title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 376/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Φεβρουαρίου 1998 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 19. 2. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 48/9 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 376/98 TGS EPITQOPGS tgr 18gr Vebqouaq(cid:148)ou 1998 cia tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pos(cid:150)m tym pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, cia joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1599/96 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1422/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 23gr Ioum(cid:148)ou 1995, cia jahoqisl(cid:149) tym keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r cia tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr jai cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68 (3), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 jai to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)- cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1422/95 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti g til(cid:147) cif jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar, apojako(cid:151)lemg sto en(cid:147)r «amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147)», jahoq(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 785/68 tgr Epitqop(cid:147)r (4)· (cid:149)ti g til(cid:147) aut(cid:147) emmoe(cid:148)tai (cid:149)ti jahoq(cid:148)fetai cia tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po pou oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou pqoamaveq(cid:149)lemou jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti g amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) tgr lek(cid:145)ssar upokoc(cid:148)fetai cia (cid:146)ma t(cid:149)po di(cid:146)keusgr tym joimotij(cid:150)m sum(cid:149)qym, o opo(cid:148)or e(cid:148)mai to (cid:129)lsteqmtal· (cid:149)ti g til(cid:147) aut(cid:147) pq(cid:146)pei ma upokoc(cid:148)fe- tai le b(cid:145)sg tir pk(cid:146)om eumo(cid:152)j(cid:146)r dumat(cid:149)tgter acoq(cid:145)r stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), oi opo(cid:148)er diatup(cid:150)momtai b(cid:145)sei tym til(cid:150)m aut(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r pqosaqlof(cid:149)lemym se sum(cid:145)qtgsg le tir emdew(cid:149)lemer diavoq(cid:146)r poi(cid:149)tgtar se sw(cid:146)sg le tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po· (cid:149)ti o poiotij(cid:149)r t(cid:151)por tgr lek(cid:145)ssar jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 785/68· (cid:149)ti, cia tg diap(cid:148)stysg tym pk(cid:146)om eumo(cid:152)j(cid:150)m dumatot(cid:147)tym acoq(cid:145)r stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg (cid:149)ker oi pkgqovoq(cid:148)er swetij(cid:145) le tir pqosvoq(cid:146)r pou (cid:146)cimam stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), oi til(cid:146)r pou diapist(cid:150)hgjam se sglamti- j(cid:146)r acoq(cid:146)r stir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer jai oi pq(cid:145)neir p(cid:150)kgsgr pou sum(cid:147)vhgsam sto pka(cid:148)sio tym diehm(cid:150)m sumakkac(cid:150)m, stoi- we(cid:148)a ta opo(cid:148)a g Epitqop(cid:147) pkgqovoqe(cid:148)tai e(cid:148)te l(cid:146)sy tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m e(cid:148)te le ta dij(cid:145) tgr l(cid:146)sa· (cid:149)ti, cia tg dia- p(cid:148)stysg aut(cid:147), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 7 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68, lpoqe(cid:148) ma basiste(cid:148) jame(cid:148)r se (cid:146)ma l(cid:146)so (cid:149)qo pokk(cid:150)m til(cid:150)m, le tgm pqo(cid:153)p(cid:149)hesg (cid:149)ti aut(cid:149)r o l(cid:146)sor (cid:149)qor lpoqe(cid:148) ma heyqghe(cid:148) amtipqosypeutij(cid:149)r tgr pqacla- tij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti dem kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg pkgqovoq(cid:148)er (cid:149)tam to elp(cid:149)- qeula dem e(cid:148)mai uci(cid:146)r, am(cid:149)heuto jai s(cid:151)lvymo le ta sumak- kajtij(cid:145) (cid:147)hg (cid:147) (cid:149)tam g til(cid:147) pou amav(cid:146)qetai stgm pqosvoq(cid:145) dem avoq(cid:145) paq(cid:145) l(cid:149)mo l(cid:148)a lijq(cid:147) jai lg amtipqosypeutij(cid:147) (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 43. (3) EE L 141 tgr 24. 6. 1995, s. 12. (4) EE L 145 tgr 27. 6. 1968, s. 12. pos(cid:149)tgta tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, ep(cid:148)sgr, pq(cid:146)pei ma apojkeisho(cid:151)m oi til(cid:146)r pqosvoq(cid:145)r pou lpoqo(cid:151)m ma heyqgho(cid:151)m lg amti- pqosypeutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, cia ma kgvho(cid:151)m sucjq(cid:148)sila stoiwe(cid:148)a le tg lek(cid:145)ssa tou poiotijo(cid:151) t(cid:151)pou, pq(cid:146)pei oi til(cid:146)r, am(cid:145)koca le tgm poi(cid:149)tgta tgr pqosveq(cid:149)lemgr lek(cid:145)ssar, ma aun(cid:145)momtai (cid:147) ma lei(cid:150)momtai se sum(cid:145)qtgsg le ta apotek(cid:146)slata tgr evaqloc(cid:147)r tou (cid:145)qhqou 6 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68· (cid:149)ti l(cid:148)a amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) lpoqe(cid:148) ma diatgqghe(cid:148) jat’ ena(cid:148)qesgm alet(cid:145)bkgtg jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia liar peqioqi- sl(cid:146)mgr peqi(cid:149)dou, ev(cid:149)som g til(cid:147) pqosvoq(cid:145)r pou apot(cid:146)kese b(cid:145)sg cia tom pqogco(cid:151)lemo jahoqisl(cid:149) tgr amtipqosypeu- tij(cid:147)r til(cid:147)r dem up(cid:146)pese stgm amt(cid:148)kgxg tgr Epitqop(cid:147)r jai ev(cid:149)som oi diah(cid:146)siler til(cid:146)r pqosvoq(cid:145)r, oi opo(cid:148)er dem va(cid:148)me- tai ma e(cid:148)mai aqjo(cid:151)mtyr amtipqosypeutij(cid:146)r tgr pqacla- tij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r, ha odgco(cid:151)sam se ap(cid:149)toler jai sglamtij(cid:146)r letabok(cid:146)r tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r· (cid:149)ti, ev(cid:149)som up(cid:145)qwei l(cid:148)a diavoq(cid:145) letan(cid:151) tgr til(cid:147)r emeqco- po(cid:148)gsgr cia to em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)m jai tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r, pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m pq(cid:149)shetoi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) le tour (cid:149)qour pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95· (cid:149)ti, se peq(cid:148)ptysg ama- stok(cid:147)r tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147), se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95, pq(cid:146)pei ma jahoqisho(cid:151)m idia(cid:148)teqa pos(cid:145) ci’ auto(cid:151)r tour daslo(cid:151)r· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) aut(cid:150)m tym diat(cid:145)neym sumep(cid:145)cetai tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pq(cid:149)- shetym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtym s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi amtipqosypeutij(cid:146)r til(cid:146)r jai oi pq(cid:149)shetoi daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95 jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 19 Vebqoua- q(cid:148)ou 1998. L 48/10 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 19. 2. 98 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 18 Vebqouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) cia tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pos(cid:150)m tym pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr Jydij(cid:149)r SO Pos(cid:149) tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r se Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tou pq(cid:149)shetou daslo(cid:151) se Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tou daslo(cid:151) pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fetai k(cid:149)cy tgr eisacyc(cid:147)r se peq(cid:148)ptysg amastok(cid:147)r, g opo(cid:148)a pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95 se Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,88 9,48 (cid:190) (cid:190) 0,33 0,00 (1) Jahoqisl(cid:149)r cia tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po (cid:149)pyr jahoq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. (2) To pos(cid:149) aut(cid:149), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95, amtijahist(cid:145) to dasl(cid:149) tou joimo(cid:151) tekymeiajo(cid:151) daslokoc(cid:148)ou pou avoq(cid:145) ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)


title: Meddelelse fra Kommissionen - Liste over medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad

eurovoc_concepts:
EU office or agency
anti-discriminatory measure
antisemitism
racism
xenophobia

formats: html pdf print

text: C 51/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 18. 2. 98 DET EUROP`ISKE OBSERVATORIUM FOR RACISME OG FREMMEDHAD Liste over medlemmerne af bestyrelsen for Det Europ»iske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (98/C 51/07) I overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i R¿dets forordning (EF) nr. 1035/97 af 2. juni 1997 om oprettelse af et europ»isk observatorium for racisme og fremmedhad(cid:216)(˛) offentligg(cid:192)r Kommissionen navnene p¿ bestyrelsens ordin»re medlemmer og deres suppleanter. Belgien Ordin»rt medlem Suppleant Danmark Ordin»rt medlem Suppleant Tyskland Ordin»rt medlem Suppleant Gr»kenland Ordin»rt medlem Suppleant Spanien Ordin»rt medlem Suppleant Frankrig Ordin»rt medlem Suppleant Irland Ordin»rt medlem Suppleant Italien Ordin»rt medlem Suppleant Luxembourg Ordin»rt medlem Suppleant (˛)(cid:217)EFT L 151 af 10. 6. 1997, s. 1. Prof. Johan Leman Jean Cornil Ole Espersen Morten Kj»rum Uta W(cid:190)rfel Barbara John Prof. Christos Mylonopoulos Perikles Pangalos Juan de Dios Ram(cid:242)rez(cid:220)Heredia Joaqu(cid:242)n @lvarez de Toledo Jean Kahn Martine Valdes(cid:220)Boulouque Mervyn Taylor Mary Flaherty Prof. Francesco Margiotta(cid:220)Broglio Min. Plen. II Classe Francesco Lanata Nic. Klecker Prof. Edouard Wolter 18. 2. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 51/13 Nederlandene Ordin»rt medlem Suppleant ˘strig Ordin»rt medlem Suppleant Portugal Ordin»rt medlem Suppleant Finland Ordin»rt medlem Suppleant Sverige Ordin»rt medlem Suppleant Det Forenede Kongerige Ordin»rt medlem Suppleant Europa(cid:220)Parlamentet Ordin»rt medlem Suppleant Europar¿det Ordin»rt medlem Suppleant Europa(cid:220)Kommissionen Ordin»rt medlem Suppleant Prof. Ed. van Thijn Prof. Paul B. Cliteur Prof. Anton Pelinka Prof. Stefan Karner Dr. Pedro Bacelar de Vasconcelos Prof. Esmeraldo de Azevedo Kaarina Suonio Prof. Tom Sandlund St~phane Bruchfeld Lena Berggren Robert Purkiss David Weaver Prof. William Duncan Dr. J(cid:190)rgen Micksch Prof. Joseph Voyame Jen‰ Kaltenbach Odile Quintin Annette E. Bosscher


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung Nr. 1210/ 90 zur Errichtung einer Europäischen Umweltagentur und eines Europäischen Umweltinformations- und Umweltbeobachtungsnetzes (KOM(97)0282 C4-0363/97 97/ 0168(SYN))

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
data collection
environmental cooperation
environmental monitoring
environmental protection
environmental research
exchange of information
information network
information system
statistics


title: 98/170/ΕΚ, ΕΚΑΧ, Ευρατόμ: Απόφαση των Αντιπροσώπων των κυβερνήσεων των κρατών μελών της 18ης Φεβρουαρίου 1998 για το διορισμό μέλους του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff

text: 4. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 63/25 APOVASG TYM AMTIPQOSYPYM TYM JUBEQMGSEYM TYM JQATYM LEKYM cia to dioqisl(cid:149) l(cid:146)kour tou Pqytodije(cid:148)ou tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym tgr 18gr Vebqouaq(cid:148)ou 1998 (98/170/EJ, EJAW, Euqat(cid:149)l) OI AMTIPQOSYPOI TYM JUBEQMGSEYM TYM JQATYM LEKYM TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: l(cid:146)kor tou Pqytodije(cid:148)ou tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym cia to up(cid:149)koipo tgr hgte(cid:148)ar auto(cid:151), dgkad(cid:147) l(cid:146)wqi tir 31 Auco(cid:151)- stou 2001, tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 168 A, APOVASIFOUM: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar (cid:129)mhqaja jai W(cid:145)kuba, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 32d, tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar Atolij(cid:147)r Em(cid:146)qceiar, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 140 A, tgm ap(cid:149)vasg 88/591/EJAW, EOJ Euqat(cid:149)l tou Sulbou- k(cid:148)ou, tgr 24gr Ojtybq(cid:148)ou 1988, peq(cid:148) idq(cid:151)seyr Pqytodi- je(cid:148)ou tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym (1), Ejtil(cid:150)mtar (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tym (cid:145)qhqym 7 jai 44 tou pqyto- j(cid:149)kkou peq(cid:148) tou oqcamislo(cid:151) tou Dijastgq(cid:148)ou tgr Euqy- pa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar jai tym amt(cid:148)stoiwym diat(cid:145)neym tym pqytoj(cid:149)kkym peq(cid:148) tym oqcamisl(cid:150)m tou Dijastgq(cid:148)ou tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar (cid:129)mhqaja jai W(cid:145)kuba jai tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar Atolij(cid:147)r Em(cid:146)qceiar, eir amtijat(cid:145)- stasg tou dioqish(cid:146)mtor yr Cemijo(cid:151) Eisaccek(cid:146)a tou Dijastgq(cid:148)ou j. Antonio Saggio, emde(cid:148)jmutai ma dioqiste(cid:148) (cid:129)qhqo 1 O j. Paolo Mengozzi dioq(cid:148)fetai l(cid:146)kor tou Pqytodije(cid:148)ou tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a tgr oqjylos(cid:148)ar tou jai l(cid:146)wqi tir 31 Auco(cid:151)stou 2001. (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg dglosie(cid:151)etai stgm Ep(cid:148)sglg Evgle- q(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Bqun(cid:146)kker, 18 Vebqouaq(cid:148)ou 1998. O Pq(cid:149)edqor S. WALL (1) EE L 319 tgr 25. 11. 1988, s. 1· ap(cid:149)vasg (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm pq(cid:145)ng pqosw(cid:150)qgsgr tou 1994


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il regolamento (CEE) n. 1210/90 del Consiglio sull'istituzione dell'Agenzia europea dell'ambiente e della rete europea di informazione e di osservazione in materia ambientale (COM(97)0282 C4-0363/97 97/0168(SYN))


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to adopting a European Parliament and Council Decision establishing a programme of Community action to reinforce the functioning of the indirect taxation systems of the internal market (Fiscalis programme) (C4-0036/98 97/ 0128(COD))

eurovoc_concepts:
EU programme
VAT
action programme
civil servant
communications systems
exchange of information
excise duty
information system
single market
tax system
vocational training


title: Regolamento (CE) n. 380/98 della Commissione del 18 febbraio 1998 che adatta gli allegati del regolamento (CE) n. 3281/94, recante applicazione di uno schema quadriennale di preferenze tariffarie generalizzate per il periodo dal 1995 al 1998, a taluni prodotti industriali originari di paesi in via di sviluppo

eurovoc_concepts:
developing countries
generalised preferences
industrial product
originating product

text: L 48/20 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 2. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 380/98 DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1998 che adatta gli allegati del regolamento (CE) n. 3281/94, recante applicazione di uno schema quadriennale di preferenze tariffarie generalizzate per il periodo dal 1995 al 1998, a taluni prodotti industriali originari di paesi in via di sviluppo LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3281/94 del Consiglio, del 19 recante applicazione di uno schema dicembre 1994, quadriennale di preferenze tariffarie generalizzate per il periodo dal 1995 al 1998, a taluni prodotti industriali originari di paesi in via di sviluppo (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2623/97 (2), in particolare gli articoli 15, paragrafo 3, e 19, considerando che l’articolo 15, paragrafo 3, del suddetto regolamento stabilisce la procedura da seguire per gli adattamenti relativi agli allegati I e II che si rendessero necessari per modifiche apportate alla nomenclatura combinata; che il regolamento (CE) n. 2086/97 della Commissione, del 4 novembre 1997, che modifica l’alle- gato I del regolamento (CEE) n. 2658/87 del Consiglio relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica e alla tariffa doganale comune (3) contiene nuovi elementi che modifi- cano gli elenchi di cui agli allegati I e II del regolamento (CE) n. 3281/94; che questi adattamenti comprendono anche, la sospensione autonoma per una durata indeterminata dei in virt(cid:151) del regolamento (CE) n. 2216/97 (4), dazi doganali comuni per i prodotti del codice NC 7020 00 05 e per taluni prodotti dei capitoli NC 84, 85 e 90; che (cid:138) quindi opportuno adattare tali allegati I e II di conseguenza e ci(cid:149) a partire dal 1o gennaio 1998; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato delle prefe- renze generalizzate, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Gli allegati I e II del regolamento (CE) n. 3281/94 vanno adatti come indicato nell’allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso (cid:138) applicabile a decorrere dal 1o gennaio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 1998. Per la Commissione Manuel MAR(cid:1)IN Vicepresidente (1) GU L 348 del 31. 12. 1994, pag. 1. (2) GU L 354 del 30. 12. 1997, pag. 9. (3) GU L 312 del 14. 11. 1997, pag. 1. (4) GU L 305 dell’8. 11. 1997, pag. 1. 19. 2. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 48/21 Il regolamento (CE) n. 3281/94 (cid:138) modificato come segue: ALLEGATO nell’allegato I, parte 2: al codice NC 2820: — anzich(cid:130): leggi: «2820», «ex 2820», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti del codice NC 2820 90 10»; al codice NC ex 2905: — anzich(cid:130): leggi: «2905 45 00», «2905 16 20, 2905 39 20, 2905 39 30, 2905 45 00, 2905 50 91»; al codice NC 2909: — anzich(cid:130): leggi: «2909», «ex 2909», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 2909 30 10, 2909 30 35 e 2909 49 11»; al codice NC 2915: — anzich(cid:130): leggi: «2915», «ex 2915», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti del codice NC 2915 60 11»; al codice NC 2921: — anzich(cid:130): leggi: «2921», «ex 2921», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inerito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 2921 19 40, 2921 30 91, 2921 51 11, 2921 59 10, 2921 59 20, 2921 59 30 e 2921 59 40»; al codice NC 2922: — anzich(cid:130): leggi: «2922», «ex 2922», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti del codice NC 2922 49 20»; al codice NC 3901: — anzich(cid:130): leggi: «3901», «ex 3901», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3901 20 10, 3901 90 10 e 3901 90 20»; al codice NC 3902: — anzich(cid:130): leggi: «3902», «ex 3902», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3902 90 10 e 3902 90 20»; al codice NC 3903: — anzich(cid:130): leggi: «3903», «ex 3903», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3903 90 10 e 3903 90 20»; al codice NC 3904: — anzich(cid:130): leggi: «3904», «ex 3904», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3904 50 10 e 3904 69 10»; — anzich(cid:130): leggi: «3907 60», «3907 60 00»; L 48/22 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 2. 98 al codice NC 3907 99: — anzich(cid:130): leggi: «3907 99», «ex 3907 99», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3907 99 11 e 3907 99 91»; al codice NC 3920: — anzich(cid:130): leggi: «3920», «ex 3920», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3920 10 23, 3920 10 81, 3920 59 10, 3920 62 11, 3920 62 13, 3920 99 21 e 3920 99 51 a 3920 99 55»; all’ex capitolo 41, nella designazione: — anzich(cid:130): leggi: «4105 11 10 e 4110 00 00», «4105 11 10, 4106 11 10, 4107 21 00 e 4110 00 00»; al codice NC ex 8414, nella designazione: — anzich(cid:130): leggi: — anzich(cid:130): leggi: «8414 10 10, 8414 20 10», «8414 10 10, 8414 10 20, 8414 20 10»; «8534», «8534 00», — sono soppressi il codice NC «ex 8541» e la designazione corrispondente, — sono soppressi il codice NC «ex 8542» e la designazione corrispondente. Nell’allegato I, parte 3: anzich(cid:130): leggi: «2930 40 00 «2930 40 90 Metionina», Metionina, diversi da metionina (DCI)»; al codice NC 2930: — anzich(cid:130): leggi: «2930 90 12, 2930 90 14, 2930 90 16, 2930 90 20 e 2930 90 30», «2930 90 12 a 2930 90 50»; al codice NC 3507: — anzich(cid:130): leggi: «3507», «ex 3507», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 3507 90 10 e 3507 90 20»; all’ex capitolo 70: — anzich(cid:130): leggi: «e 7018 10 51», «, 7018 10 51 e 7020 00 05»; al codice NC 8443: — anzich(cid:130): leggi: «8443», «ex 8443», — nella designazione, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 8443 59 40 e 8443 90 05»; al codice NC ex 8456: — anzich(cid:130): leggi: «8456 91 00 e 8456 99 30», «8456 10 10, 8456 91 00, 8456 99 10, 8456 99 30 e 8456 99 50»; al codice NC 8462: — anzich(cid:130): leggi: «8462», «ex 8462», — nella designazione, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 8462 21 05 e 8462 29 05»; — sono soppressi il codice NC «ex 8471» e la designazione corrispondente; 19. 2. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 48/23 al codice NC 8473: — anzich(cid:130): leggi: «8473», «ex 8473», — nella designazione, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 8473 10 11, 8473 21, 8473 29, 8473 30, 8473 40 11 e 8473 50»; — sono soppressi il codice NC «8541 10» e la designazione corrispondente; — sono soppressi i codici NC «8542 13 05 ex 8542 13 11» e la designazione corrispondente; — sono soppressi i codici NC «ex 8542 19 05 ex 8542 19 15» e la designazione corrispondente; — sono soppressi i codici NC «8542 13 13 8542 13 15 8542 13 17 ex 8542 19 15» e la designazione corrispondente; al codice NC ex 9006: — anzich(cid:130): leggi: «9006 10 10», «9006 10 10 e 9006 99 10»; al codice NC 9011: — anzich(cid:130): leggi: «9011», «ex 9011», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 9011 10 10, 9011 20 10 e 9011 90 10»; al codice NC 9012: — anzich(cid:130): leggi: «9012», «ex 9012», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti dei codici NC 9012 10 10 e 9012 90 10». Nell’allegato I, parte 4: all’ex capitolo 27: — anzich(cid:130): leggi: «2707 50 91, 2707 50 99», «2707 50 90, 2707 99 19, 2712 20 10, 2712 90 91, 2715 00 90»; all’ex capitolo 28, nella designazione: — anzich(cid:130): leggi: «2803 00, 2804 90 00, 2805 40 90, 2825 40 00», «2803 00, 2804 29 10, 2804 90 00, 2805 40 90, 2810 00 10, 2825 40 00, 2825 90 11, 2840 11 00, 2840 19 10, 2840 20 10»; all’ex capitolo 29: — anzich(cid:130): leggi: 2933 19 10, 2933 59 10, 2933 11 10, 2933 51 30, 2932 29 10, 2930 90 30, «2924 29 10, 2933 39 10, 2933 51 10, 2933 40 30, 2934 30 10, 2934 90 30 e 2934 90 40», «2902 90 50, 2916 19 40, 2902 90 60, 2917 13 10, 2917 39 11, 2917 39 30 a 2917 39 70, 2918 19 40, 2918 90 10 a 2918 90 30, a 2933 29 10, 2930 90 50, 2933 59 10, 2933 39 10 2933 59 20, 2934 90 30, 2934 90 40, 2934 90 85, 2934 90 91, 2934 90 93, 2935 00 10 e 2935 00 20»; 2925 19 10, a 2933 39 45, 2933 11 10, 2933 40 30, 2933 90 65, 2933 19 10, 2933 51 20, 2934 30 10, 2924 29 10, 2932 29 10 a 2933 29 10, 2933 69 20, 2932 29 50, 2933 39 55, 2914 19 10, 2914 69 10, 2930 40 10, 2907 15 10, 2933 69 30, 2928 00 10, 2933 69 20, 2930 90 30 all’ex capitolo 32: — anzich(cid:130): leggi: «e 3203 00 19», «3203 00 19, 3207 40 20, 3207 40 30, 3208 90 11 e 3208 90 13»; L 48/24 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 2. 98 all’ex capitolo 33: — anzich(cid:130): leggi: «e 3301 29 61», «3301 29 61, 3301 90 29, 3301 90 31 e 3301 90 39»; al capitolo 34: — anzich(cid:130): leggi: «capitolo 34», «ex capitolo 34», — nella designazione corrispondente, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti del codice NC 3402 11 10»; all’ex capitolo 37, nella designazione, (cid:138) inserito il seguente codice «3702 31 91»; all’ex capitolo 38: — anzich(cid:130): leggi: «del codice NC 3803 00 10», «dei codici NC 3803 00 10, 3812 20 10, 3815 19 10, 3815 90 10, 3824 90 61, 3824 90 62, 3824 90 75, 3824 90 80 e 3824 90 85»; all’ex capitolo 39: — anzich(cid:130): leggi: «3917 21 91», «3905 99 10, 3906 90 10 a 3906 90 50, 3907 20 91, 3909 50 10, 3911 90 13, 3911 90 91, 3911 90 93, 3912 39 20, 3917 21 91»; all’ex capitolo 71: — anzich(cid:130): leggi: «dei codici 7103 e 7105», «dei codici 7103, 7104 20 00 e 7105», — (cid:138) inserito il seguente codice «7110 19 10»; all’ex capitolo 72: — anzich(cid:130): leggi: «codici 7201 50 10», «codici 7201 10 90, 7201 50 10»; al codice NC 8701: — anzich(cid:130): leggi: «8701», «ex 8701», — nella designazione, (cid:138) inserito il seguente testo «esclusi i prodotti del codice NC 8701 30 10»; all’ex capitolo 90: — anzich(cid:130): leggi: «9010 49 00», «9010 49 00, 9030 89 10, 9030 89 92, 9030 90 20, 9031 80 32, 9031 90 20, 9031 90 30»; 9027 80 96, 9027 80 16, 9010 90 10, 9010 50 10, 9027 90 50, all’ex capitolo 95: — anzich(cid:130): leggi: «e 9506 99 10», «9506 70 10 e 9506 99 10». Nell’allegato II: Nell’elenco che inizia con 7202 11, (cid:138) inserito il seguente codice «7211 90 11 (*)»


title: Beschluß über den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß der Entscheidung des Europäischen Parlaments und des Rates über ein gemeinschaftliches Aktionsprogramm zur Verbesserung der Systeme der indirekten Besteuerung im Binnenmarkt (FISCALIS-Programm) (C4-0036/98 97/0128(COD))


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille käytöstä poistettujen off-shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen poistamisesta ja hävittämisestä

eurovoc_concepts:
North Sea
environmental protection
marine pollution
offshore oil structure
oil industry

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 02. 1998 KOM(1998) 49 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE käytöstä poistettujen off-shore -öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen poistamisesta ja hävittämisestä Johdanto Saaluaan luvan Yhdislyncen kuningaskunnan hallituksclta Shell päätti kesäkuussa 1995 hävittää Brent Sparin, tarpeettoman öljyn varaslointilautan upottamalla scn syvänteeseen Pohjois-Atlantilla. Tämä aloitti uudcllecn laajan keskustclun tarpeettomien öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen hävittämiscstä Kuroopan vesille yleensä; näitä laitteistoja on noin 600. Päätös osui samaan aikaan Pohjanmeri-konferenssin ja sitä seuranneen ministeritason julistuksen kanssa, jossa paikalla olleiden ministereiden enemmistö ja komission jäsen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan ministereitä lukuun ottamatta itse asiassa vaati merellisen ympäristön suojelemiseksi täydellistä kieltoa näiden laitteistojen upottamiselle mereen. Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja ovat ainoat kaksi valtiota, joilla on merkittävä määrä suuria laitteistoja, joita nykyisten suuntaviivojen nojalla voidaan ajatella upotettaviksi mereen. Brent Sparin 'lapaus' herätti mcrkittävää kiinnostusta ja osoitti, miten vaikeaa on lotcutlaa hävitlämispolitiikkaa, jolla ei ole tarpeeksi laajaa kannalusta. Shell muutti päätöstään myöhemmin laajan kampanjan pakottamana, johon kuului Shellin tuotteiden boikotointi useissa jäsenvaltioissa. Brent Spar hinattiin erääseen Norjan vuonoon odottamaan, kunnes kaikki mahdolliset hävittämisvaihtoehdot olisi tutkittu tarkemmin. Tämä yksityiskohtaisen tarkastelun jälkeen Shell ilmoitti tammikuussa 1998, että se hakee Yhdistyneeltä kuningaskunnalta lupaa hajottaa päälirakenne maissa ja purkaa runko ja käyttää se uudelleen osana satamalaiturin laajennusta Norjassa. Tämän jälkeen kysymyksestä on keskusteltu laajalti OSPARin piirissä, ja keskustelu näiden laitteistojen jatkuu. Käytöstä poistettujen off-shore-laitteistojen hävittämisestä hävittämisestä aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemisestä, vähentämisestä ja valvonnasta Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (vuoden 1992 OSPAR- yleissopimus)1 puitteissa tehtävä päätös on tarkoitus hyväksyä yleissopimuksen ministerikokouksessa, joka on määrä pitää Portugalissa heinäkuussa 1998. Suuria erimielisyyksiä on edelleen, mutta yleinen yhteisymmärrys vallitsee siitä, että neuvottelumenettelyä, jonka puutteet vaikuttivat Brent Sparin kysymykseen, on parannettava ja että betonista valmistettuja laitteistoja on käsiteltävä erikseen. Näistä ja muista avainkysymyksistä keskustellaan parhaillaan yksityiskohtaisesti. 1. Tausta 1. 1 Kesäkuussa 1995 järjestetyssä Pohjanmeri-konferenssissa komissio kannatti off- shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen poistamismenetelmäksi niiden uusiokäyttöä tai niiden tuomista maihin kierrätystä ja väistämättömien jätteiden hävittämistä varten. 1 Tässä tiedonannossa viittaukset OSPARiin ovat viittauksia yleissopimukseen aluksista ja ilma- aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä ("Oslon yleissopimus"), joka allekirjoitettiin Oslossa 15. helmikuuta 1972, ja sen tullessa voimaan sen korvaavaan yleissopimukseen Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta, joka allekirjoitettiin Pariisissa 9. syyskuuta 1992, sekä näiden kahden yleissopimuksen nojalla perustettuun toimecnpancvaan komissioon. Tämän vuoksi komissio allekirjoitti ministeritason julkilausuman, jossa vaadittiin tällaista hävittämistä ja pyydettiin Oslon yleissopimuksen ja Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta tehdyn Pariisin yleissopimuksen (jonka soveltamisalaan kuuluu Pohjanmeri) (OSPAR) sopimuspuolia panemaan se täytäntöön vuoteen 1997 mennessä. Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja olivat eri mieltä, ja Ranska julisti ymmärtävänsä, että julistusta sovelletaan teräsrakenteisiin. 1. 2 Seuraavassa OSPARin komission kokouksessa enemmistö hyväksyi päätöksen, jolla vahvistettiin merellä tapahtuvan hävittämisen kielto siihen asti, kunnes hävittämistä koskeva uusi päätös hyväksyttäisiin. Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja päättivät olla soveltamatta tätä päätöstä, ja Ranska piti Pohjanmeri-konferenssissa ottamansa kannan. Tästä päätöksestä keskustellaan nyt OSPARin piirissä pyrkien voimakkaasti yksimielisen kannan saavuttamiseen. 1. 3 Komission yksiköt tilasivat maineikkaalta off-shore-insinööriyhtiöltä yhteisen tutkimuksen näiden laitteistojen poistamisen ja hävittämisen teknisistä, ympäristöllisistä ja taloudellisista näkökulmista. Tämä tutkimus saatiin valmiiksi marraskuussa 1996, ja kertomus2 jaettiin jäsenvaltioille sekä ETA-valtioille, valtioista riippumattomilla ympäristönsuojelujärjestöille ja teollisuudelle. Näiden tahojen kanssa myös keskusteltiin asiasta. Kertomus jaettiin myös OSPARin sopimuspuolille avuksi niiden keskusteluissa. Tärkeimmät sysäykset tutkimukseen olivat Brent Sparin tapaus ja Pohjanmeri- 1. 4 konferenssin ministeritason julkiläusuma kesäkuussa 1995. Tämä oli selvästi kysymys, joka vaikutti yhteisöön, ja koska siihen liittyvien valtioiden välillä ei ollut mitään sopimusta, pidettiin suotavana perusteellisen teknisen tarkastelun suorittamista komission ja muiden asiasta kiinnostuneiden tahojen avustamiseksi (tutkimus on saatettu laajalti eri tahojen käyttöön) arvioitaessa parasta toimintatapaa kyseessä olevia seikkoja koskevien perusteellisten tietojen pohjalta. tehtiin kaksi Tutkimuksessa 1. 5 tärkeää päätelmäsarjaa. Suurten betonisten laitteistojen täydellistä poistamista ei ole teknisesti todistettu mahdolliseksi, se ei todennäköisesti tuota ympäristölle etua ja sen kustannuksia on mahdoton määritellä tässä laitteistojen (eli teräsrakenteiden) täydellinen poistaminen on vaihecssa. Muiden teknisesti mahdollista, lukuun ottamatta rajoitettua määrää laitteistoja, ja taloudellisesti tasapainoista, poistamiskustannuksia kaikkien kokonaisuutena. Se voidaan myös suorittaa turvallisesti. tarkaslellaan laitteistojen kun Kaikkien hävittämisvaihtoehtojen osalta myrkyllisten ja vaarallisten aineiden 1. 6 jäämien ympäristövaikutukset voidaan vähentää hyväksyttäville tasoille edellyttäen, että aineet säilytetään, poistetaan ja hävitetään huolellisesti. Suorittamalla poistaminen ja hävittäminen kokonaisuudessaan maissa varmistuttaisiin siitä, että teräs voidaan kierrättää. Lisäksi on selvää, että valituista poistamis- ja hävittämisvaihtoehdoista riippuen meren pohjaan jäisi huomattavia määriä purkujätteitä ja roskia laitteiston sijaintipaikalla ja mahdolliselle hävityspaikalla. Tekninen katsaus off-shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen käytön mahdollisiin purkamis- ja hävittämismenetelmiin - John Brown bv Jos kuikki tcräsrakenteisct lautat tuodaan maihin kierrätettäviksi, eikä totcutcta 1. 7 ainoastaan Kansainviilisen merenkulkiijärjeslön (IMO) määräyksissä vaadittua "vähiminäismcnellelyif, lisäkuslanniislen arvioiliin olcvan eninlaän kaksi miljardia ecua 25 vuodcn aikana eli kcskimiiiirin eninlMn noin 80 miljoonaa ecua vuodessa. Tallaisen päätöksen vaikulus öljyn ja kaasun kokonaisluolanlohinloihin olisi häviävän pieni, joskin kustannusero voisi joidenkin yksittäisten laitteistojen kohdalla olla merkittävä kyseisen toimijan kannalta (katso myös kohta 4. 3). laitteistosta 100 on suuria 1. 8 Euroopan vesillä on tällä hetkellä noin 600 laitteistoa. Tarkkoja lukuja on vaikea antaa, koska laitteistoja koskevat määritelmät vaihtelevat suuresti. Erimielisyyttä on esimerkiksi siitä, pidetäänkö laitteistona kahta lauttaa, jotka on yhdistetty kiinteällä sillalla tai laitteistoja, jotka ovat painorajojen ääripäissä ja joiden sijaintipaikassa veden syvyys on vain niukasti määräysten mukainen. Yleisesti on kuitenkin sovittu, että näistä 600 laitteistoja ja noin 20 suuria teräsrakenteisia betonirakenteisia laitteistoja, jotka kuuluvat ryhmään, joiden osittaisen poistamisen IMO:n merenkulun turvallisuuden varmistamiseksi hyväksymät ohjeet sallivat. Nämä suuntaviivat koskevat vain poistamista, eikä niissä käsitellä hävittämisecn liittyviä kysymyksiä. Suuret laittcistot sijaitsevat pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan (noin 60) ja Norjan (noin 30) vesillä. Tällä hetkellä muutamia tällaisia lauttoja (noin kymmcncn) on Irlannin, Eispanjan ja Italian vesillä. Jos uusia havaintoja tehdään, nämä luvut lictysti kasvavat. Nämä noin 100 lauttaa edustavat suunnilleen 85 prosenttia teräksen kokonaismäärästä Pohjanmeren off-shore-laitteistoissa. Suuria betonirakenteisia lauttoja on tällä hetkellä ainoastaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan vesillä. teräsrakenteisen 2. Kansainvälinen lainsäädäntö 2. 1 Käytöstä poistettujen off-shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen poistamisesta ja hävittämisestä on annettu melkoinen määrä kansainvälistä lainsäädäntöä (alueellisia ja maailmanlaajuisia yleissopimuksia ja ohjeita), EY:n lainsäädäntöä ja kansallista lainsäädäntöä. Tärkeimmät säädökset ovat seuraavat: Manncrmaajalustaa koskeva Gcneven yleissopimus 1958 (rriaailmanlaajuinen) Yhdislynciden Kansakuntien merioikeussopimus 1982 (UNCLOS) Lontoon yleissopimus 1972 (LC) (maailmanlaajuincn) Kansainvälisen mercnkulkujärjcstön ohjeet ja standardit off-shore-laitteistojen ja -rakenteiden poistamisesta mannermaajalustalta 1989 (IMO) (maailmanlaajuinen) Vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyjen valvontaa koskeva Baselin yleissopimus 1989 (maailmanlaajuinen) Oslon ja Pariisin sopimus (OSPAR) 1992 ja sen edeltäjät Oslon yleissopimus 1972 ja Pariisin yleissopimus 1974 (alueellinen) Yleissopimus (alueellinen) Yleissopimus Välimeren suojelemiseksi pilaantumiselta 1976 (alueellinen) Asiaankuuluva Euroopan yhteisön lainsäädäntö on lueteltu kohdassa 5. Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelusta 1992 2. 2 Kun tcollinen toiminta laajcncc ja ympäristökysymyksiin kiinnitelään enemmän huomiota, säännöt ja määräykset kehittyvät, eikä mitään tiettyä yhteistä oikeudellista kantaa ole. Joissakin tapauksissa poistamiskysymystä käsitellään erillään hävittämisestä; toisinaan hävittämistä käsittelevät säännökset koskevat epäsuorasti myös poistamista. Olisi otettava huomioon, että yleensä nämä kansainväliset ja alueelliset yleissopimukset ja ohjeet käsittelevät vain vähimmäisnormeja ja että yksittäiset valtiot voivat asettaa tiukempia ehtoja. (jota kaikki allekirjoittajat Alkuperäisessä Geneven yleissopimuksessa vaadittiin täydellistä poistamista, 2. 3 ratifioineet) mutta UNCLOS:ssa poistamisvaatimus säilytettiin pääsääntönä, mutta siinä otettiin käyttöön osittaisen poistamisen mahdollisuus ja näin ollen itse asiassa tietynasteinen hävittäminen merellä. Osittaisen poistamisen yhteydessä UNCLOS:ssa vaaditaan, että IMO:n vahvistamat ohjeet merenkulun turvallisuuden varmistamiseksi otetaan huomioon. eivät vielä ole 2. 4 Lontoon yleissopimus kattaa hävittämisen mereen upottamalla, ja siinä sallitaan öljynporauslaitteistojen hävittäminen merellä tapauskohtaisen arvioinnin perusteella. Siinä edellytetään myös upotusluvan epäämistä, jos jätteet voidaan käyttää uudelleen, kierrätlää tai käsitellä aihcuttamatta aihectonta vaaraa terveydelle tai ympäristölle taikka kohtuuttomia kustannuksia. ihmisten 2. 5 IMO:n ohjeissa määritellään pääasiassa tekniset perusteet (veden syvyys ja painoperusteet) sellaisille lautoille, joiden poistamista voidaan harkita vain osittain, ja niissä määritellään veden jälkeen merenkulun turvallisuuden varmistamiseksi. Tärkeimmät edellytykset tätä harkittaessa ovat, että laitteistojen on ovat joko yli 75 metriä syvässä vedessä tai painavat yli 4000 tonnia. Sopimuspuolten tarkastelee marraskuussa Lontoon yleissopimuksen tieteelliselle ryhmälle mahdollisesti annettavaa suositusta näiden ohjeiden tarkistamiseksi. syvyys osittaisen poistamisen neuvoa-antava komitea 2. 6 Baselin yleissopimus käsittelec vaarallisten jätteiden maan rajan ylittäviä siirtoja ja käsittelyä. Yhteisö on scn sopimuspuoli samoin kuin jäsenvaltiot. Vaikka tämä yleissopimus ei sisälläkään erityismääräyksiä off-shore-laitteistojen hävittämisestä eikä jätteiden hävittämisestä merellä, siinä vaaditaan sopimuspuolia huolehtimaan, että vaarallisten jätteiden muodostumincn minimoidaan ja että jos vaarallisten jätteiden syntymistä ei voida välttää, niiden ympäristön kannalta turvallinen käsittely laataan. 2. 7 Aluemeriä koskevissa yleissopimuksissa, jotka koskevat merellisen ympäristön suojelua, asetetaan laitteistoja koskevia vaatimuksia tietyillä merillä. Euroopan yhteisö on Itämerta koskevan Helsingin yleissopimuksen sopimuspuoli. Sopimuksessa edellytetään täydellistä poistamista ja hävittämistä maissa. Euroopan yhteisö on myös Välimerta koskevan Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuoli. Tässä sopimuksessa toistetaan UNCLOS:in vaatimukset. Lisäksi Euroopan yhteisö on allekirjoittanut OSPAR-yleissopimuksen, ja siitä on tulossa sen sopimuspuoli. Toimet kansallisia meriä koskevien yleissopimusten 2. 8 tasolla voivat johtaa erilaisiin normeihirt eri alueilla. Esimerkiksi OSPARin yleissopimuksen piirissä (12 EY:n jäsenvaltiota, kaksi ETA:n jäsenvaltiota, yksi yhteisön ulkopuolinen maa ja Euroopan yhteisö) keskustellaan asiasta parhaillaan. Helsingin yleissopimuksessa (neljä EY:n jäsenvaltiota, viisi yhteisön ulkopuolisla maala ja Euroopan yhleisö) on jo päätetty, etlä kaikki käytöstä poistetut laitleistot on "poislcllava kokonaan ja tuotava 1113111111'". 2. 9 OSPAR-sopimus yhdistää Pariisin yleissopimuksen, joka koskee maalta peräisin olevaa pilaantumista ja jonka allekirjoittajiin yhteisö kuuluu ja jonka yhteydessä komissio neuvottelee ja äänestää yhteisön puolesta, ja Oslon yleissopimuksen, joka koskee mereltä peräisin olevaa pilaantumista ja jonka osalta yhteisö on huomioitsija. Lokakuussa 19973 yhteisö päätti ratifioida yleissopimuksen, ja sen oletetaan nyt tulevan voimaan vuoden 1998 alkupuolella. 2. 10 Yksittäisillä valtioilla on myös oma kansallinen lainsäädäntönsä ja omat säännöksensä. Laajalti ottaen Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja käsittelevät kutakin laittcistoa tapauskohtaisesti lMO:n ohjeiden puitteissa, ja muilla valtioilla on politiikka, joka vaatii hävittämistä maissa, joskin kannaltaa mainita, että IMO:n ja Oslon yleissopimuksen ohjeiden nojalla käytännöllisesti katsoen kaikki niiden laitteistot olisi joka tapauksessa täydellisesti poistettava. 3. Nykyiset toimet 3. 1 Viimeaikaiset keskustelut on käyty OSPARin piirissä Pohjanmeri-konferenssin ministeritason julkilausuman tuloksena. Julkilausumassa vaadittiin OSPARin päätöstä julkilausuman täytäntöönpanemiseksi. Kysymystä on vaikea ratkaista, koska OSPAR- yleissopimuksen sopimuspuolet voivat halutessaan olla panematta täytäntöön sen nojalla tehtyjä päätöksiä. Tämän vuoksi yhteisymmärrys on merkittävän päätöksen edellytys. Komission yksiköl ovat osallistuneet valmisteleviin keskusteluihin OSPARin 3. 2 piirissä, ja päätösluonnos pitäisi saada lopulliscen muotoon keskusteltavaksi OSPARin minislerikokouksessa heinäkuussa 1998. Alustava päätösluonnos on laadittu, mutta avainkysymykset ovat yhä ratkaisematta. Tärkeät erimielisyyttä koskevat aiheet ovat scuraavat, ja ne vaikuttavat tietyssä määrin toisiinsa: Päätöksen rakenne - Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja kannattavat yleistä lupaa merellä tapahtuvan hävittämisen harkitsemiseksi ja siihen liitettyä luetteloa laitteistoista, joiden osalta tällainen hävittäminen on kielletty (kieltoluettelo), kun sitä vastoin muut sopimuspuolet kannattavat päätöstä, joka perustuu yleiseen upottamiskieltoon ja johon liittyy luettelo laitteistoista, joita voitaisiin kuitenkin harkita hävitettäviksi merellä luettelo). Yhdistyneen kuningaskunnan viimeaikaiset ministeritason (päinvastainen lausumat viittaavat kuitenkin siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyy aikaa myöten päinvastaiseen luetteloon perustuvan lähestymistavan, jos riittävää edistystä voidaan saavuttaa tällä hetkellä keskusteltavina olevilla luonnoksen muilla aloilla. 3 Viitlaus viralliseen lehteen niidcn läheslymislapaa "kiellolueltelooir Kysymys poikkeuslatisckkeesla - Yhdistynyl kiiningaskuiita ja Norja ovat ehdoltanect, eltä täydenneltäisiiii pcrustuvaa poikkeuslausckkeclla, jonka nojalla voitaisiin tietyissä olosuhteissa harkita myös kieltoluettelossa olevien laitteistojen hävittämistä merellä. Ne ovat myös ehdottaneet, että jos "päinvastaiseen luetteloon" perusluva läheslymistapa hyväksyttäisiin, sitä tulisi myös luettelossa täydentää laitteistojen hävittämistä merellä voitaisiin myös harkita. Muut yksilöimättömien sopimuspuolet näyttävät asettavan kyseenalaiseksi tällaisen poikkeuslausekkeen todellisen tarpeen erityisesti kieltoluetteloon perustuvan lähestymistavan nojalla, eikä tällaisten poikkeusten määrittelyperusteista ole missään tapauksessa sovittu. poikkeuslausekkeella, päinvastaisessa nojalla jonka Teknisten ominaisuuksien määrittely niiden (suurten teräksisten) laitteistoryhmien osalta, joiden kohdalla päätös antaisi mahdollisuuden harkita hävittämistä merellä. Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja haluavat varmistaa, että kaikkien niiden laitteistojen hävittämistä merellä voitaisiin harkita, joita IMO:n ohjeiden nojalla ei vaadita kokonaan poistetlaviksi. Muut sopimuspuolet näyttävät haluavan kieltää teräslaitteistojen hävittämisen tai rajoittaa niiden laitteistojen lukumäärää, joiden hävittämistä merellä voidaan harkita, ottamalla käyttöön tiukemmat tekniset perusteet kuin poistamista koskevissa IMO:n ohjeissa. Myöhemmin rakennettavat laitteistot - IMO:n ohjeissa tehdään ero olemassa olevien laitteistojen ja 1. tammikuuta 1998 jälkeen rakennettavien laitteistojen välillä vain sikäli, että veden syvyyttä koskevaa perustetta nostetaan 75 metristä 100 metriin ja että uudet laitteistot on suunniteltava niin, että ne voidaan poistaa. Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja näyttävät haluavan toistaa tämän kohtelun OSPARin päätöksessä, kun sitä vastoin muut sopimuskumppanit näyttävät pyrkivän varmistamaan, että kaikki nämä myöhemmin rakennettavat laitteistot hävitetään maissa. Kun otetaan huomioon vaatimus, jonka mukaan uudet laitteistot on suunniteltava poistokelpoisiksi, jota jotkut valtiot ovat joka tapauksessa vaatineet useiden vuosien ajan, vaikuttaisi suotavalta, että päätöksessä tehtäisiin maalla tapahtuva hävittäminen pakolliseksi kaikkien uusien laitteistojen kohdalla. Kun kuitenkin otetaan huomioon se aika, joka kuluu säiliöiden kehittämiseen, käyttämiseen ja tyhjentämiseen, on epätodennäköistä, että mitään uusia laitteistoja poistettaisiin käytöstä vielä useaan vuoteen. sekä teollisuuden Neuvottelut - Laaja yhteisymmärrys vallitsce siitä, että ehdotettu lupa hävittämiseen merellä edellyttäisi neuvotteluja. Vielä ei kuitenkaan ole sovittu siitä, paljonko aikaa neuvolteluihin myönnettäisiin eikä erityisesti mahdollisuudesta järjestää sopimuspuolten ja ympäristöjärjestöjen neuvottelukokouksia kaikissa tapauksissa, joissa ehdotetaan hävittämistä merellä, samoin kuin ei siitä, paljonko tietoa pitäisi antaa neuvotteluihin osallistuville sopimuspuolille. Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja näyttävät suosivan vähemmän kattavia neuvotteluja kuin muut sopimuspuolet, mutta nyt näyttää mahdolliselta, että neuvottelujen muodosta saatetaan päästä yksimielisyyteen. riippumattomien valtiosta että Keskeisessä asemassa ovät perusteet, jotka koskevat sellaisia laitteistoja, joiden hävittämistä merellä voidaan harkita, koska keskustelu siirtyy kohti kantaa, jonka nojalla toiset laitteistot vaadittaisiin aina vietäviksi maihin ja toisten hävittämistä merellä voitaisiin tapauskohtaisesti harkita. Päätöksen kannalta on ratkaisevan tärkeätä se, kuinka monta tcräslaitteistoa pitäisi ottaa tapauskohtaisen harkinnan piiriin. Mahdollisia ratkaisuja tähän umpikujaan voisivat olla nykyistcn IM():n perusteiden säilyttäminen, uusicn perusteiden asettaminen tai asian sivuuttaminen kicltämällä kaikkien laitteistojen hävittäminen merellä ja keskittymällä poikkeuslausekkeeseen. IMO:n perusteet täyttävää suurta tällaista 3. 3 Komission yksiköt ovat jatkuvasti korostaneet, että kaikkien sopimuspuolten on tuettava OSPARin päätöstä, jotta se olisi tehokas, komission yksiköt ovatkin tämän vuoksi pyrkineet tietyssä määrin toimimaan välittäjinä näiden kahden etutahon välillä pitäen mielessä komission Pohjanmeri-konferenssissa vuonna 1995 hyväksymän kannan ja komission yksiköiden teknisen tarkastelun havainnot. Toukokuussa 1997 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käynnisti Yhdistyneen 3. 4 kuningaskunnan ympäristönsuojelua ja -tutkimusta sekä hiilivetyjen tuottamista merellä koskevan politiikan uudelleentarkastelun, ja ensimmäiset lausunnot lehdistölle ja OSPARin komission kokoukselle syyskuussa 1997 viittaavat siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta siirtyy kohti EY:n muiden jäsenvaltioiden omaksumaa kantaa; erityisesti niin, että tapahtuvaa hävittämistä. Päätösluonnoksen muodosta ja sisällöstä vallitsee kuitenkin yhä suuri erimielisyys. lähtökohdan pitäisi olla vastoin merellä 3. 5 Päätöksestä sovittaneen OSPARin ministerikokouksessa heinäkuussa 1998. Tuohon mennessä OSPAR-yleissopimuksen pitäisi tulla voimaan. Siinä tapauksessa, että uutta yleissopimusta ei ratifioida, päätöksen hyväksyisi muodollisesti Oslon yleissopimus, jossa Euroopan yhteisö on huomioitsijana. 4. Muita asioita, joita olisi harkittava vaihtochtoja arvioitaessa Edellä hahmoteltujen teknisten kysymysten ja ympäristökysymysten lisäksi seuraavat seikat ovat myös erittäin tärkeitä: 4. 1 Jäsenvaltiot 4. 1. 1 Poistamis- ja hävittämiskustannuksista vastaavat alunperin laitteistojen omistajat, öljy-yhtiöt, joissa valtio on joissakin tapauksissa mukana. Koska nämä kulut ovat suurelta osin verotuksessa vähennyskelpoisia, joutua rahoittamaan osan näistä kustannuksista epäsuorasti vähentyneiden verotulojen kautta. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan osalta, joka on se jäsenvaltio, jota nykyisten sääntöjen tiukentaminen eniten koskisi, arvioitu kustannus on 70 prosenttia kaikista poistamisen ja hävittämisen lisäkustannuksista. jäsenvaltiot saattavat itse tällä hetkellä 4. 1. 2 Yhdistyneellä kuningaskunnalla on suurista teräslaitteistoista, mutta asia voisi olennaisesti koskea useampia jäsenvaltioita -kaasun- ryhtyvät merkittävään off-shore-öljyn- tulevaisuudessa, ja poraustutkimukseen ja -tuotantoon. Yhdistynyt kuningaskunta on näyttänyt voimakkaasti se korostaisi kannattavan tai todennäköisesti kustannustehokkuusanalyysiä kuin muut jäsenvaltiot, joillaon näitä laittcistoja. tapauskohtaisen enemmän lähestymistavan hyväksymistä, hävittämisvaihtoehtojen kustannushyöty- suurin osa jos ne ja 4. 2 Norja 4. 2. 1 Norja on toinen valtio, johon päätös voisi tällä hetkellä merkittävästi vaikuttaa ja jota yhteisön lainsäädäntö aikanaan koskisi ETA:n jäsenenvaltiona. Norja suhtautuu päätöksentekoprosessiin tällä hetkellä samalla tavoin kuin Yhdistynyt kuningaskunta, vaikka sen vuoksi, että Norjan valtion osuus kustannuksista katetaan kyseisen öljy- tai kaasukentän aikaisempaan verotukseen perustuvalla todellisella käteismaksulla omistajalle, päätös edellyttää Norjan parlamentin, Stortingetin, hyväksymisen. Mahdolliset taloudelliset vaikutukset näkyisivät näin ollen julkisten menojen nousuna toisin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla, jossa ne näkyisivät verotulojen vähenemisenä. 4. 3 Teollisuus 4. 3. 1 Etsintä- ja tuotantoteollisuus vastustaa ankarasti kaikkia muutoksia nykyiseen tapauskohtaiseen lähestymistapaan erityisesli silloin, kun kyseessä oval suurehkot laitokset, joihin ne katsovat kuuluvan niidcn noin sadan laitteiston, joita IMO:n ohjeiden nojalla ei tarvitse täydellisesti poistaa. Aluksi korostcttiin tärkeimpänä seikkana teknistä toteuttamiskelpoisuutta, mutta teollisuus on nykyään yhä enemmän korostanut lisäkustannuksia ja turvallisuustekijöitä verrattuna ympäristöetuihin. Tämän teollisuuden alan järjestö E & P Forum on kiistänyt jotkut John Brownin tekniseen katsaukseen sisältyvät yleiset kustannusarviot väittäen, että ne eivät edusta yksittäistapauksia, ja lainannut kahteen yksittäiseen laitteistoon liittyvien tutkimusten tuloksia, jotka olivat arviot. Off-shore-laitteistojen merkittävästi korkeammat kuin John Brownin alihankintateollisuus on toisaalta johdonmukaisesti väittänyt, että kaikki teräsrakenteet voidaan turvallisesti poistaa, mutta se on ylläpitänyt jossain määrin matalampaa profiilia. Sen yhdistys IPLOCA ei kiistänyt kustannusarvioita esittäessään huomautuksensa John Brovvnin teknisestä katsauksesta. 4. 3. 2 Kalatalousalan järjestön Europechen periaatteena on vaatia kaikkien laitteistojen täydellistä poistamista sen jälkeen, kun niitä ei käytetä. Kalatalousala on perinteisesti ollut huolissaan vaikuttaa kalastusmahdollisuuksiin saastuttamalla, rajoittamalla kalastukseen käytettävissä olevaa aluetta ja siten, että laitteistot voisivat vahingoittaa kalastuslaitteita. että off-shore-tutkimus -tuotanto voisi siitä, ja 4. 4 Valtiosta riippumattomat ympäristöjärjestöt 4. 4. 1 Ympäristöryhmät kannattavat voimakkaasti teräslaitteistojen tuomista maalle kierrätystä ja/tai hävittämistä varten, joskin niiden asenne betonilaitteistoja kohtaan on jossain määrin muuttunut. Nc korostavat suurcsti ennalta varautumisen tarvetta, kun otetaan huomioon merellä tapahluvan hävittämisen epävarmuus ja vaikeudet pcrustella kantaa, jola pidelään öljy- ja kaasulco11isiuidcn poikkeuksellisen suotuisana kohleluna •sen jällciden osalta. Näin on crityiscsli, kun olctaan huomioon se, että kansainvälisen ja EY:n oikeudcn suuntauksena on jättciden mereen lapahtuvan hävittämisen vähentäminen pikemminkin kuin lisääminen. 4. 5 Vastuu hylätyistä tai upotetuista laitteistoista ja siihen liittyvät kysymykset 4. 5. 1 Vaikka UNCLOSissa ei mainitakaan vastuukysymystä, vuoden 1989 IMO:n ohjeissa ja Lontoon vuoden 1972 yleissopimuksen vuoden 1996 pöytäkirjassa vaaditaan sopimuspuolia käsittelemään vastuukysymystä. Esimerkiksi IMO:n ohjeissa vaaditaan rannikkovaltioita huolehtimaan siitä, että sellaisten laitteistojen ja rakenteiden omistusoikeus, joita ei ole kokonaan poistettu merenpohjasta, on yksiselitteinen ja että vastuu niiden ylläpidosta tulevasta vahingonkorvausvastuusta on selvästi määritelty. taloudellinen kyky vastata ja omistajan tapauksissa vastuu säilyy todennäköistä, että useimmissa 4. 5. 2 On laitteiston alkupcräisellä omistajalla. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoa antavassa asiakirjan "Ohjaavia huomautuksia leollisuudelle - OIT-shore-lailteistojen ja -putkistojen hylkääminen vuoden 1987 öljylain (1995) nojalla" tunnustettiin, eltä laitteistojen hylkääminen ei lavallisesti merkinnyt omistusoikeuden muutosta ja että sen vuoksi jäljellä oleva vastuu korvauksista tai vahingonkorvauksesta säilyi ikuisesti alkuperäisillä omistajilla. Vaikka tämä lähestymistapa onkin saastuttaja maksaa -periaatteen mukainen, ikuinen vastuu nostaa esiin joukon huolestuttavia kysymyksiä erityisesti siitä, voidaanko tällaiset omistajat tulevaisuudessa mahdollisesti aiheutuvasta vahingosta. tehokkaasti vaatia vastuuseen 4. 5. 3 Vaihtoehtoinen lähestymistapa olisi, että valtio ottaa vastuun käytöstä poistetuista laitteistoista. Erään amerikkalaisen esimerkin mukaisesti eräät Yhdysvaltain osavaltiot ovat ottaneet vastuun lautoista. Kun näiden osavaltioiden toimivaltainen virasto antaa omistajalle luvan hävittämiseen merellä, se vapauttaa omistajat sitä seuraavasta vastuusta. Teollisuus näyttää suosivan jonkinlaista vastuun rajoittamista tai siirtämistä valtion viranomaiselle. Ei ole selvää, olisivatko muut valtiot valmiit tckemään samoin. tietyistä hylätyistä 4. 5. 4 Nykyisissä säännöissä on tunnustettu, että on tärkeää selvittää tarkasti, kuka on laillinen omistaja ja kuka on siitä taloudellisesti merellä hävitettävän vastuussa. Ei ole niin tärkeää tietää, kumpi on lopulta vastuussa, valtio vai teollisuus; tärkeämpää on varmistaa se, että vastuukysymykset on selvitetty ennen mereen hävittämistä. Näin varmistetaan meren käyttäjien tarvitsema tehokas suojelu. laitteiston 10 4. 6 Kilpailu ja kilpailukyky 4. 6. 1 Tcoriassa erilaiset normit voisivat johtaa kilpailua koskeviin ongelmiin. Pohjanmeri on kehittynyt öljyn- ja kaasunporausalue, jolla on vakaa sääntelyjärjestelmä, eivätkä täydellistä poistamista ja häviltämistä maissa koskevan politiikan aiheuttamat lisäkustannukset ole inveslointipäätöstcn kannalta olennaisia. Kustannukset syntyvät sen ja niiden nettokustannukset jälkeen, kun tuloja on saatu useiden vuosicn ajan, kehilyspäälöslä lehtäessä oval hyvin vähäiset. I amän vuoksi on hyvin epätodennäköistä, että investointien suuntaaminen pois Pohjanmereltä niuillc alueille kustannusten vuoksi muodostuisi vakavaksi uhkaksi. 4. 6. 2 Jos kaksi aluetta soveltaa erilaisia normeja ympäristöpolitiikan ja erityisesti jätehallinnon alalla, se voi kuitenkin muodostua kilpailukysymykseksi. Yhteisön tason neuvottelut ja täytäntöönpano varmistaisivat kuitenkin tarvittaessa yhdenmukaisuuden alueiden välillä. Näin vältettäisiin kilpailua koskevien ongelmien mahdollisuus tällä alueella. OSPARin piirissä syntyvä erimielisyys siirtyisi näin itse asiassa yhteisölle. 4. 7 Kolmannet maat 4. 7. 1 Yhteisön suhleista muihin kolmansiin maihin kuin Norjaan voisi myös syntyä kiistakysymys, jos täydellisestä poistamisesta tulisi yleinen vaatimus, josta poikettaisiin ainoastaan rajoitetusti, koska useilla Pohjanmerellä toimivilla yhtiöillä on viime kädessä emoyhtiönä yhteisön ulkopuolisen maan tai kolmannen maan yhtiö. Esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa yleensä edellytetään täydellistä poistamista, on niin kutsutun "lautoista riutoiksi -ohjelman" ("rigs to reefs") mukaisesti paljon uusiokäyttöä, joka käytännössä tarkoittaa hävittämistä merellä uusiokäytön nimellä. Pohjanmeren suurten lauttojen kokoisia lauttoja on kuitenkin vain vähän, eivätkä mitkään niistä ole vielä saavuttaneet hyödyllisen käyttöikänsä loppua. Vallitsee erimielisyyttä siitä, voidaanko "lautoista riutoiksi -politiikkaa" siirtää Pohjanmerelle, jossa olosuhteet ovat aivan erilaiset kuin Meksikonlahdella. OSPARin nojalla se on teoriassa sallittua, mutta tarvittavat ohjeet on vielä laadittava, ja niistä on sovittava. Koska mahdolliset ohjeet tai säännökset koskisivat kaikkia laitteistoja omistajan kansallisuudesta riippumatta, ei pitäisi olla mitään mahdollisuutta syrjiä kolmansien maiden yhtiöitä. 5. Mcrkitys yhteisön tasolla 5. 1 jotka Sellaisten käytöstä poistettujen off-shore-laitteistojen hävittäminen, sijaitsevat jäsenvaltioiden lainkäyttövallan alaisilla alueilla, on selvästi kysymys, jossa yhteisöllä on toimivalta; vertaa EY:n perustamissopimuksen 130 r artiklan 1 kohta. Lisäksi yhteisö voi käyttää ulkoista toimivaltaa ympäristökysymyksissä; vertaa perustamissopimuksen 130 r artiklan 4 kohta, ja se voi näin ollen osallistua jäsenvaltioiden puolesta kansainvälisiin neuvotteluihin. OSPAR-päätösluonnoksen soveltamisalaan kuuluvat sekä uudet että nykyiset laitteistot, ja se vaikuttaa näin ollen sekä niihin tiedossa oleviin alueisiin, joilla nykyisiä laitteistoja on, sekä niihin vielä tuntemattomiin alueisiin, joille uusia laitteistoja voidaan sijoittaa. 11 Käytöstä poistetut off-shore-laitteistot ovat tärkeä ympäristöhaaste sen vuoksi, 5. 2 että ne voivat aiheuttaa saastumista vaarallisten aineiden kautta mukaan lukien öljyjäämät sekä laitteistoista itsestään että niihin liittyvistä porausjätekasoista. Muita tärkeitä ympäristöhaasteita ovat merkittävät määrät aineita, jotka sisältävät luonnollisia matala- aktiivisia radioaktiivisia aineita, samoin kuin laitteistojen fyysisten rakennelmien purkujätteiden suurten määrien hallinta ja hävittäminen. Käytöstäpoistamiskysymys aiheuttaa myös muita kuin ympäristöön liittyviä kysymyksiä, jotka koskevat meren muun käylön Uirvaamista. 5. 3 Kun vaarallisia ja radioaktiivisia aineila pääsee merelliseen ympäristöön, ne voivat vapaasti siirtyä merellä rajojen ylitse vallitsevicn virtojen ja sääolojen mukaisesti ja aiheuttaa pilaantumista. Tässä yhteydessä tarve poistaa saastuneet porausjätteet voi vaikuttaa päätöksiin siitä, että laitteistot olisi poistettava kokonaan merenpohjasta. Tarve suojella meriä tällaiselta pilaantumiselta on tämän vuoksi selvästi kansainvälinen kysymys. Yhteisössä on jo olemassa huomattava määrä lainsäädäntöä merien ja välilliseltä suojelemiseksi vaarallisten pilaantumiselta. Esimerkkejä tällaisesta tärkeästä lainsäädännöstä ovat muun muassa direktiivit 76/464/ETY (vaarallisten aineiden päästöt) ja 76/769/ETY (tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoitukset) samoin kuin vaarojen arviointikehys, josta on säädetty neuvoston asetuksella 793/93/ETY (vaarojen arvioiminen). Yhteisö on myös asettanut perusturvallisuusnormit säteilyaltistuksen alalla 96/29/EURATOM (perusnormit terveyden suojelemiseksi). Offshore-laitteistoja koskeva OSPAR-päätös voi sen sisällöstä riippuen heikentää joitakin vaarallisia aineila ja radioaktiivisille aineille altistumista koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta aiheutuvia ympäristöhyötyjä. aiheuttamalta välittömältä aineiden 5. 4 Jätteiden hävittämisen alalla sekä vaarallisten että muiden jätteiden osalta on jo olemassa yhteisön politiikka ja laaja yhteisön lainsäädäntö, erityisesti direktiivit 75/442/ETY (jätteet) ja 91/689/ETY (vaaralliset jätteet). Jätelainsäädännön tavoitteisiin sisältyy ympäristölle vaarallisista jätteistä aiheutuvien vaarojen vähentäminen, ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu jätteiden kuljetuksen, käsittelyn ja sijoittamisen haitallisilta vaikutuksilta sekä jätteiden hyödyntämisen edistäminen luonnonvarojen säästämiseksi. Tässä jätelainsäädännössä muun muassa kielletään jätteiden hylkääminen, vaaditaan, että jätteitä käsitellään käyttämättä menetelmiä, jotka voisivat aiheuttaa vahinkoa ympäristölle, ja aiheuttamatta vaaraa vesistöille, ja niissä vaaditaan vaarallisten jätteiden erottamista vaarattomista jätteistä ja niiden myöhempää turvallista käsittelyä ja hävittämistä. Näin ollen on merkittävässä määrin yhteisön edun mukaista huolehtia off- shore-laitteistojen poistamista ja hävittämistä koskevan tulevan järjestelmän ja yhteisön jätepolitiikan ja -lainsäädännön johdonmukaisuudesta. Lajien ja niiden elinympäristöjen suojelu sekä luonnon monimuotoisuuden 5. 5 suojelu on ala, joka edellyttää jäsenvaltioiden yhdenmukaisia toimia. Yhteisö on tämän vuoksi antanut lainsäädäntöä, erityisesti direktiivit 79/409/ETY (luonnonvaraiset linnut) ja 92/43/ETY (luonnollisten elinympäristöjen suojelu). Koska off-shore-laitteistojen poistamista ja hävittämistä koskevilla toimenpiteillä saattaa olla vaikutusta lajeihin ja elinympäristöihin, off-shore-laitteistojen hävittäminen on selvästi kysymys, johon tarvitaan kansainvälinen ratkaisu. tämän alan 12 5. 6 Komission yksiköille suoritettu tulkimus osoitti, että jos mereen hävittämistä suoritetaan, ainoa yleisesli ottacn kustaiinustehokas ratkaisu on upottaa laittcistot niiden todisteita siitä, eltä jouluessaan loiminlapaikalla. Vaikka ei olekaan merenpohjaan lällaisel rakenteel edisläisiväl yleislä meren elämää, niiden ansiosta paikalliset kalakannal ja muut eläinryhmäl rakenteissa ja niiden lähettyvillä saattavat kasvaa, luultavasti muiden alueiden kustannuksella. lieteellisiä Lisäksi merenpohja on suurimmassa osissa näistä alueista hyvin saastunut öljyn- ja kaasunetsinnästä aiheutuvien suurien porausjätekasojen johdosta. Mereen hävittämisen vaikutuksena voi näin ollen olla, että meren eliöt altistuvat tarpeettomasti öljyn aiheuttamalle saastumiselle, joka voi muiden yleisten haitallisten vaikutusten lisäksi johtaa myös kalojen saastumiseen. Mereen hävittäminen voi näin ollen heikentää yhteisön lainsäädännön aikaansaamia hyötyjä eläin- ja kasvilajien sekä niiden elinympäristön suojelun alalla sekä aiheuttaa tulevaisuudessa tämän lainsäädännön rikkomisia. Lisäksi se voi vaikuttaa ihmisten ravinnoksi pyydystettävien kalojen laatuun. 5. 7 Ihmisten toimesta tapahtuvan meren ja merenpohjan muun käytön turvaaminen on toinen tärkeä kysymys, joka on otettava huomioon. Tärkeä esimerkki tästä on merenkulun turvallisuuden varmistamincn, josta on huolehditlu asianmukaisesti ja laittcistojen poistamista koskevilla IMO. n ohjeilla. Toinen tärkeä kansainvälisesti välinen kysymys on poistamispäätösten vuorovaikutus, joka kuuluu yhteisön toimivaltaan yhteisen kalastuspolitiikan nojalla. On selvää, että purettujen off-shore-laitteistojen poistamisaste vaikuttaa kyseisten alueiden käyttökelpoisuuteen tietyn tyyppiseen kalastamiseen ja kalastajien turvallisuuteen sekä lisää kalastusvälineiden ja alusten menettämisvaaraa. Purettujen off-shore-laitteistojen poistamisesta ja hävittämisestä hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat tämän vuoksi huomattavasti yhteiseen kalastuspolitiikkaan erityisesti häiritsemällä kalastukseen käytettävien alueiden hallintoa. ja avomerikalastuksen hallinnoinnin Vaikka off-shore-laitteistojen poistamista ja hävittämistä koskevien päätösten vaikutus öljyn ja kaasun tuottajahintaan on vähäinen, yhteisöllä on kuitenkin huomattava etu valvottavanaan varmistaessaan, että öljyn ja kaasun etsintä-ja hyväksikäyttöteollisuuteen sovelletaan samoja poistamista ja hävittämistä koskevia vaatimuksia koko yhteisön alueella, jotta varmistetaan, että nämä vaatimukset eivät muodostu kilpailutekijäksi. Yhteenvetona voidaan todeta, että yhteisöllä on erityistä kiinnostusta käytöstä 5. 8 poistettujen off-shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen poistamista ja hävittämistä koskevaan kysymykseen. Ympäristön alalla ovat esillä erityisesti vaarallisten aineiden ja matala-aktiivisen radioaktiivisen jätteen aiheuttama pilaantuminen, vaaralliset ja muut jätteet, luonnon monimuotoisuuden suojelu ja lajien tai elinympäristöjen suojelu. Muilla aloilla kysymyksiä herättävät erityisesti yhteinen kalastuspolitiikka ja yhteisen lähestymistavan varmistaminen koko yhteisössä purkamisvaatimusten ja jäännösvastuun osalta, jotta varmistetaan, että näistä ei muodostu jäsenvaltioiden välisiä kilpailutekijöitä. 13 tämän alan politiikan Selkeä ja yksiselitteinen yhteisön politiikka ja sen täytäntöönpano auttaa huomattavasti toimenpiteiden yhdenmukaista varmistamaan yhteisön soveltamista ja täytäntöönpanoa sekä samalla merialueella eltä eri merialueiden välillä, ja se vähentää erityisesti niitä epäjohdonmukaisuuden ja erilaisen kohtelun olennaisia vaaroja, joita saattaisi syntyä, jos eri aluemeriä koskevissa yleissopimuksissa hyväksyttäisiin erilaiset lähestymistavat. ja Yhteisön on aiheellista ryhtyä toimiin off-shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen hävittämistä koskevissa kysymyksissä. On selvää, että jäsenvaltiot eivät voi riittävän hyvin saavuttaa tämän alan tavoitteita ja että yhteisö voi näin ollen saavuttaa ne paremmin. 6. Yhteisön kannan määrittcly 6. 1 Off-shore-öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen hävittäminen on kysymys, josta yhteisö on välittömästi kiinnostunut. Jos yhteisön suoria toimia ei olisi, aloitteet rajoittuisivat yksittäisten jäsenvaltioiden neuvotteluihin eri alueellisten yleissopimusten piirissä ja toimet toteutettaisiin pääasiallisesti yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla. Kukin täytäntöön ainoastaan ne jäsenvaltio olisi mahdollisesti velvollinen panemaan erityissäännöt, joita ne ovat kannattaneet jajotka on hyväksytty niihin yleissopimuksiin, joiden sopimuspuolia ne ovat. Vaarana olisi, että yhteisössä ei olisi johdonmukaista yhteistä lähestymistapaa, mikä johtaisi kilpailevien teollisuudenalojen epätasa-arvoiseen kohteluun ja mahdollisesti vastakkaisiin ympäristönsuojelutoimiin. Siinäkin tapauksessa, että eri aluemeriä koskevissa yleissopimuksissa hyväksyttäisiin samanlaisia sääntöjä, niitä saatettaisiin soveltaa hyvin eri tavoin yhteisön eri osissa sekä samoilla merialueilla että eri merialueiden välillä. Lisäksi yleissopimusten päätösten täytäntöönpanon valvonta saattaisi olla vaikeata. Tämä mahdollinen johdonmukaisuuden ja täytäntöönpanon valvonnan puute saattaisi edellyttää yhteisön toimia myöhemmässä vaiheessa tilanteen korjaamiseksi ja sen tilanteen välttämiseksi, että yhteisön alueclla toimivat yritykset joutuisivat useidcn erilaisten sääntelyjärjestelmicn piiriin. 6. 2 Yksi tapa edetä asiassa olisi yhteisön sisäisen lainsäädännön, kuten neuvoston direkliivin chdottaminen välittömästi. Yhteisön ja sen lainsäädäntöprosessin luonne täytäntöönpanon valvonnan mutta mahdollistaisi yhdenmukaiscn soveltamisen ja ainoastaan EY:n ja ETA:n alueella. Tämän lähestymistavan epäkohtana on, että yhteinen lähestymistapa sitoisi ainoastaan EY:n ja ETA:n jäsenvaltioita, kun taas muiden kolmansien maiden, joiden kanssa meillä on yhteisiä meriä, ei tarvitsisi täytäntöönpanna samoja tai samanlaisia toimenpiteitä, ellei yhteisö tekisi aloitteita tällaisten sääntöjen neuvottelemisesta ja hyväksymisestä asiaankuuluvissa aluemerisopimuksissa. Vaikka tämän lähestymistavan etuna onkin, että sääntöjä sovellettaisiin välittömästi kaikissa EY:n jäsenvaltioissa eli myös niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole OSPAR- yleissopimuksen sopimuspuolia, eli Itävallassa, Kreikassa ja Italiassa, niitä sovellettaisiin Norjassa ainoastaan ETA:n sekakomitean päätöksen jälkeen. Tilannetta voitaisiin myös pitää haitallisena yhteisön muiden etujen kannalta OSPAR-politiikassa, jos komissio ajaisi asiaa eteenpäin erikscen EY:n lainsäädännön kautta. Lisäksi se voitaisiin nähdä yrityksenä jättää Norja pois mahdollista lopullista politiikkaa koskevista neuvotteluista. 14 ja täytäntöönpano kolmansissa maissa 6. 3 Järkevämpää ja asianmukaisempaa olisi, jos yhteisö neuvottelisi säännöistä ja määräyksistä kyseessä olevien alueellisten meriensuojelusopimusten puitteissa, millä varmistettaisiin, että asiaankuuluvat politiikat olisivat varmasti yhdenmukaisia eri alueilla ja että niiden soveltaminen laajenisi myös kolmansiin maihin yhteisön ulkopuolella. Soveltaminen selkeästi yleissopimuksen mukaisesti, mutta EY:n ja ETA:n jäsenvaltiot hyötyisivät soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevista yhteisön normeista. Toimimalla lällä tavalla OSPAR- yleissopimuksen kautta varmistetaan, että voidaan hyötyä siitä varsin suuresta määrästä työtä, joka on jo tehty tämän yleissopimuksen piirissä neuvotteluissa, joiden tarkoituksena on päästä sopimukseen tämän vuoden heinäkuussa. Silloin myös Norja voi osallistua päätöksestä käytäviin neuvotteluihin. Vastaavia yhteisön toimia voitaisiin tarvittaessa toteuttaa muissa alueellisissa yleissopimuksissa, jolloin politiikka koskisi useampia valtioita. tapahtuisivat 7. Päätelmät 7. 1 Suositeltava lähestymistapa on näin ollen, että yhteisö neuvottelee off-shore- öljyn- ja -kaasunporauslaitteistojen poistamista ja hävittämistä koskevasta politiikasta ja panee sen täytäntöön kansainvälisten monenkeskisten sopimusten, kuten OSPAR- yleissopimuksen avulla. 7. 2 Tässä vaiheessa yhteisön olisi pyrillävä siihen, että mahdollisen päätöksen, säännöksen tai lainsäädännön sisältö olisi mahdollisimman joustava, jotta vältettäisiin se vaara, että vaikutettaisiin nykyisiin ponnisteluihin OSPARin piirissä yhteisen ratkaisun saavuttamiseksi. Jotta OSPARin päätös kuitenkin olisi poliittisesti hyväksyttävissä, sen on oltava yhteisön nykyisten politiikkojen mukainen, ja silloin kun politiikkaa tarkastellaan uudelleen, sen on noudatettava uusimpia analyysejä ja päätelmiä. Näin ollen olisi määriteltävä laajat pikemminkin kuin yksityiskohtaiset tavoitteet. 7. 3 Kaikilla yhteisön suorittamilla toimilla olisi pyrittävä ympäristönsuojelun korkeaan tasoon, ja niillä olisi varmistettava, että kyseisiä käytöstä poistettuja laitteistoja kohdellaan tavalla, joka on johdonmukainen niiden tapojen kanssa, joilla muita jätteitä kohdellaan yhteisön lainsäädännön ja yhteisön ympäristö- ja energiapolitiikan nojalla samoin kuin yhteisen kalastuspolitiikan tarpeiden kanssa. On myös otettava aiheellisella 7. 4 tavalla huomioon komission ulkopuolella suorituttaman vuoden 1996 tcknisen tarkastclun tulokset, erityisesti päätelmät teknisestä sisäisen toteuttamiskelpoisuudesta tutkimuksen ja analyysin tulokset, jotka joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta tukevat sitä alkuperäistä kantaa, jota komissio kannatti neljännessä Pohjanmeri-konferenssissa vuonna 1995 ja jonka mukaan paras vaihtoehto on täydellinen poistaminen ja kierrätys ja hävittäminen maissa. sekä meneillään olevan turvallisuudesta, ja OSPAR-päätöksessä olisi myös otettava huomioon, että jopa nykyisin voimassa 7. 5 laitosten olevien järjestelmien nojalla hyväksytään yleisesti, että vain harvojen hävittämistä merellä voidaan harkita ja että säännöksissä itsessään ilmaistaan selkeästi maalla tapahtuvan hävittämisen suosituimmuus. 15 Tämän vuoksi OSPARin päätöksen on porusUitlava siihen pääsääntöön, että täydellinen poistaminen ja kierrälys ja hävittäminen maissa on suotavaa ja että tästä myönnettävien sellaisten mahdollisten poikkeusten soveltamisala, joissa voidaan harkita täydellistä tai osittaista poistamista ja hävittämistä merellä, olisi rajoitettava muutamiin laitteistoihin ja määriteltävä selkeästi. 7. 6 Tämän tiedonannon ja joulukuun 16 päivänä 1997 komission valtuuttamisesta neuvottelemaan ja äänestämään yhteisön puolesta OSPAR-yleissopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisista päätöksistä tehtyjen neuvoston päätelmien perusteella komissio toimittaa neuvostolle erillisen asiakirjan, jossa pyydetään neuvostoa vahvistamaan suositellut erityiset neuvotteluohjeet. Siinä määrin kuin yleissopimus sen sallii, päätöksessä on käsitcltävä kaikkia 7. 7 aiheellisia kysymyksiä ja säädettävä mahdollisimman laajoista asianosaisten tahojen välisistä avoimista neuvotteluista. Näiden periaatteidcn perusteella OSPAR-päätöksellä olisi saavutettava seuraavat tavoitteet: a. b. c. d. e. tällaislen laitteistojen merellä tapahtuvan hävittämisen kieltämistä koskevaan periaatteeseen perustuva OSPAR-päätös, kaikki laitteistot lukuun ottamatta rajoitettua määrää yksilöllisten arviointien, joissa on otettu huomioon kaikki asiaankuuluvat näkökohdat, kuten tekniset, ympäristö-, turvallisuus- ja kustannustekijät, perusteella erityistapauksessa yksilöityjä laitteistoja, on poistettava täydellisesti purettaessa ja tuotava maihin kierrätystä ja väistämättömien jäämien turvallista hävittämistä varten, suuret betonilaitteistot vapautetaan b kohdan vaatimuksista, koska koeteltuja tekniikoita ei tällä hetkellä ole, päätökset joidenkin laitteistojen jältämiscstä kokonaan tai osittain paikoilleen tai hävittämisestä ne kokonaan tai osittain upottamalla mereen valmistellaan ja lehdään neuvotellen ja asiasta kiinnostuneiden tahojen kanssa, läysimääräisesti muiden sopimuspuolien uudet laitteistot (1. tammikuuta 1998 jälkeen) olisi poistettava täydellisesti purettaessa ja tuotava maihin kierrättämistä ja väistämättömien jäämien turvallista hävittämistä varten aina kun se on toteutettavissa, turvallista eikä aiheuta merkittäviä riskejä ympäristölle. 7. 8 Lisäksi OSPAR-päätöksessä olisi varmistettava, • että sitä tarkastellaan uudelleen perinpohjaisesti säännöllisesti vähintään joka viides vuosi, jotta huolehdittaisiin siitä, että purkamisesta saadut kokemukset, asiaankuuluva tieteessä ja teknologiassa tapahtunut edistyminen ja kaikki muut aiheelliset tiedot, kuten edellä b kohdan mukaisesti suoritettujen yksilöllisten arviointien tulokset otetaan asianmukaisesti huomioon, 16 • että sellaisten laitteistojen ja rakenteiden omistusoikeus, joita ei ole kokonaan poistettu merenpohjasta, on yksiselitteinen ja että vastuu niiden ylläpidosta ja lukien taloudelliset mahdollisuudet huolehtia tulevista vahingoista, mukaan tällaisesta vastuusta, määritelläan selkeästi. 17 ISSN 1024-4492 KOM(98) 49 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 12 07 15 Luettelonumero : CB-CO-98-100-FI-C ISBN 92-78-31256-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Regulamento (CE) nº 380/98 da Comissão de 18 de Fevereiro de 1998 que adapta os anexos do Regulamento (CE) nº 3281/94 relativo à aplicação de um sistema plurianual de preferências pautais generalizadas no período 1995-1998 a certos produtos industriais originários de países em vias de desenvolvimento

text: L 48/20 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 2. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 380/98 DA COMISS (cid:5)AO de 18 de Fevereiro de 1998 que adapta os anexos do Regulamento (CE) nº 3281/94 relativo (cid:133) aplica(cid:135)˜ao de um sistema plurianual de prefer(cid:136)ncias pautais generalizadas no per(cid:146)odo 1995-1998 a certos produtos industriais origin ´arios de pa(cid:146)ses em vias de desenvolvimento A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3281/94 do Conselho, de 19 de Dezembro de 1994, relativo (cid:133) aplica- (cid:135)˜ao de um sistema plurianual de prefer(cid:136)ncias pautais generalizadas no per(cid:146)odo 1995-1998 a certos produtos industriais origin ´arios de pa(cid:146)ses em vias de desenvolvi- mento (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2623/97 (2) e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 15º e o seu artigo 19º, Considerando que o nº 3 do artigo 15º deste regulamento estabelece o procedimento para adop(cid:135)˜ao das adapta(cid:135)˜oes dos seus anexos I e II, tornadas necess ´arias por altera(cid:135)˜oes da Nomenclatura Combinada; que o Regulamento (CE) nº 2086/97 de 4 de Novembro de 1997 da Comiss˜ao, que altera o anexo I do Regulamento (CEE) nº 2658/87 do Conselho; relativo (cid:133) nomenclatura pautal e estat(cid:146)stica e (cid:133) pauta aduaneira comum (3) inclui novos elementos que afectam as listas dos anexos I e II do Regulamento (CE) nº 3281/94; que estas altera(cid:135)˜oes incluem, em conformi- dade com o Regulamento (CE) nº 2216/97 do Conse- lho (4), as suspens˜oes aut(cid:155)nomas dos direitos da pauta aduaneira comum para os produtos da NC 7020 00 05 e certos produtos dos cap(cid:146)tulos 84, 85 e 90 para um per(cid:146)odo indeterminado; que (cid:130) conveniente adaptar os anexos I e II em conformidade, e isto a partir de 1 de Janeiro de 1998; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est˜ao em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) das Prefer(cid:136)ncias Generalizadas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os anexos I e II do Regulamento (CE) nº 3281/94 ser˜ao alterados em conformidade com o presente anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no dia da sua publica(cid:135)˜ao no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) aplic ´avel a partir de 1 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 18 de Fevereiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Manuel MAR(cid:1)IN Vice-Presidente (1) JO L 348 de 31. 12. 1994, p. 1. (2) JO L 354 de 30. 12. 1997, p. 9. (3) JO L 312 de 14. 11. 1997, p. 1. (4) JO L 305 de 8. 11. 1997, p. 1. 19. 2. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 48/21 O Regulamento (CE) nº 3281/94 (cid:130) alterado da seguinte forma: ANEXO No anexo I, parte 2: No c(cid:155)digo NC 2820: — em vez de deve ler-se «2820», «ex 2820», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos do c(cid:155)digo NC 2820 90 10»; No c(cid:155)digo CN ex 2905: — em vez de deve ler-se «2905 45 00», «2905 16 20, 2905 39 20, 2905 39 30, 2905 45 00, 2905 50 91»; No c(cid:155)digo NC 2909: — em vez de deve ler-se «2909», «ex 2909», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 2909 30 10, 2909 30 35 e 2909 49 11»; No c(cid:155)digo NC 2915: — em vez de deve ler-se «2915», «ex 2915», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos do c(cid:155)digo NC 2915 60 11»; No c(cid:155)digo NC 2921: — em vez de deve ler-se «2921», «ex 2921», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 2921 19 40, 2921 30 91, 2921 51 11, 2921 59 10, 2921 59 20, 2921 59 30 e 2921 59 40»; No c(cid:155)digo NC 2922: — em vez de deve ler-se «2922», «ex 2922», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos do c(cid:155)digo NC 2922 49 20»; No c(cid:155)digo NC 3901: — em vez de deve ler-se «3901», «ex 3901», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3901 20 10, 3901 90 10 e 3901 90 20»; No c(cid:155)digo NC 3902: — em vez de deve ler-se «3902», «ex 3902», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3902 90 10 e 3902 90 20»; No c(cid:155)digo NC 3903: — em vez de deve ler-se «3903», «ex 3903», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3903 90 10 e 3903 90 20»; No c(cid:155)digo NC 3904: — em vez de deve ler-se «3904», «ex 3904», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3904 50 10 e 3904 69 10»; — em vez de deve ler-se «3907 60», «3907 60 00»; L 48/22 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 2. 98 No c(cid:155)digo NC 3907 99: — em vez de deve ler-se «3907 99», «ex 3907 99», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3907 99 11 e 3907 99 91»; No c(cid:155)digo NC 3920: — em vez de deve ler-se «3920», «ex 3920», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3920 10 23, 3920 10 81, 3920 59 10, 3920 62 11, 3920 62 13, 3920 99 21 e 3920 99 51 a 3920 99 55»; No ex cap(cid:146)tulo 41, na designa(cid:135)˜ao: — em vez de deve ler-se «4105 11 10 e 4110 00 00», «4105 11 10, 4106 11 10, 4107 21 00 e 4110 00 00»; No c(cid:155)digo NC 8414, na designa(cid:135)˜ao: — em vez de deve ler-se «8414 10 10, 8414 20 10», «8414 10 10, 8414 10 20, 8414 20 10»; — em vez de deve ler-se «8534», «8534 00»; — anular «ex 8541» e a designa(cid:135)˜ao correspondente; — anular «ex 8542» e a designa(cid:135)˜ao correspondente. No anexo I, parte 3: em vez de deve ler-se: «2930 40 00 «2930 40 90 metionina», metionina, excepto metionina (INN)». No c(cid:155)digo NC 2930: — em vez de deve ler-se: «2930 90 12, 2930 90 14, 2930 90 16, 2930 90 20 e 2930 90 30», «2930 90 12 a 2930 90 50»; No c(cid:155)digo NC 3507: — em vez de deve ler-se «3507», «ex 3507», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 3507 90 10 e 3507 90 20»; No ex cap(cid:146)tulo 70: — em vez de deve ler-se «e 7018 10 51», «, 7018 10 51 e 7020 00 05»; No c(cid:155)digo NC 8443: — em vez de deve ler-se «8443», «ex 8443», — na designa(cid:135)˜ao, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 8443 59 40 e 8443 90 05»; No c(cid:155)digo NC ex 8456: — em vez de deve ler-se «8456 91 00 e 8456 99 30», «8456 10 10, 8456 91 00, 8456 99 10, 8456 99 30 e 8456 99 50»; No c(cid:155)digo NC 8462: — em vez de deve ler-se «8462», «ex 8462», — na designa(cid:135)˜ao, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 8462 21 05 e 8462 29 05»; — anular «ex 8471» e a designa(cid:135)˜ao correspondente; 19. 2. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 48/23 No c(cid:155)digo NC 8473: — em vez de deve ler-se «8473», «ex 8473», — na designa(cid:135)˜ao, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 8473 10 11, 8473 21, 8473 29, 8473 30, 8473 40 11 e 8473 50»; — anular «8541 10» e a designa(cid:135)˜ao correspondente; — anular «8542 13 05 ex 8542 13 11» e a designa(cid:135)˜ao correspondente; — anular «ex 8542 19 05 ex 8542 19 15» e a designa(cid:135)˜ao correspondente; — anular «8542 13 13 8542 13 15 8542 13 17 ex 8542 19 15» e a designa(cid:135)˜ao correspondente; No c(cid:155)digo NC ex 9006: — em vez de deve ler-se «9006 10 10», «9006 10 10 e 9006 99 10»; No c(cid:155)digo NC 9011: — em vez de deve ler-se «9011», «ex 9011», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 9011 10 10, 9011 20 10 e 9011 90 10»; No c(cid:155)digo NC 9012: — em vez de deve ler-se «9012», «ex 9012», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos dos c(cid:155)digos NC 9012 10 10 e 9012 90 10». No anexo I, parte 4: No ex cap(cid:146)tulo 27: — em vez de deve ler-se «2707 50 91, 2707 50 99», «2707 50 90, 2707 99 19, 2712 20 10, 2712 90 91, 2715 00 90»; No ex cap(cid:146)tulo 28, na designa(cid:135)˜ao: — em vez de deve ler-se «2803 00, 2804 90 00, 2805 40 90, 2825 40 00», «2803 00, 2804 29 10, 2804 90 00, 2805 40 90, 2810 00 10, 2825 40 00, 2825 90 11, 2840 11 00, 2840 19 10, 2840 20 10»; No ex cap(cid:146)tulo 29: — em vez de deve ler-se 2933 19 10, 2933 59 10, 2933 11 10, 2933 51 30, 2932 29 10, 2930 90 30, «2924 29 10, 2933 39 10, 2933 51 10, 2933 40 30, 2934 30 10, 2934 90 30 e 2934 90 40», «2902 90 50, 2916 19 40, 2902 90 60, 2917 13 10, 2917 39 11, 2917 39 30 a 2917 39 70, 2918 19 40, 2918 90 10 a 2918 90 30, a 2933 29 10, 2930 90 50, 2933 59 10, 2933 39 10 2933 59 20, 2934 90 30, 2934 90 40, 2934 90 85, 2934 90 91, 2934 90 93, 2935 00 10 e 2935 00 20»; 2925 19 10, a 2933 39 45, 2933 11 10, 2933 40 30, 2933 90 65, 2933 19 10, 2933 51 20, 2934 30 10, 2924 29 10, 2932 29 10 a 2933 29 10, 2933 69 20, 2932 29 50, 2933 39 55, 2914 69 10, 2907 15 10, 2914 19 10, 2930 40 10, 2933 69 30, 2928 00 10, 2933 69 20, 2930 90 30 No ex cap(cid:146)tulo 32: — em vez de deve ler-se «e 3203 00 19», «3203 00 19, 3207 40 20, 3207 40 30, 3208 90 11 e 3208 90 13»; L 48/24 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 2. 98 No ex cap(cid:146)tulo 33: — em vez de deve ler-se «e 3301 29 61», «3301 29 61, 3301 90 29, 3301 90 31 e 3301 90 39»; No cap(cid:146)tulo 34: — em vez de deve ler-se «cap(cid:146)tulo 34», «ex cap(cid:146)tulo 34», — na designa(cid:135)˜ao correspondente, incluir «excepto produtos do c(cid:155)digo NC 3402 11 10»; No ex cap(cid:146)tulo 37, na designa(cid:135)˜ao, incluir «3702 31 91»; No ex cap(cid:146)tulo 38: — em vez de deve ler-se «do c(cid:155)digo 3803 00 10», «dos 3824 90 62, 3824 90 75, 3824 90 80 e 3824 90 85»; 3803 00 10, 3812 20 10, c(cid:155)digos 3815 19 10, 3815 90 10, 3824 90 61, No ex cap(cid:146)tulo 39: — em vez de «3917 21 91», deve ler-se «3905 99 10, 3906 90 10 a 3906 90 50, 3907 20 91, 3909 50 10, 3911 90 13, 3911 90 91, 3911 90 93, 3912 39 20, 3917 21 91»; No ex cap(cid:146)tulo 71: — em vez de deve ler-se «dos c(cid:155)digos 7103 e 7105», «dos c(cid:155)digos 7103, 7104 20 00 e 7105», — incluir «7110 19 10»; No ex cap(cid:146)tulo 72: — em vez de deve ler-se «dos c(cid:155)digos NC 7201 50 10», «dos c(cid:155)digos NC 7201 10 90, 7201 50 10»; No c(cid:155)digo NC 8701: — em vez de «8701», dever ´a ler-se «ex 8701», — na designa(cid:135)˜ao, incluir «excepto produtos do c(cid:155)digo NC 8701 30 10»; No ex cap(cid:146)tulo 90: — em vez de deve ler-se «9010 49 00», «9010 49 00, 9030 89 10, 9030 89 92, 9030 90 20, 9031 80 32, 9031 90 20, 9031 90 30»; 9027 80 96, 9027 80 16, 9010 90 10, 9010 50 10, 9027 90 50, No ex cap(cid:146)tulo 95: — em vez de deve ler-se «e 9506 99 10», «9506 70 10 e 9506 99 10». No anexo II: Na lista, que come(cid:135)a em 7202 11, incluir «7211 90 11 (*)»


title: Decisione concernente la posizione comune definita dal Consiglio in vista dell'adozione della decisione del Parlamento europeo e del Consiglio recante adozione di un programma d'azione comunitario inteso a migliorare il funzionamento dei sistemi di imposizione indiretta nel mercato interno (programma FISCALIS) (C4-0036/98 97/ 0128(COD))


eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund

formats: pdf print

text: L 48/30 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 19. 2. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 384/98 of 18 February 1998 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2771/75 of 29 October 1975 on the common organization of the market in eggs (1), as last amended by Commission Regu- lation (EC) No 1516/96 (2), and in particular Article 8 (3) thereof, Whereas Article 8 (1) of Regulation (EEC) No 2771/75 provides that the difference between prices in interna- tional trade for the products listed in Article 1 (1) of that Regulation and prices within the Community may be covered by an export refund where these goods are exported in the form of goods listed in the Annex to that Regulation; whereas Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common detailed rules for the application of the system of granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty, and the criteria for fixing the amount of such refunds (3), as last amended by Regulation (EC) No 1909/97 (4), specifies the products for which a rate of refund should be fixed, to be applied where these products are exported in the form of goods listed in the Annex to Regulation (EEC) No 2771/75; each of the basic products in question must be fixed for a period of the same duration as that for which refunds are fixed for the same products exported unprocessed; Whereas Article 11 of the Agreement on Agriculture concluded under the Uruguay Round lays down that the export refund for a product contained in a good may not exceed the refund applicable to that product when exported without further processing; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Poultrymeat and Eggs, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The rates of the refunds applicable to the basic products appearing in Annex A to Regulation (EC) No 1222/94 and listed in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 2771/75, exported in the form of goods listed in the Annex I to Regulation (EEC) No 2771/75, are hereby fixed as shown in the Annex hereto. Article 2 Whereas, in accordance Article 4 (1) of Regulation (EC) No 1222/94, the rate of the refund per 100 kilograms for This Regulation shall enter into force on 19 February 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 18 February 1998. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission (1) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 49. (2) OJ L 189, 30. 7. 1996, p. 99. (3) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (4) OJ L 268, 1. 10. 1997, p. 20. 19. 2. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 48/31 to the Commission Regulation of 18 February 1998 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty ANNEX (ECU / 100 kg) Destination (1) Rate of refund 02 03 04 01 12,00 17,00 6,50 6,50 CN code Description 0407 00 Birds’ eggs, in shell, fresh, preserved or cooked: – Of poultry: 0407 00 30 – – Other: a) On exportation of ovalbumin of CN codes 3502 11 90 and 3502 19 90 b) On exportation of other goods 0408 Birds’ eggs, not in shell and egg yolks, fresh, dried, cooked by steaming or by boiling in water, moulded, frozen or otherwise preserved, whether or not containing added sugar or other sweetening matter: – Egg yolks: 0408 11 – – Dried: ex 0408 11 80 – – – Suitable for human consumption: not sweetened 01 50,00 0408 19 – – Other: – – – Suitable for human consumption: ex 0408 19 81 – – – – Liquid: not sweetened ex 0408 19 89 – – – – Frozen: not sweetened – Other: 0408 91 – – Dried: ex 0408 91 80 – – – Suitable for human consumption: not sweetened 0408 99 – – Other: ex 0408 99 80 – – – Suitable for human consumption: not sweetened 01 01 01 01 23,00 23,00 39,00 10,00 (1) The destinations are as follows: 01 Third countries, 02 Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, United Arab Emirates, Yemen, Hong Kong SAR and Russia, 03 South Korea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, the Philippines and Egypt, 04 All destinations except Switzerland and those of 02 and 03


title: REGOLAMENTO (CE) N. 389/98 DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1998 che stabilisce in quale misura può essere dato seguito alle domande di titoli di esportazione presentate nel mese di febbraio 1998 per i prodotti del settore delle carni bovine che beneficiano di un trattamento speciale all'importazione in Canada

eurovoc_concepts:
Canada
beef
export licence
import
quantitative restriction

text: 19. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 48/41 REGOLAMENTO (CE) N. 389/98 DELLA COMMISSIONE del 18 febbraio 1998 che stabilisce in quale misura pu(cid:149) essere dato seguito alle domande di titoli di esportazione presentate nel mese di febbraio 1998 per i prodotti del settore delle carni bovine che beneficiano di un trattamento speciale all’importazione in Canada LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 1445/95 della Commissione, del 26 giugno 1995, che stabilisce le modalit(cid:133) d’applica- zione del regime dei titoli di importazione e di esporta- zione nel settore delle carni bovine e che abroga il regola- mento (CEE) n. 2377/80 (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 260/98 (2), in particolare l’articolo 12 bis, paragrafo 8, il regolamento (CE) n. 1445/95 considerando che prevede, all’articolo 12 bis, le modalit(cid:133) relative alle domande di titoli di esportazione per i prodotti di cui all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 2051/96 della Commissione (3), che stabilisce modalit(cid:133) di applicazione del regime di assistenza all’esportazione di prodotti del settore delle carni bovine che beneficiano di un tratta- mento speciale all’importazione in Canada, modificato dal regolamento (CE) n. 2333/96 (4); considerando che il regolamento (CE) n. 2051/96 ha fissato i quantitativi di carni che possono essere esportate a condizioni speciali per anno civile; che non sono stati chiesti titoli d’esportazione per le carni bovine per il mese di febbraio 1998, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per il mese di febbraio 1998 non (cid:138) stata presentata alcuna domanda di titoli di esportazione per le carni bovine oggetto del regolamento (CE) n. 2051/96. Articolo 2 Nei primi cinque giorni del mese di marzo 1998 possono essere presentate, in conformit(cid:133) dell’articolo 12 bis del regolamento (CE) n. 1445/95, domande di titoli relativi alle carni di cui all’articolo 1, per il seguente quantitativo: 5 000 t. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il 19 febbraio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 143 del 27. 6. 1995, pag. 35. (2) GU L 25 del 31. 1. 1998, pag. 42. (3) GU L 274 del 26. 10. 1996, pag. 18. (4) GU L 317 del 6. 12. 1996, pag. 13


title: RÈGLEMENT (CE) N° 389/98 DE LA COMMISSION du 18 février 1998 déterminant dans quelle mesure il peut être donné suite aux demandes de délivrance de certificats d'exportation déposées au mois de février 1998 pour les produits du secteur de la viande bovine bénéficiant d'un traitement spécial à l'importation au Canada

text: 19. 2. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 48/41 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 389/98 DE LA COMMISSION du 18 f(cid:130)vrier 1998 d(cid:130)terminant dans quelle mesure il peut (cid:136)tre donn(cid:130) suite aux demandes de d(cid:130)li- vrance de certificats d’exportation d(cid:130)pos(cid:130)es au mois de f(cid:130)vrier 1998 pour les produits du secteur de la viande bovine b(cid:130)n(cid:130)ficiant d’un traitement sp(cid:130)cial (cid:133) l’importation au Canada LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 1445/95 de la Commission, du 26 juin 1995, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime des certificats d’importation et d’exportation dans le secteur de la viande bovine et abrogeant le r(cid:138)glement (CEE) no 2377/80 (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 260/98 (2), et notamment son article 12 bis paragraphe 8, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1445/95 d(cid:130)termine en son article 12 bis les modalit(cid:130)s relatives aux demandes de certificats d’exportation pour les produits vis(cid:130)s (cid:133) l’ar- ticle 1er du r(cid:138)glement (CE) no 2051/96 de la Commis- sion (3), arr(cid:136)tant certaines modalit(cid:130)s d’application relatives (cid:133) une assistance (cid:133) l’exportation de viande bovine suscep- tible de b(cid:130)n(cid:130)ficier d’un traitement sp(cid:130)cial (cid:133) l’importation au Canada, modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2333/96 (4); consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 2051/96 a fix(cid:130) les quantit(cid:130)s de viandes pouvant (cid:136)tre export(cid:130)es dans le cadre dudit r(cid:130)gime par ann(cid:130)e civile; que des certificats d’expor- tation pour les viandes bovines n’ont pas (cid:130)t(cid:130) demand(cid:130)s pour le mois de f(cid:130)vrier 1998, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Aucune demande de certificats d’exportation n’a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)pos(cid:130)e pour les viandes bovines vis(cid:130)es au r(cid:138)glement (CE) no 2051/96 pour le mois de f(cid:130)vrier 1998. Article 2 Des demandes de certificats peuvent (cid:136)tre d(cid:130)pos(cid:130)es pour les viandes vis(cid:130)es (cid:133) l’article 1er, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 12 bis du r(cid:138)glement (CE) no 1445/95, au cours des cinq premiers jours du mois de mars 1998 pour la quantit(cid:130) suivante: 5 000 tonnes. Article 3 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 19 f(cid:130)vrier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 18 f(cid:130)vrier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 143 du 27. 6. 1995, p. 35. (2) JO L 25 du 31. 1. 1998, p. 42. (3) JO L 274 du 26. 10. 1996, p. 18. (4) JO L 317 du 6. 12. 1996, p. 13