh thw yphresi·aw prostasi·aw toy periba·llontow thw topikh·w dioi·khshw. Pre·pei epi·shw na ejasfali·zetai kai na ele·gxetai h th·rhsh tvn kauorizome·nvn apaith·sevn me epito·pioyw ele·gxoyw poy pragmatopoioy·ntai apo· thn Epitroph·. (98/C 310/72) GRAPTH ERVTHSH E-0398/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Metatroph· armenikoy· monasthrioy· se jenodoxei·o sthn katexo·menh Ky·pro Sy·mfvna me dhmosi·eyma thw toyrkokypriakh·w efhmeri·daw «Kibris Postasi», to armeniko· monasth·ri toy «Sourp Magar», poy xronologei·tai apo· to 1000 m. X. , kai to opoi·o ei·xe bombardisuei· apo· tiw toyrkike·w dyna· meiw eisbolh·w, sxedia·zetai na metatrapei· se jenodoxei·o 50 klinv· n. To monasth·ri ayto· bri·sketai sthn perioxh· thw Kyrh·neiaw, sthn katexo·menh Ky·pro, kai sta sxe·dia tvn «arxv· n» toy ceydokra·toyw ei·nai h mi·suvsh· toy gia 49 xro·nia me th me·uodo Leasing, me eth·sio mi·suvma 20. 000 dolla·ria. H pra·jh ayth· apotelei· a·llh mi·a ekdh·lvsh thw perifro·nhshw tvn toyrkikv· n katoxikv· n dyna·mevn gia thn politistikh· klhronomia· toy nhsioy·, alla· di·nei kai to me·tro toy sebasmoy· poy apodi·dei to para·nomo kauestv· w toy borei·oy tmh·matow thw Ky·proy sta mnhmei·a thw xristianikh·w urhskei·aw. Ua h·uela na plhroforhuv· apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· to pv· w skopey·ei na antidra·sei sthn ejo·fualma para·nomh ayth· pra·jh eno·w kthnv· doyw kauestv· tow poy mo·nh sth·rijh e·xei tiw 40. 000 Toy·rkoyw strativ· tew oi opoi·oi epi· 24 xro·nia ejakoloyuoy·n na kate·xoyn to 40% thw Ky·proy. Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Marti·oy 1998) Oi pro·sfatew episke·ceiw 800 toyrkokypri·vn se tzami· poy bri·sketai sth La·rnaka kai to prosky·nhma ekatonta·dvn ellhnokypri·vn se monasth·ri sta bo·reia thw nh·soy ei·nai mikra· dei·gmata proo·doy stiw sxe·seiw metajy· tvn dy·o koinoth·tvn. O sebasmo·w toy kaueno·w gia thn politistikh· klhronomia· toy a·lloy apotelei· oysiastiko· bh·ma sth diath·rhsh thw tayto·thtaw tvn dy·o kypriakv· n koinoth·tvn. H Epitroph· ua h·uele na xrhsimopoih·sei tmh·ma tvn po·rvn toy te·tartoy xrhmatodotikoy· prvtoko·lloy gia thn synth·rhsh mnhmei·vn se olo·klhro to nhsi· (san pro·gramma dy·o koinoth·tvn). An kai ayto· den e·xei katastei· dynato· me·xri sh·mera, h Epitroph· ua synexi·sei na yposthri·zei thn prvtoboyli·a ayth· kai elpi·zei o·ti oi politike·w synuh·kew sthn Ky·pro ua epitre·coyn endexome·nvw thn efarmogh· thw. (98/C 310/73) GRAPTH ERVTHSH E-0404/98 ypobolh· : Katerina Daskalaki (UPE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Problh·mata sthn paragvgh· elaiola·doy, ba·mbakow kai esperidoeidv· n Oi e·llhnew agro·tew apodi·doyn ta problh·mata sthn paragvgh· elaiola·doy, ba·mbakow kai esperidoeidv· n stiw apofa·seiw tvn Bryjellv· n, tiw opoi·ew uevroy·n poly· dysmenei·w. Miloy·n gia pie·seiw sthn ellhnikh· bambakopa- ragvgh· kai toni·zoyn o·ti h paragvgh· esperidoeidv· n plh·ttetai apo· thn symfvni·a thw POE gia ton periorismo· toy o·gkoy tvn epidotoy·menvn ejagvgv· n. Oi elaioparagvgoi· plh·ttontai lo·gv thw ispanikh·w yperparagvgh·w, alla· kai apo· thn a·rnhsh toy epitro·poy na apodexuei· ka·poia me·tra. H koinotikh· xrhmatodo·thsh sto ellhniko· elaio·lado meiv· uhke kata· 30%, alla·, anti· na epispeyuei· o xro·now thw koinotikh·w pare·mbashw, h Epitroph· zhtei· idivtikh· apouematopoi·hsh me koinotikh· xrhmatodo·thsh


title: WRITTEN QUESTION No. 401/98 by Gianni TAMINO to the Commission. Consorzio Venezia Nuovo (New Venice Consortium)

eurovoc_concepts:
Veneto
consortium
cultural heritage
heritage protection
large-scale construction
monopoly
public contract
town

text: C 304/94 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 98 (98/C 304/140) SKRIFTLIG FR¯GA E-0401/98 fr(cid:229)n Gianni Tamino (V) till kommissionen (24 februari 1998) A¤mne: Konsortiet (cid:148)Venezia Nuova(cid:148) Genom artikel 3 i den italienska lagen nr 798/84 ges ministern fo¤r offentliga arbeten ra¤tt att fo¤r genomfo¤rande av de investeringar, projekt och (cid:229)tga¤rder som beho¤vs fo¤r att bevara Venedig och dess lagun ge bolag och/eller bolagskonsortier tillst(cid:229)nd att utfo¤ra projekt och arbeten genom privata fo¤rhandlingar, a¤ven om detta utgo¤r undantag till ga¤llande besta¤mmelser. Koncessionen fo¤r projektering och genomfo¤rande av samtliga de arbeten som fo¤reskrivs i ovan na¤mnda lag har givits till Consorzio Venezia Nuova (konsortiet fo¤r ett fo¤rnyat Venedig). Under (cid:229)rens lopp har detta tillst(cid:229)nd, delvis genom nya lagar och dekret, blivit till ett monopol fo¤r alla slags arbeten (region-, miljo¤-, och stadsplanering) som sedan decennier tidigare kunnat genomfo¤ras och genomfo¤rts av olika fo¤retag inom ramen fo¤r normala anbudsfo¤rfaranden. Den monopolliknande koncessionen har givits a¤ven efter utfa¤rdandet av den sa¤rskilda italienska lag (nr 206/95) om Venedig som fo¤rbjuder ensamra¤ttskoncessioner, men uppra¤tth(cid:229)ller de ra¤ttsliga fo¤rpliktelser som ha¤rro¤r fr(cid:229)n tidigare ra¤ttsakter, och efter utfa¤rdandet av olika gemenskapsdirektiv om offentlig upphandling, ja a¤ven efter det att italienska besta¤mmelser antagits som inneba¤r att dessa direktiv info¤rlivas i den nationella lagstiftningen, till och med 1997. Fo¤r att slippa tilla¤mpa eller kringg(cid:229) de europeiska besta¤mmelserna har man tydligen menat att avtalen och de tilla¤ggsklausuler som finns till de ursprungliga avtalen a¤r ra¤ttsakter som utgo¤r en del av tidigare akter och de nya avtalen har tolkats som exekutoriska och ha¤rro¤rande fr(cid:229)n det ursprungliga avtalet eller andra avtal som tra¤tt ikraft fo¤re gemenskapsreg- lerna (som till exempel den nionde och tionde koncessionen fr(cid:229)n 1996 eller den elfte, tolfte och trettonde koncessionen fr(cid:229)n 1997). Anser kommissionen att detta fo¤rfarande med koncessioner och avtal, som inte har besta¤mda slutdatum och som allts(cid:229) genom olika (cid:229)tga¤rder kan fo¤rbli giltiga i oa¤ndlig tid, st(cid:229)r i o¤verensta¤mmelse med ande och mening i gemenskapsdirektiven, s(cid:229)som det till exempel sa¤gs i gro¤nboken om offentlig upphandling av den 27 november 1996? A¤ r det fo¤r o¤vrigt rimligt att samma konsortium anfo¤rtros s(cid:229)va¤l projektering som genomfo¤rande av arbetena? Svar avgivet av Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 april 1998) Kommissionen har inlett en detaljerad underso¤kning av det problem som p(cid:229)talas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet s(cid:229) snart som mo¤jligt. (98/C 304/141) SKRIFTLIG FR¯GA E-0402/98 fr(cid:229)n Hono·rio Novo (GUE/NGL) till kommissionen (24 februari 1998) A¤mne: Helms-Burton-lagen och EU:s o¤verklagande till WTO Den 13 april uppho¤r Europeiska kommissionens tidsfrist fo¤r att o¤verklaga det beslut som fattades av Va¤rldshandelsorganisationens (WTO) panel om Helms-Burton-lagens exterritorialitet i fr(cid:229)ga om att fo¤rsta¤rka handelsblockaden mot Kuba. Kan kommissionen bekra¤fta att den ta¤nker o¤verklaga Va¤rldshandelsorganisationens beslut inom den angivna tidsfristen? Svar avgivet av Sir Leon Brittan p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 mars 1998) Kommissionen ha¤nvisar ledamoten till sina svar p(cid:229) muntliga fr(cid:229)gor nr H-106/98 sta¤lld av Rinaldo Bontempi, H-107/98 sta¤ldd av Marset Campos, H-108/98 sta¤lld av Lucio Manisco, H-115/98 sta¤lld av Arthur Newens och H-117/98 sta¤lld av Carlos Carnero Gonzalez under fr(cid:229)getiden vid parlamentets mo¤te den februari 1998 (1). (1) Parlamentsdebatter (februari 1998)


title: WRITTEN QUESTION No. 425/98 by Graham WATSON to the Commission. The Millenium Bug

eurovoc_concepts:
computer systems
data processing
euro
exchange of information
institutional cooperation
public administration
type of business

text: C 304/98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 2. 10. 98 (98/C 304/147) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0418/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Paul Ru¤ big (PPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: EU:n pysyva¤ edustusto ASEAN-valtioissa Euroopan parlamentin valtuuskunta sai Malesiaan ja Indonesiaan tekema¤nsa¤ vierailun johdosta kattavan kuvan Aasian rahoituskriisista¤. Huolimatta EU:n ja sen ja¤senvaltioiden lukuisista toimista ja varsinkin kansainva¤lisen valuuttarahaston kautta tehdyista¤ aloitteista ja ta¤ma¤n kriisin mahdollisista seurauksista Euroopalle on va¤ltta¤ma¤to¤nta¤, etta¤ ta¤ha¤n problematiikkaan paneudutaan EU:n viralliselta taholta konkreettisilla toimenpiteilla¤ ja tiedotusva¤lineiden avulla. Euroopan unionin pysyva¤n edustuston perustaminen esimerkiksi Kuala Lumpuriin tai Singaporeen olisi erityisen toivottavaa. Ta¤ta¤ korostettiin myo¤s Euroopan parlamentin ta¤ysistunnossa ka¤ydyissa¤ keskusteluissa tammikuun lopulla. Onko komissio samaa mielta¤ siita¤, etta¤ tiedotusva¤lineiden vahvempi la¤sna¤olo ja uudet edustustot ASEAN- valtioissa vaikuttaisivat positiivisesti EU:n toimiin ja sen vaikutusmahdollisuuksiin koko alueella? Suunnitteleeko komissio konkreettisia toimenpiteita¤ ja edustuston perustamista ASEAN-valtioiden alueelle? Voiko komissio jo antaa na¤iden toimenpiteiden toteuttamista koskevan aikataulun? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Komissio pyyta¤a¤ kunnianarvoisaa ja¤senta¤ tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Jan Bertensin esitta¤ma¤a¤n kirjalliseen kysymykseen P-290/98 (1). (1) Katso sivu 72. (98/C 304/148) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0422/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Vuosi 2000 -ongelma Mita¤ tutkimuksia komissio on ka¤ynnista¤nyt vuosi 2000 -ongelman vaikutuksista EU:n toimielimiin? (98/C 304/149) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0425/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Vuosi 2000 -ongelma Kuinka paljon komissio arvioi kaikkien EU:n toimielimien suojaamisen vuosi 2000 -ongelmalta maksavan? Komission ja¤senen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0422/98 ja E-0425/98 (3. huhtikuuta 1998) Komissio on huolissaan vuoteen 2000 liittyva¤n tietokoneongelman aiheuttamasta yritysten, infrastruktuurien ja julkisen hallinnon haavoittuvuudesta seka¤ ongelman mahdollisista seurauksista kuluttajille. Komissio on antanut tiedonannon (1) lisa¤ta¤kseen tietoisuutta ongelmasta ja suunnitellakseen toimenpiteita¤ vuoteen 2000 liittyvien kysymysten ka¤sittelemiseksi. Ta¤ydenta¤a¤kseen yksityisen sektorin ja ja¤senvaltioiden toimenpiteita¤ komissio


title: Πληροφορία σχετικά με την έναρξη ισχύος, έναντι της Κοινότητας, της συμφωνίας της οικονομικής επιτροπής των Ηνωμένων Εθνών για την Ευρώπη, σχετικά με την υιοθέτηση ομοιόμορφων τεχνικών προδιαγραφών για τροχοφόρα οχήματα, εξοπλισμό και εξαρτήματα τα οποία δύνανται να τοποθετηθούν ή/και να χρησιμοποιηθούν σε τροχοφόρα οχήματα και τις συνθήκες για την αμοιβαία αναγνώριση των εγκρίσεων που χορηγούνται με βάση τις προδιαγραφές αυτές («αναθεωρημένη συμφωνία του 1958»)

text: L 53/22 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 24. 2. 98 Pkgqovoq˜ia swetij ˜a le tgm ˜emaqng isw ˜uor, ˜emamti tgr Joim ˜otgtar, tgr sulvym˜iar tgr oijo- molij ˜gr epitqop ˜gr tym Gmyl ˜emym Ehm ˜ym cia tgm Euq ˜ypg, swetij ˜a le tgm uioh ˜etgsg oloi ˜o- loqvym tewmij ˜ym pqodiacqav ˜ym cia tqowov ˜oqa ow ˜glata, enopkisl ˜o jai enaqt ˜glata ta opo˜ia d ˜umamtai ma topohetgho ˜um ˜g/jai ma wqgsilopoigho ˜um se tqowov ˜oqa ow ˜glata jai tir sumh ˜gjer cia tgm aloiba˜ia amacm ˜yqisg tym ecjq˜iseym pou woqgco ˜umtai le b ˜asg tir pqodia- cqav ˜er aut ˜er («amaheyqgl ˜emg sulvym˜ia tou 1958») (1) G sulvym˜ia tgr oijomolij ˜gr epitqop ˜gr tym Gmyl ˜emym Ehm ˜ym cia tgm Euq ˜ypg, swetij ˜a le tgm uioh ˜etgsg oloi ˜oloqvym tewmij ˜ym pqodiacqav ˜ym cia tqowov ˜oqa ow ˜glata, enopkisl ˜o jai enaqt ˜glata ta opo˜ia d ˜umamtai ma topohetgho ˜um ˜g/jai ma wqgsilopoigho ˜um se tqowo- v ˜oqa ow ˜glata jai tir sumh ˜gjer cia tgm aloiba˜ia amacm ˜yqisg tym ecjq˜iseym pou woqgco ˜u- mtai le b ˜asg tir pqodiacqav ˜er aut ˜er («amaheyqgl ˜emg sulvym˜ia tou 1958») aqw˜ifei ma isw ˜uei, ˜emamti tgr Joim ˜otgtar, stir 24 Laqt˜iou 1998, dedol ˜emou ˜oti okojkgq ˜yhgjam ap ˜o tir 23 Iamouaq˜iou 1998 oi diadijas˜ier, oi pqobkep ˜olemer sto ˜aqhqo 7 paq ˜acqavor 3 tgr sulvy- m˜iar. (1) EE L 346 tgr 17. 12. 1997, s. 78


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 432/98 van Leonie van BLADEL aan de Commissie. Garanties in grondwet Servië met betrekking tot de rechten van minderheden in Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
application of the law
autonomy
constitution
ethnic group
human rights
protection of freedoms
rights of minorities

text: C 223/172 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (26 maart 1998) De Commissie kan de juistheid van de persberichten waarnaar de geachte Parlementsleden verwijzen noch bevestigen, noch ontkennen. De eerbiediging van de mensenrechten en het verzekeren van fundamentele vrijheden in het kader van de nationale rechtsstelsels vallen onder de bevoegdheid van de individuele lidstaten. De Commissie is niet bevoegd om te beoordelen of door een lidstaat genomen maatregelen naar aanleiding van een strafrechtelijk onderzoek gerechtvaardigd zijn of evenredig met het vermoede misdrijf. (98/C 223/224) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0432/98 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Garanties in grondwet Servie¤ met betrekking tot de rechten van minderheden in Kosovo De situatie in de Servische provincie Kosovo, waar de meerderheid van de bevolking bestaat uit etnische Albanezen, verslechtert in snel tempo. Bijna elke dag vallen er in het gebied aan beide zijden doden en/of gewonden. De tegenstelling tussen enerzijds de politieke leiding van Servie¤, die Kosovo als een integrerend deel van Servie¤ beschouwt, en anderzijds de leiders van de Albanese bevolking, die van Kosovo een onafhankelijke republiek willen maken, lijkt niet te overbruggen. De Commissie heeft, evenals andere internationale actoren, meerdere malen uitgesproken dat een oplossing van het probleem gevonden moet worden binnen de grenzen van Servie¤ respectievelijk Joegoslavie¤, zij het dat de Albanezen een grote mate van autonomie moet worden verleend. De Servische autoriteiten stellen dat de Servische grondwet alle minderheden in Servie¤ en dus ook de Albanese bevolking een mate van autonomie biedt die voldoet aan alle internationaal geaccepteerde normen met betrekking tot de positie van minderheden. Kan de Commissie aangeven in hoeverre de garanties die de Servische grondwet de minderheden in Servie¤ biedt inderdaad voldoende zijn? Als die garanties niet voldoende zijn, kan de Commissie dan aangeven op welke punten de grondwet van Servie¤ moet worden aangepast? Als die garanties wel voldoende zijn, kan de Commissie dan aangeven in hoeverre de grondwet door de Servische autoriteiten wordt nageleefd? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (25 maart 1998) Het concept autonomie in de grondwet van 1990 van de Servische republiek is zeer beperkt, vooral omdat alle economische beslissingen gecentraliseerd zijn. De Albanezen uit Kosovo hebben alle wetgevende en uitvoerende bevoegdheden verloren die zij op grond van de federale staatsopbouw van 1974 hadden verkregen. De mensenrechten en de rechten van minderheden zijn in Kosovo net zoals elders in Servie¤ en in de Federale Republiek Joegoslavie¤ in theorie zeer goed beschermd door de grondwet van de Republiek Servie¤ van 1990 en de grondwet van de Federale Republiek Joegoslavie¤ van 1992. Bovendien is de Federale Republiek Joegoslavie¤ krachtens artikel 16 van de grondwet van 1992 verplicht de diverse internationale verdragen en overeenkomsten na te leven waarbij zij partij is (met inbegrip van de meeste relevante internationale mensenrechtenverdragen). Deze rechten worden door de Servische autoriteiten evenwel niet ge(cid:14)¤mplementeerd. Een voorbeeld is de wet inzake bijzondere eigendomstransacties, op grond waarvan Albanezen uit Kosovo geen vastgoed van Servische eigenaars kunnen kopen, wat in strijd is met de onschendbaarheid van de eigendom en de besluiten inzake de gelijkheid van particuliere en gemeenschapseigendom ((cid:132)social property(cid:148))


title: WRITTEN QUESTION No. 397/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Laundering of Illegal Funds in Northern Cyprus

eurovoc_concepts:
Cyprus
arms trade
drug traffic
illegal migration
money laundering
occupied territory
organised crime

text: 2. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 304/93 Regions bordering the CEECs may feel the impact of the opening of markets and of enlargement more quickly and intensively than other regions, but they will also benefit from their closeness to new markets providing new opportunities. The importance of these new markets for Community producers is evidenced by the rapid growth in trade between the Community and the CEECs and the increasing surplus of the Community(cid:146)s trade balance with them. While wages in CEECs are significantly below Austrian levels, this is not reflected directly in the cost of products, since the productivity of Austrian workers may be expected to be higher. Furthermore, the impact of enlargement, in particular in sensitive areas, will be softened through transitional arrangements. Many of the border regions are already assisted by the structural funds. The new German La¤nder and Burgenland are at present, and are likely to remain, objective 1 regions. Most of the other border regions in Germany, Austria and Italy currently receive assistance under objective 5b. Given that under the new objective 2, it is foreseen that the Member States will be able to present national criteria for the selection of a significant share of their assisted areas, they can include border areas if they consider them to face specific problems. Furthermore, the Commission proposes to maintain the Community initiative Interreg which, together with the PHARE-cross border cooperation (CBC) programme, is an appropriate instrument for addressing the problems of the border regions with the CEECs. The specific design of Interreg for the new programming period has not been decided, but it will leave sufficient flexibility to meet the needs of the border regions, as the Member States may propose the regions to be covered and the projects to be supported. Thus, while border regions will be particularly affected by enlargement of the Community, the structural policy instruments proposed in (cid:145)Agenda 2000(cid:146) (1) provide sufficient scope and flexibility to address these issues. (1) COM(97) 2000. (98/C 304/139) WRITTEN QUESTION E-0397/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (24 February 1998) Subject: Laundering of Illegal Funds in Northern Cyprus Northern Cypress which is occupied by Turkey has become a financial centre for international crime. Reports have appeared in the European press to the effect that the occupied territory of Cyprus has become a paradise for illegal trafficking in drugs, chemical wastes, weapons and illegal immigrants. In the last 1/2 years alone 18 new casinos have been opened in Northern Cyprus. Over the last three or four years 36 offshore banks and 29 bank agencies have been established there. These establishments were used to launder funds from illegal trafficking from heroin, weapons, chemical wastes and illegal immigrants towards Europe. What action does the Commission intend to take on the information which has recently come to light with a view to remedying this situation which is in fact under the control of a country, Turkey, associated with the EU under a customs agreement? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (6 April 1998) The Commission does not have specific information on the alleged illicit activities to which the Honourable Member refers. The Commission recalls its support for progress towards a just and viable solution to the Cyprus problem and towards Community accession and trusts that this will help create conditions in which such issues can be addressed effectively


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 403/98 του Lis JENSEN προς την Επ τροπή. Αριθμός των συστάσεων που έχει εκδώσει το Συμβούλιο από το 1986

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC recommendation
EU Member State
statistics

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/95 (98/C 304/142) GRAPTH ERVTHSH E-0403/98 ypobolh· : Lis Jensen (I-EDN) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Ariumo·w tvn systa·sevn poy e·xei ekdv· sei to Symboy·lio apo· to 1986 Se peri·ptvsh poy diati·uentai statistika· stoixei·a sxetika· me ton ariumo· tvn systa·sevn poy e·xei ekdv· sei to Symboy·lio, ua h·uela na plhroforhuv· ton ariumo· tvn systa· sevn poy e·xoyn ekdouei· apo· to 1986, kauv· w kai to baumo· ston opoi·o akoloyuh·uhkan apo· ta dia·fora kra·th me·lh. Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Marti·oy 1998) Kata· ta e·th 1986 e·vw 1997, to Symboy·lio eje·dvse 37 systa·seiw prow ta kra·th me·lh. H Epitroph· den diaue·tei statistika· stoixei·a sxetika· me th syne·xeia poy e·dvsan ta kra·th me·lh stiw en lo·gv systa·seiw. (98/C 304/143) GRAPTH ERVTHSH E-0409/98 ypobolh· : Carmen Fraga Este·vez (PPE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Syntonismo·w gia thn anaptyjiakh· boh·ueia prow toyw alieytikoy·w tomei·w tvn xvrv· n AKE Gnvri·zontaw to ejairetiko· endiafe·ron thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw gia thn ana·ptyjh tvn alieytikv· n tome·vn tvn xvrv· n AKE• lamba·nontaw ypo·ch o·ti, an kai th diaxei·rish tvn e·rgvn e·xei h GD VIII, armo·dia gia thn alieytikh· politikh· ei·nai h GD XIV kai o·ti, ejaiti·aw toy gegono·tow aytoy·, polle·w apo· tiw anaptyjiake·w drasthrio·thtew se tri·tew xv· rew pragmatopoioy·ntai sto plai·sio tvn prvtoko·llvn tvn emporikv· n alieytikv· n symfvniv· n › mia ta·sh poy gi·netai diarkv· w entono·terh• lamba·nontaw epi·shw ypo·ch thn koinh· apa·nthsh toy epitro·poy k. Pinheiro, stiw 23 Aprili·oy 1997, prow tiw grapte·w ervth·seiw toy k. Arias Can(cid:152)ete E-0923/97 e·vw 0934/97 (1), ua mporoy·se h Epitroph· na ejhgh·sei ea·n ypa·rxei pragmatiko·w syntonismo·w metajy· tvn dy·o aytv· n genikv· n dieyuy·nsevn, o·son afora· thn eje·tash tvn anaptyjiakv· n e·rgvn poy sxeti·zontai me thn aliei·a kai pv· w pragmatopoiei·tai, ea·n pragmatopoiei·tai, h koinh· ayth· ergasi·a, v· ste na mhn parathroy·ntai antifa· seiw poy endexome·nvw odhgoy·n se kataspata·lhsh tvn koinotikv· n po·rvn gia thn ana·ptyjh; Poiow ei·nai, sygkekrime·na, o ro·low thw GD VIII kai thw GD XIV anti·stoixa, o·son afora· th lh·ch tvn apofa·sevn sthn EE se sxe·sh me thn ana·ptyjh alieytikv· n programma·tvn gia tiw xv· rew AKE; (1) EE C 319 thw 18. 10. 1997, sel. 197. Apa· nthsh toy k. Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Marti·oy 1998) (cid:211)pvw epishmai·nei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, sto plai·sio thw Epitroph·w, h Genikh· Diey·uynsh XIV ei·nai ypey·uynh gia thn koinh· alieytikh· politikh·, symperilambanome·nvn tvn ejvterikv· n uema·tvn, kai h Genikh· Diey·uynsh VIII ei·nai ypey·uynh gia thn anaptyjiakh· politikh· kai, idi·vw, gia tiw xv· rew me tiw opoi·ew h Koino·thta e·xei syna·cei symfvni·ew aliei·aw. H Epitroph· e·xei toni·sei, epaneilhmme·nvw, thn anagkaio·thta eni·sxyshw thw synoxh·w metajy· tvn symfvniv· n aliei·aw kai thw anaptyjiakh·w politikh·w, prokeime·noy na ejasfalisuei·, sy·mfvna me ta a·rura 130 Y kai F thw synuh·khw thw EK, h synoxh· metajy· thw sy·nachw kai efarmogh·w tvn symfvniv· n aliei·aw kai tvn strathgikv· n poy kauori·zontai sta eunika· kai perifereiaka· progra·mmata synergasi·aw gia thn ana·ptyjh thw aliei·aw sta opoi·a symba·llei, endexome·nvw, h Koino·thta. H me·rimna ayth· gia thn ejasfa·lish synoxh·w kai symplhrvmatiko·thtaw ypogrammi·suhke apo· to Symboy·lio Ana·ptyjhw thw 5hw Ioyni·oy 1997 (ch·fisma gia th synoxh·), to Symboy·lio Aliei·aw thw 30h·w Oktvbri·oy, kai apo· to i·dio to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio sto ch·fisma· toy gia tiw dieunei·w symfvni·ew aliei·aw, thw 15hw Mai(cid:143)oy 1997 (A4-0149/97)


title: WRITTEN QUESTION No. 406/98 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Prescribed Quantity systems

eurovoc_concepts:
United Kingdom
bread
disclosure of information
fact-finding mission
intra-EU trade
quantitative restriction

text: 9. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 310/59 This directive, whose requirements shall be brought into force before 13 May 2000, repeals previous directives. The Commission continues to monitor the situation, particularly to ensure that scrap metals contaminated with radioactive substances are not imported from the countries of Central and Eastern Europe or from the former Soviet Union. The Commission has no information on the specific case mentioned by the Honourable Member. (1) OJ L 159, 29. 6. 1996. (98/C 310/75) WRITTEN QUESTION E-0406/98 by Phillip Whitehead (PSE) to the Commission (24 February 1998) Subject: Prescribed Quantity systems Which Member States have a Prescribed Quantity system which has been investigated, and why did the Commission feel that the existence of a PQ system in the British break market posed a threat to inter-Community trade? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (23 April 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (98/C 310/76) WRITTEN QUESTION E-0407/98 by Mark Watts (PSE) to the Commission (24 February 1998) Subject: Aircraft safety in the year 2000 Pilots have threatened a worldwide boycott in the year 2000, fearing that the (cid:145)Millennium Bug(cid:146) will disrupt computer systems that keep planes in the air and prevent collisions. Is the Commission satisfied that Member States, third countries, airlines and aviation authorities are acting with sufficient urgency to ensure that planes do not drop out of the sky or collide in the year 2000? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (17 April 1998) The Commission shares the concerns expressed by the Honourable Member about the potentially serious problems that could arise from the date change, and has addressed the issue in its communication on The Year 2000 Computer Problem (1). This is designed to try to ensure a high level of awareness on the subject and to establish effective liaison with all the supervisory authorities for energy, transport and telecommunications and in the financial markets and other economic sectors. As there is genuine concern that the date changeover problem could affect safety in civil aviation, the Commission issued a circular in December 1997 to all the Member States to clarify what actions each Member State is going to undertake or has already put in place. Similar letters were sent to the main airline and airport organisations (IATA, AEA, ERA, ACE, ACI)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 374/98 von Nuala AHERN an die Kommission. Bewertung des Verfahrens "Sham Recovery" durch Unternehmen, die vertraglich an Wiederaufbereitungsdienstleistungen gebunden sind

eurovoc_concepts:
EU Member State
fuel reprocessing
irradiated fuel
plutonium
radioactive waste
uranium
waste management
waste recycling

text: 9. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 310/55 Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (3. April 1998) Der Kommission ist nichts von einem Pra¤miensystem oder einem belgischen ministeriellen Erla(cid:223), wie er von dem Herrn Abgeordneten erwa¤hnt wurde, bekannt. Die Kommission wird mit der belgischen Regierung in Verbindung treten, um die Angelegenheit zu kla¤ren. (98/C 310/69) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0370/98 von Nuala Ahern (V) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Einreichung des Vierten Berichts der Sta¤ndigen Arbeitsgruppe u¤ber den sicheren Transport radioakti- ven Materials in der EU Wann beabsichtigt die Kommission dem Parlament, dem Ministerrat und dem Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) den Vierten Bericht der Sta¤ndigen Arbeitsgruppe u¤ber den sicheren Transport radioaktiven Materials in der EU vorzulegen? Was beschlie(cid:223)t die GD XVII hinsichtlich der Zusammensetzung der Arbeitsgruppe? Wie viele Sachversta¤ndige von nichtstaatlichen Umweltgruppen wirken in der Arbeitsgruppe mit? Welche Konsultationen fu¤hrt die Arbeitsgruppe im Rahmen ihrer Ta¤tigkeit mit nichtstaatlichen Umweltgruppen und Forschungsinsti- tuten durch? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (27. Ma¤rz 1998) Ein Mitteilungsentwurf u¤ber den vierten Bericht der Sta¤ndigen Arbeitsgruppe u¤ber den sicheren Transport radioaktiver Stoffe wird in Ku¤rze der Kommission zur Annahme vorgelegt und anschlie(cid:223)end an die Institutionen verteilt. Die Zusammensetzung der Arbeitsgruppe geht auf die Entschlie(cid:223)ung des Parlaments vom 22. Januar 1982 (1) zuru¤ck, in der die Kommission aufgefordert wird, (cid:132)eine sta¤ndige Sonderarbeitsgruppe fu¤r Fragen des Transports radioaktiver Stoffe und Abfa¤lle aus Vertretern der Kommission und nationalen Sachversta¤ndigen zu bilden(cid:147). Die Kommission sagte zu, dem Ersuchen des Parlaments nachzukommen, und forderte die Mitgliedstaaten auf, ihre nationalen Sachversta¤ndigen fu¤r die Gruppe zu benennen. All diese Experten stammen aus den zusta¤ndigen Beho¤rden und deren technischen Unterstu¤tzungsstellen. Keiner geho¤rt zu einer Nichtregierungsorganisation (NRO). Allerdings sind von NRO gea¤u(cid:223)erte Bedenken den Sachversta¤ndigen der Sta¤ndigen Arbeitsgruppe zur Pru¤fung vorgelegt worden. (1) ABl. C 40 vom 15. 2. 1982. (98/C 310/70) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0374/98 von Nuala Ahern (V) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Bewertung des Verfahrens (cid:132)Sham Recovery(cid:147) durch Unternehmen, die vertraglich an Wiederaufberei- tungsdienstleistungen gebunden sind Unter (cid:132)Sham Recovery(cid:147) versteht man ein Verfahren, das vorgibt, wiederverwertbares Material zu gewinnen, tatsa¤chlich aber auf Abfallentsorgung hinausla¤uft. Wie scha¤tzt die Kommission das Ausma(cid:223) ein, in dem dieses Verfahren in Unternehmen angewandt wird, die vertraglich an Wiederaufbereitungsdienstleistungen von (a) BNFL in Sellafield, (b) UKAEA Technology in Dounreay und (c) COGEMA in La Hague gebunden sind?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 408/98 dell'on. Elisabeth SCHROEDTER alla Commissione. Rifiuti solidi urbani (RSU) in Galizia


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 359/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Fristverlängerung für die Vorlage des Programms für die Heimkehr der Flüchtlinge nach Bosnien

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
aid programme
aid to refugees
economic reconstruction
non-governmental organisation
refugee
return migration
water supply

text: C 304/86 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 2. 10. 98 4. Die Vertragsfirmen zahlen das Arbeitsentgelt und u¤bernehmen die berufssta¤ndischen Abgaben sowie die Sozialbeitra¤ge fu¤r die der Kommission u¤berlassenen Arbeitskra¤fte. Die Kommission, die Leiharbeitsfirmen und die Leiharbeitskra¤fte sind gehalten, die innerstaatlichen Rechtsvorschriften, insbesondere das Gesetz vom 24. Juli 1987 u¤ber Zeitarbeit, Leiharbeit und die U¤ berlassung von Arbeitskra¤ften (vero¤ffentlicht am 20. August 1987 im Moniteur belge) und das Gesetz vom 19. Mai 1994 betreffend die Regelungen fu¤r Leiharbeit und die zeitweilige U¤ berlassung von Arbeitskra¤ften (vero¤ffentlicht am 31. Mai 1994 im Me·morial du Luxembourg) zu beachten. Die Rechtsvorschriften dieser beiden Mitgliedstaaten geho¤ren zu den umfassendsten in Europa. (98/C 304/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0359/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Fristverla¤ngerung fu¤r die Vorlage des Programms fu¤r die Heimkehr der Flu¤chtlinge nach Bosnien Wa¤hrend des Bru¤sseler Seminars vom 23. 1. 1998 u¤ber das Programm fu¤r die Heimkehr der Flu¤chtlinge nach Bosnien-Herzegowina im Jahre 1998 forderte die Europa¤ische Kommission die NRO auf, ihr bis zum 19. 2. 98 Vorschla¤ge zu unterbreiten. Da diese Vorschla¤ge unter anderem auch den Wiederaufbau und die Reparatur von Wohnungen, o¤rtlichen Wasser- und Elektrizita¤tsversorgungsnetzen usw. sowie flankierende sozio-o¤konomischen Ma(cid:223)nahmen umfas- sen werden, wird die Kommission um Mitteilung gebeten, ob sie eine Fristverla¤ngerung erwa¤gt, da nur dann glaubwu¤rdige Programme vorgelegt werden ko¤nnen, wenn ein angemessener Zeitrahmen fu¤r deren Vorbereitung und entsprechende Nachforschungen gewa¤hrleistet ist. Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (18. Ma¤rz 1998) Die Kommission erwa¤gt nicht die Mo¤glichkeit, die Vorlagefrist fu¤r Projekte zu verla¤ngern, die mit dem Programm zur Unterstu¤tzung der Ru¤ckkehr von Flu¤chtlingen und Vertriebenen nach Bosnien und Herzegowina im Zusammenhang stehen. Den Teilnehmern des Seminars vom 23. Januar 1998 in Bru¤ssel u¤ber das genannte Programm wurde ein 600seitiges Dokument u¤berreicht, das sowohl Informationen fu¤r die Vorbereitung von Projekten als auch Modellprojekte entha¤lt. In daran anschlie(cid:223)enden Seminaren wurde weitere Orientierungshilfe gegeben. Wer bereits Erfahrungen mit Wiederaufbau- und Ru¤ckkehrprogrammen gemacht hat, du¤rfte mit der Frist keine Schwierigkeiten haben. Da der Wiederaufbau unbedingt mit Beginn der Bauperiode Anfang April 1998 einsetzen mu(cid:223), kann die Kommission keine Fristverla¤ngerung gewa¤hren. Die letzten Wochen bis April werden fu¤r die Auswahl der am besten geeigneten Projekte, den Abschlu(cid:223) der Vertra¤ge und die Abwicklung der Verwaltungsverfahren beno¤tigt, die fu¤r die Einholung der Genehmigung des Programms durch die Mitgliedstaaten und die Kommission unumga¤nglich sind. Entsprechend dem Wunsch des Amtes des Hohen Repra¤sentanten der UN sind jedoch fu¤r den Fall zusa¤tzliche Mittel vorgesehen, da(cid:223) es in einigen Bereichen zu einem politischen Durchbruch kommt. (98/C 304/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0363/98 von Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Salzsu¤mpfe von Aguamarga in Alicante In meiner schriftlichen Anfrage an die Kommission vom 3. Dezember 1997 ging es um die Gefa¤hrdung des Sumpfgebiets von Aguamarga in Alicante durch den Urbanisierungsdruck, dem dieses Gebiet schon immer ausgesetzt war. Derzeit betreibt die Kelme-Gruppe ein Bauprojekt, bei dem im Sumpfgebiet von Aguamarga ein Sportzentrum und ein ku¤nstlicher See angelegt und 500 Wohnungen gebaut werden sollen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 421/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Computerproblemet år 2000

eurovoc_concepts:
computer system
cost-effectiveness analysis
costing
data processing
disclosure of information
fact-finding mission
report
technological change

text: 9. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 310/61 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. maj 1998) Kommissionen vil gerne med det samme sl(cid:229) fast, at den udarbejdede sin rapport om betalingsforsinkelser i handelsforhold (1) efter at have afholdt omfattende hłringer. 80% af de organisationer, der fremsatte kommentarer, gik ind for EF-lovgivning vedrłrende betalingsforsinkelser. Der afholdtes bl. a. en (cid:229)ben hłring, hvor repr(cid:230)sentanter for en r(cid:230)kke erhverv, herunder jurister, gav deres mening til kende. Kommissionen har henvist til statistiske oplysninger fra diverse undersłgelser, men eksterne organisationer har ikke deltaget i beslutningsprocessen. Kommissionen deler det (cid:230)rede medlems opfattelse af, at der ikke skal stilles spłrgsm(cid:229)lstegn ved advokaternes dygtighed og kompetence. Den łnsker udelukkende at sikre, at kreditorer har hurtige, effektive og ikke s(cid:230)rlig omkostningskr(cid:230)vende retsmidler til r(cid:229)dighed med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) betaling og erstatning af misligholdte fordringer. Kommissionen har valgt ikke at behandle spłrgsm(cid:229)let vedrłrende konkurrencen mellem advokater og inkassobureauer i forslaget til direktiv om bek(cid:230)mpelse af overskridelse af betalingsfrister i handelstransaktio- ner (2). (1) EFT C 216 af 17. 7. 1997. (2) KOM(98) 126 endelig udg. (98/C 310/78) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0421/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (24. februar 1998) Om: Computerproblemet (cid:229)r 2000 Vil Kommissionen regelm(cid:230)ssigt udsende en rapport om de fremskridt, der głres af EU-regeringerne og industrien med henblik p(cid:229) at lłse (cid:229)r 2000-problemet og de dermed forbundne udgifter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (1. april 1998) Kommissionen har vedtaget en meddelelse om (cid:229)r 2000-computerproblemet (1), hvori man skitserer hhv. virksomhedernes, sammenslutningernes og medlemsstaternes roller, ligesom det anfłres, hvilke muligheder EU har for at gribe ind p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Blandt de foresl(cid:229)ede aktiviteter kan n(cid:230)vnes regelm(cid:230)ssig offentliggłrelse af rapporter om udviklingen og medlemsstaternes bestr(cid:230)belser. Et vigtigt grundlag for disse rapporter bliver de drłftelser, der finder sted i alle relevante r(cid:229)dssamlinger, om de fremskridt, der opn(cid:229)s inden for EU med henblik p(cid:229) at st(cid:229) rustet til (cid:229)r 2000, samt regelm(cid:230)ssig udveksling af oplysninger om dette anliggende blandt alle de initiativer vedrłrende (cid:229)r 2000, der tages af medlemsstaterne og de forskellige europ(cid:230)iske sammenslutninger. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r omkostningsspłrgsm(cid:229)let, minder Kommissionen her om, at der er foretaget en r(cid:230)kke skłn, som i vid udstr(cid:230)kning er blevet offentliggjort. Disse skłn er ligeledes anfłrt i meddelelsen. Da der er generel enighed om, at det ikke er praktisk muligt at gennemfłre en detaljeret overv(cid:229)gning af omkostningerne, er der ikke planer om at inddrage dette aspekt, men skłnnene kan evt. revideres med j(cid:230)vne mellemrum. (1) KOM(98) 102. (98/C 310/79) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0423/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (24. februar 1998) Om: Computerproblemet (cid:229)r 2000 Hvad er der gjort for at sikre, at Den Europ(cid:230)iske Centralbank tager hłjde for (cid:229)r 2000-problemet?