title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén - Mot en ny politik för varvsindustrin"

eurovoc_concepts:
aid system
competitiveness
research and development
shipbuilding
shipping policy

text: 27. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 129/37 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén — Mot en ny politik för varvsindustrin” (98/C 129/09) Den 6 oktober 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovanna¨mnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 6 februari 1998. Föredragande var John Simpson. Vid sin 352:a plenarsessionen den 25-26 februari 1998 (sammanträdet den 25 februari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 80 röster för, 1 mot och 2 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Varven inom Europeiska unionen har under många år var utsatta för hård konkurrens när det gäller nya fartygsbeställningar. Varvskapaciteten har ökat, framför allt i Sydkorea. Med hänsyn till att denna konkurrens ofta uppfattats som grundad på skadlig prissättning har varv i EU tillåtits ta emot statsstöd inom ramen för de stödtak som fastställts i de olika varvsdirektiven, varav det senaste är det sjunde råds- direktivet (1). 1. 2. Det sjunde direktivet förnyades och förlängdes i slutet av 1996 till att gälla fram till slutet av 1997. Denna förlängning stöddes av Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) (2). I april 1997 kom man i princip överens om att förlänga dessa bestämmelser till slutet av 1998. 1. 3. Den huvudsakliga bestämmelsen i det sjunde direktivet är att driftstöd för ny- eller ombyggnad av fartyg (men inte reparation av fartyg) får beviljas till ett stödtak om 9 % (4,5 % för mindre fartyg och ombyggnader) av det avtalade priset. Stödnivån har gradvis sänkts från det tak på 28 % som fastställdes år 1987. Under sexårsperioden från 1990 till och med 1995 uppgick det totala statsstödet till varvsindustrin, som anmäldes till kommissionen, till sammanlagt 8,3 mil- jarder ecu. En del av detta stöd, 3,5 miljarder ecu, beviljades för att stöda omstruktureringar av företag inom industrin. Driftstödet uppgick till sammanlagt 4,8 miljarder ecu. 1. 4. Sedan 1994 har man förväntat sig att OECD- avtalet om upprätthållande av normala konkurrensför- hållanden inom varvsindustrin, som färdigställdes i de- cember 1994, skulle etablera en ny ordning inom ramen för vilken alla viktigare fartygsbyggande länder skulle kunna samarbeta. Enligt detta avtal skulle de flesta former av statligt stöd ha fått avskaffas. Parallellt med (1) EGT L 351, 31. 12. 1994. (2) EGT C 30, 30. 1. 1997. detta skulle man ha infört förfaranden för att komma till rätta med fall av skadlig prissättning. Detta avtal har inte ratificerats av USA och har inte genomförts. 1. 5. Föreliggande meddelande från kommissionen utgör en reaktion på de bristande framstegen när det gäller att genomföra OECD-avtalet. Behovet av alternativa åtgärder förutsågs i ESK:s tidigare yttran- de (2). ESK vill återigen betona att man alltjämt hoppas att OECD-avtalet kan ratificeras av USA och att en mer heltäckande överenskommelse därmed kan genomföras. 1. 6. Kommissionen har föreslagit att det förlängda sjunde direktivet skall upphöra att gälla när OECD- avtalet träder i kraft, på samma sätt som det skulle upphöra om den nya gemenskapsordningen antas. 2. Tendenser inom varvsindustrin 2. 1. Sedan minst 20 år tillbaka har varvsindustrin haft svårt att uppnå lönsamhet inom EU. Låg efterfrågan, ökad varvskapacitet i Fjärran O¨ stern och osund prissätt- ning har skapat mycket besvärliga marknadsförhåll- anden. 2. 2. Under de senaste 20 åren har den europeiska varvsindustrins tillverkning sjunkit med över 40 %. A˚ r 1976 svarade EU-länderna för 27 % av världsproduktio- nen mätt i kompenserade bruttoregisterton. A˚ r 1986 hade andelen fallit till 23 % av en kraftigt reducerad totalproduktion. A˚ r 1996 hade andelen fallit ytterligare till 21 % på en världsmarknad som ökat avsevärt. Produktionen i Korea ökade från något över en procent av världsproduktionen 1976 till 22 % 1996. 2. 3. Världsproduktionen av fartyg har under åren 1988 till 1996 börjat återhämta sig från den stora nedgången under det föregående årtiondet. Produktion har nästan fördubblats, men befinner sig ändå under C 129/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 98 de nivåer som nåddes under mitten av 1970-talet. Produktionen inom EU har endast ökat med något över 50 % men har ännu inte nått upp till det tidiga 1980-talets nivåer. b) Strukturella förändringar, inklusive sammanslag- ning av varv och nedläggning av varv som inte bär sig. 2. 4. Antalet människor inom EU som var sysselsatta med att bygga nya fartyg uppgick till sammanlagt 65 000 år 1996. Detta kan jämföras med 96 100 år 1986 och 208 800 år 1975. Denna kraftiga nedgång i direkt sysselsättning har också inneburit att den indirekta sysselsättningen bland underleverantörer till varvsindus- trin och andra sektorer sjunkit avsevärt. Sysselsättnings- mönstret under perioden 1988 till 1996 ger preliminärt vid handen att antalet sysselsatta nästan stabiliserats. Enligt kommissionens prognos kommer efterfrå- 2. 5. gan på nya fartyg, delvis som en följd av behovet att ersätta äldre fartyg, att ligga kvar på denna högre nivå under de närmaste åren för att sedan falla igen. Kapaciteten utnyttjas inte till fullo och expanderar fortfarande. Det betyder att produktionen år 2000 inte kommer att ta i anspråk mer än 70 % av den befintliga kapaciteten. Sedan kommissionens meddelande skrevs har 2. 6. valutarörelserna i Fjärran O¨ stern varit dramatiska. Särskild devalveringen av den koreanska ”won” kommer att få allvarliga följder för ett antal sektorer, särskilt varvsindustrin. Detta utgör en ny faktor vad gäller industrins framtidsutsikter som för närvarande (januari 1998) inte har kunnat beaktas fullt ut, och som kan leda till en revidering av kommissionens slutsatser. 3. Kommissionens förslag Kommissionens syfte är att politiken för varvsin- 3. 1. dustrin under de närmaste fem åren med början 1988 skall underlätta en förbättring av industrins konkurrens- kraft. En ny förordning skall antas för en tid av fem år och gälla till slutet av 2003. Det skulle ge tillräckligt med tid för de nya bestämmelserna att åstadkomma en strukturell förändring inom varvssektorn samt göra det möjligt för varvsindustrin att visa tecken på styrka och konkurrenskraft. 3. 2. Vid utgången av denna period skulle varvsindus- trin vara underkastad samma regler som alla andra industrier. EU:s varvsindustrin måste anta utmaningen att hävda sig bättre i konkurrensen på världsmarknaden, så att industrins livsduglighet kan säkerställas och sysselsättningen upprätthållas. 3. 3. Bästa praxis som skulle öka produktiviteten i förhållande som skulle öka produktiviteten i förhållande till konkurrenterna har fastställts av kommissionen på ett antal områden, bland andra följande: a) Strategisk planering med inriktning på fartygstyper med en förväntad ökning av efterfrågan. c) Strategiska förbindelser mellan varv. d) Närmare samarbete mellan redare och tillverkare av utrustning i produktionsprocessen. e) Uppköpsprogram, bland annat för att maximera fördelarna med att använda underleverantörer. f) Närmare samarbete med andra industrisektorer för att ta fram nya produkter och överföra ny teknik. g) Marknadsföring som är aggressiv och framåt- syftande. h) Mer effektiv användning av forskning och utveckling i utformningen av prototyper. i) Förbättring av produktionsanläggningar. j) Investeringar för att förbättra kvaliteten på och utnyttjandet av mänskliga resurser. 3. 4. För att tillämpa denna praxis föreslår kommissio- nen följande som en del av den nya förordning som skall gälla till och med år 2003: 1) Från och med den 1 januari 2001 kommer driftstöd för fartygsbyggnad inte längre att beviljas. 2) Ett antal åtgärder avsedda att öka produktiviteten och konkurrenskraften bör kodifieras som en grund för att föra in denna industri i en konkurrensordning som liknar den som tillämpas inom andra industrier i EU. Följande åtgärder föreslås: — Driftstöd bör inte beviljas efter den 31 december 2000 (förutsatt att OECD-avtalet inte trätt i kraft före detta datum; detta avtal skulle ha ungefärligen samma effekt). — Exportkrediter för fartyg skulle alltjämt tillåtas i enlighet med 1981 års OECD-överenskommelse. Möjligheten att uppdatera reglerna i enlighet med krediter för fartyg avsedda för den inhemska markna- den 1994 års OECD-överenskommelse, som ännu inte är i kraft, skulle kunna tillämpas. Inhemska krediter skulle också tillåtas. — Kontraktsrelaterat stöd som beviljas i form av utvecklingsbistånd till utvecklingsländer skulle allt- jämt tillåtas. — Nedläggningsstöd för att finansiera strukturanpass- ning, framför allt socialt stöd för att lindra följderna av hela eller partiella nedläggningar, skulle alltjämt tillåtas. — Stöd för att omstrukturera ett varvsföretag bör tillåtas på samma grunder som de allmänna gemen- skapsriktlinjerna för sådant stöd inom andra sektorer 27. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 129/39 och med tillämpning av det stränga villkoret att stöd endast beviljas en gång vid en finansiell omstrukture- ring. nuvarande stödordningen saknas ett verkligt incitament för att förbättra konkurrenskraften. ESK delar och stöder denna slutsats från kommissionen. — Investeringsstöd beviljat enligt regionala stödord- ningar bör tillåtas om syftet är att öka produktivite- ten i befintliga anläggningar. — Investeringsstöd för innovationer skulle tillåtas för- utsatt att projektet är förknippat med innovativa produkter och processer som för närvarande inte används av andra operatörer inom varvssektorn i EU. — Stöd till forskning och utveckling bör alltjämt tillåtas i enlighet med gemenskapsramarna för stöd till forskning och utveckling. — Stöd till miljöskydd enligt gemenskapens riktlinjer bör också tillåtas. 4. Allmänna kommentarer 4. 1. Utgångspunkt 4. 1. 1. Utgångspunkten i kommissionens meddelande är att EU:s varvsindustri, med hjälp av tillfälligt stöd under femårsperioden 1998-2003 och som ett resultat av enskilda företags åtgärder, skall övervinna sina strukturmässiga nackdelar och kunna konkurrera på världsmarknaden. Kommissionen framför den reserva- tionen att en sådan utveckling förutsätter att rättvisa handelsvillkor föreligger på världsmarknaden, framför allt hos konkurrenter utanför EU. ESK sluter upp bakom denna målsättning. En 4. 1. 2. kontinuerlig strävan att skapa rättvisa handelsvillkor kommer att behövas. ESK anser därför att framtida beslut om varvsindustrin bör grunda sig på en fortlöpan- de bedömning av framsteg som gjorts mot slutet av denna femårsperiod. 4. 1. 3. Konkurrenskraften hos varvsindustrin EU va- rierar förstås från varv till varv och mellan olika typer av fartygsbygge. Man vidgår att det finns exempel på mycket konkurrensdugliga varv inom vissa marknads- segment. Emellertid har industrin i allmänhet fortfaran- de svårt att konkurrera mot en del andra varv vars prissättningsmetoder betraktas som skadliga. 4. 2. Skälen för en förändrad politik 4. 2. 1. Kommissionen har föreslagit att möjligheten att bevilja driftstöd skall upphöra. Motiveringen är sammansatt. Den förefaller delvis grundad på en oro att det nuvarande driftstödet som utbetalas av de nationella regeringarna inte har parats med en tillräcklig omstruk- turering av industrin. Ett ytterligare skäl är att det i den A¨ ven om delar av industrin kan konkurrera 4. 2. 2. internationellt finns det i meddelandet inget stöd för uppfattningen att konkurrensläget för industrin som helhet nu är tillräckligt starkt för att motivera att stödet dras in. Tvärtom går resonemanget ut på att statsstödspolitiken behöver riktas om för att främja och stödja strävanden mot ökad konkurrenskraft. Av denna anledning stöder man investeringar i innovationer samt i forskning och utveckling. 4. 2. 3. Man kan motivera att driftstödet avskaffas dels på grund av att varvsindustrin är den enda sektorn som nu erhåller direkt stöd i denna omfattning, dels därför att kommissionen ifrågasätter huruvida dessa utbetalningar innebär att allmänna medel används på ett kostnadseffektivt sätt samt ifrågasätter huruvida de inte snedvrider konkurrensen inom EU samtidigt som de delvis kompenserar de nackdelar som finns i förhållan- de till konkurrenter utanför EU. 4. 2. 4. ESK skulle ogärna gå med på att ta bort driftstödet om utsikterna till framgångsrik konkurrens bedöms som alltför osäkra och om de alternativa åtgärderna inte erbjuder en motsvarande effekt. Målsätt- ningen på lång sikt måste dock vara en industri som kan konkurrera med andra varv på världsmarknaden. 4. 2. 5. Kommissionen bör undvika alla åtgärder som skulle kunna leda till en internationell ”subventionstäv- ling” och bör fortsätta att sträva efter att kontrollera och slutligen gradvis avskaffa subventioner till varv genom en heltäckande överenskommelse i OECD- avtalets anda. Detta bör utgöra en grundprincip, så att det inte byggs fartyg som inte är ekonomiskt motiverade. I annat fall kan det uppstå en orättvis snedvridning inom varvsbranschen som allvarligt skulle kunna skada varvsindustrins ekonomiska förutsättningar. 4. 3. Konkurrenskraft ESK är angelägen om att det klargörs huruvida 4. 3. 1. de svåra förhållanden som har motiverat att driftstöd godkänts på en sjunkande nivå nu har bemästrats till den grad att konkurrensmässig livskraft rimligen kan förväntas. 4. 3. 2. Förr om åren har kommissionen räknat ut en skälig gemensam maximigräns för stöd som återspeglar skillnaden mellan kostnaderna för de mest konkurrens- kraftiga varven i gemenskapen och deras internationella C 129/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 98 konkurrenters marknadspriser. Denna beräkning använ- des senast 1995 för att motivera det nu gällande stödtaket på 9 %. 4. 4. Fartygsreparationer 4. 3. 3. Den senaste jämförande studien över kostnader och priser genomfördes 1996-1997. Denna kommissions- studie refereras inte i meddelandet, men den förefaller utvisa att det ur konkurrenssynpunkt relevanta gapet mellan kostnader och priser för vissa fartygstyper faktiskt har ökat. Det går inte att göra några tillförlitliga prognoser för det kommande årtiondet. Tendenserna på marknaden verkar dock inte ge vid handen att den relativa ställningen nämnvärt förbättrats. Härtill kommer osäkerheten kring valutadevalveringarnas ef- fekt på kostnadskillnaderna i förhållande till varven i Fjärran O¨ stern. Denna osäkerhet kan komma att föranleda grundläggande förändringar vad beträffar konkurrenskraftens ekonomiska sida. 4. 3. 4. Kommissionen konstaterar att ”många varv inom EU fortfarande har en bristande konkurrenskraft och släpar i synnerhet efter sina viktigaste konkurrenter i Fjärran O¨ stern vad gäller produktivitet”: Man drar också slutsatsen att marknaden för fartygsbyggnad sannolikt kommer att bli ännu mer konkurrensutsatt, när den totala efterfrågan börja dala under nästa årtionde. Dessa slutsatser leder inte till att man med någon tillförsikt kan motivera att driftstödet tas bort. Inom EU varierar konkurrensförmågan från varv till varv och framför allt vad olika typer av fartyg beträffar. ESK inser att inom varvssektorn kommer de mest framgångsrika EU-varven sannolikt att specialisera sig på sådana fartyg, där expertkunnande och teknisk skicklighet ger några komparativa fördelar. ESK vill därför föreslå att man genomför 4. 3. 5. ytterligare en jämförande studie för att fastställa huvud- producenternas relativa konkurrensläge, innan man fastställer ett datum efter vilket driftstöd ej längre skall beviljas. Kommittén har framför allt reservationer när det gäller de jämförelser av produktiviteten som refereras i kommissionens meddelande. Det framgår nämligen inte om dessa jämförelser justerats för att ta hänsyn till skillnaderna i årlig genomsnittlig arbetstid för de varvsanställda i varje land. En sådan studie skulle göra det lättare att förstå beskaffenheten och omfattningen av skillnaderna i konkurrenskraft. Kommissionen borde överväga huruvida det 4. 3. 6. finns några belägg för en fortlöpande snedvridning av konkurrensen till följd av skadlig prissättning från konkurrenternas sida. ESK välkomnar kommissionens försäkran att den i slutet av 1999 (ett år före slutdatum) kommer att undersöka marknaden och, om det konstate- ras att konkurrenshämmande metoder förekommer, överväga att vidta lämpliga åtgärder. Denna försäkran skulle vara mer övertygande om det fanns ett åtagande att vidta lämpliga åtgärder i stället för ett åtagande att ”överväga” möjligheten! A¨ ven om kommissionens meddelande inte är 4. 4. 1. så tydligt som man skulle önska, utgår kommittén ifrån att den ändrade politiken och de olika formerna för stöd till fartygsbyggnad i princip kommer att omfatta också investeringar och omstrukturering när det gäller repara- tion och ombyggnad av fartyg, i enlighet med förord- ningsförslagets ingress. Kommissionen har bekräftat att detta är avsikten. ESK förutser svårigheter om den nya förordningen inte omfattar viktiga delar av reparations- verksamheten och välkomnar denna mer logiska inställ- ning till nybyggnad, ombyggnad och reparation av fartyg. 4. 4. 2. Om reparation av fartyg förs in under den nya förordningen, kan detta möjligen kritiseras utifrån synpunkten att man utvidgar den stödberättigade verk- samheten. ESK är emellertid införstådd med att om man inom ramen för den nya politiken åstadkommer en konstgjord uppdelning mellan investeringar och teknisk verksamhet och till exempel skiljer mellan ombyggnad och reparation av fartyg, kan det leda till andra snedvridningar inom varvsindustrins struktur. 4. 5. Det större sambandet mellan sjöfart, redare och fartygsreparationer 4. 5. 1. Fartygsbyggnad utgör ett mycket viktigt ele- ment i det spektrum av verksamheter som bidrar till att förflytta människor och gods till havs, på sjöar och på floder. En konkurrenskraftig varvsindustri har på så sätt en viktig roll att spela för EU:s övergripande ekonomiska prestationsförmåga. 4. 5. 2. En del verksamhet som påverkar andra bran- scher som utgör länkar i den ekonomiska kedjan har betydelse för varvsindustrin. A˚ tgärdsprogram som uppmuntrar utfasningen av undermåliga fartyg och påverkar redare att köpa nya fartyg är, till exempel, mycket viktiga för nya beställningar. Om dessa program innehåller restriktioner som uppmuntrar beställningar hos europeiska varv, genom förmånlig beskattning, ekonomiska garantier eller andra skattemässiga åtgär- der, kan EU-varv påverkas. Dessa program bör dock ta hänsyn till gällande riktlinjer för statligt stöd till sjötransporter. A˚ tgärder för att uppmuntra bruket av sjöfart, bland annat genom att betona utvecklingen av närsjöfart (delvis på miljömässiga grunder), kan också komma att påverka varvsindustrin. A˚ tgärdsprogram i fråga om säkerhetsföreskrif- 4. 5. 3. ter för fartyg kan också ha stor betydelse. Om strängare krav införs för olika typer av fartyg, är det i första hand en åtgärd för säkerheten men kan i andra hand påverka den takt i vilken fartyg ersätts samt mängden uppdrag som kan tillfalla varv för ombyggnad och reparation. 27. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 129/41 4. 5. 4. ESK är medveten om att dessa samband är av avgörande betydelse när det gäller att utveckla den allmänna sjöfartspolitiken. Kommittén har deltagit varje år i de rådgivande möten som hålls inom ramen för Forum för sjöfartsindustrin (Maritime Industries Forum). Kommittén lovordar kommissionens ansträng- 4. 5. 5. ningar att inom sjöfartspolitiken skapa ett antal sam- manhängande och ömsesidigt förstärkande handlings- program, såsom främjande av forskning och innovatio- ner skapande, uppmuntran av samarbete inom industrin samt, under senare tid, främjande och utveckling av närsjöfarten som ett bidrag till att lösa det större problemkomplexet avseende godstransporter inom ge- menskapen samt i ett vidare sammanhang. 5. Särskilda kommentarer 5. 1. Rationalisering av kapaciteten 5. 1. 1. Enligt kommissionen fanns det 103 verksamma företag inom varvsindustrin i EU år 1997. De fem största svarade för 36 % av Europas produktion. Det är en mycket lägre koncentrationsgrad än i Korea, där de fem största svarade för 99 %, eller i Japan. , där motsvarande siffra var 44 %. Uppsplittringen, bristen på stordriftsför- delar, skillnader i arbetsmetoder och avsaknaden av stora seriebeställningar utgör bidragande orsaker till den lägre produktiviteten vid europeiska varv. 5. 1. 2. En rationalisering av kapaciteten är inte enbart betingad av behovet att finna stordriftsfördelar genom att koncentrera arbetsbördan. En del varv inom nisch- marknader kan vara konkurrenskraftiga enbart på grund av specialiseringsgraden, och det har inte alltid att göra med varvets eller företagets storlek. Ytterligare en faktor som påverkar kapacitets- 5. 1. 3. utnyttjandet är den minskade efterfrågan på örlogsfartyg inom EU:s medlemsstater. Detta kan också få negativa konsekvenser för tillgängligheten och överföringen av teknologi och processer för nyskapande från en bransch till en annan. 5. 1. 4. Dessa faktorer understryker det logiska i att ytterligare anstränga sig för att öka produktiviteten och rationalisera kapaciteten. 5. 2. Exportkrediter Kommissionen har fäst uppmärksamheten på 5. 2. 1. förändringar i 1994 års OECD-överenskommelse som ännu inte trätt i kraft. Den reviderade överenskommelsen skulle modernisera 1981 års överenskommelse och utgö- ra en del i OECD-överenskommelsen om att avskaffa statligt stöd. 5. 2. 2. Enligt kommissionen återspeglar de föreslagna förändringarna marknadsrealiteterna på ett bättre sätt. De viktigare förändringarna är för det första att man inför en marknadsreferensränta (CIRR), som i själva verket är en icke-subventionerad ränta, och för det andra att man inför en förlängd period med statsliga garantier — från 8,5 år till 12 år — vilket ger fartyg samma villkor som gäller för stora trafikflygplan. 5. 3. Kontraktsstöd för beställningar till utvecklings- länder 5. 3. 1. De nuvarande reglerna om tak för driftstöd till varv har inte gällt för stöd avseende beställningar till utvecklingsländer. Kommissionen föreslår att detta undantag skall få vara kvar. 5. 3. 2. Detta undantag kan ge upphov till snedvrid- ningar. För det första kan regeringar frestas att använda dessa beställningar för att skapa sysselsättning vid särskilt angivna varv och därigenom undvika ett konkur- rensutsatt anbudsförfarande. Kommissionen är medve- ten om denna möjlighet till snedvridning och verkar för att göra det möjligt för andra varv inom EU att konkurrera med anbud. För det andra kan sådana beställningar leda till att ett sådant fartyg för ett utvecklingslands räkning kan användas på ett sådant sätt att normal, konkurrensutsatt sjöfart utestängs. 5. 3. 3. ESK är övertygad om att en särbestämmelse av denna typ borde finnas kvar. Kommittén välkomnar också de försäkringar som lämnats om att reglerna kommer att ändras så att sådana kontrakt blir föremål för konkurrensutsatt upphandling från olika varv inom EU och att man med hjälp av ett kontrollförfarande ser till att inget missbruk förekommer. 5. 3. 4. Om sådana beställningar öppnas för anbud från olika medlemsstater uppstår ett besvärligt läge om de nationella regeringarna erbjuder olika stödnivåer till varven i sina respektive medlemsstater. Kommittén föreslår att denna fråga utreds innan den nya förordnin- gen läggs fram. 5. 4. Nedläggningsstöd 5. 4. 1. Enligt det gällande direktivet är det tillåtet att lämna stöd till utgifter förorsakade av hela eller partiella nedläggningar. Kommissionen föreslår att detta stöd, inklusive de sociala omställningskostnaderna för tidiga- re anställda, får bli kvar. Kommittén välkomnar denna regel. 5. 4. 2. Kommissionen föreslår en ändrad tillämpning av reglerna såtillvida att när nedläggningsstöd beviljas i framtiden, skall förutsättningen för stöd vara att anläggningen inte används för fartygsbygge inom en period av 10 år utan möjlighet till en översyn efter fem år, i stället för nuvarande regel som föreskriver att anläggningen måste förbli stängd i fem år och att kommissionen efter fem år kan ge tillstånd till att återuppta verksamheten. Kommittén godtar logiken i denna förändring. C 129/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 98 5. 5. Omstruktureringsstöd 5. 5. 1. I det sjunde direktivet finns det inga utförliga kriterier för hur omstruktureringsstödet skall fastställas. 5. 5. 2. Omstrukturering av en del företag kommer att utgöra en oundviklig komponent i förbättringen av varvsindustrins produktivitet och konkurrenskraft. Kommissionen har därför föreslagit att det skall finnas särskilda regler som definierar omfattningen av even- tuellt omstruktureringsstöd. Den grundläggande princi- pen är att varvssektorn bör lyda under de allmänna regler som gäller i gemenskapen. När det gäller att tillåta kapitaltillskott, avskrivning av skulder, subventionerade lån eller undsättningsstöd föreslår man att det skall finnas stränga regler som utgår ifrån principen om att stöd beviljas endast en gång, med bedömning och kontroll av lönsamheten. 5. 5. 3. För att omstruktureringsstöd skall beviljas måste det finnas uppgifter som styrker omfattningen av de kapacitetsminskningar som skall äga rum. Kommis- sionen föreslår den kloka förändringen att kapacitets- minskningen skall beräknas på den faktiska produk- tionsnivån under de fem föregående åren snarare än varvets teoretiska kapacitet. 5. 5. 4. Kommittén stöder såväl klarläggandena be- träffande omstruktureringsstödets omfattning som me- toden för att avgöra kapacitetsminskningarnas storlek. 5. 6. Investeringsstöd 5. 6. 1. Kommissionen föreslår att varv skall kunna uppfylla kraven för olika typer av investeringsstöd, något som utgör en viktig faktor när det gäller att omstrukturera och stärka varvssektorn. Sådant stöd omfattar bland annat regionalt investeringsstöd för att förbättra och modernisera varv i mindre gynnade regioner samt investeringsstöd för innovationer, förut- satt att projektet är förknippat med innovativa produkter och processer som för närvarande inte används kommer- siellt av andra operatörer inom varvssektorn i EU. Kommittén noterar att investeringsstöd, som är kopplat till förbättringar i konkurrenskraften, inte nödvändigtvis begränsas av strävan efter kapacitetsminskningar vid ett moderniserat varv. I den allmänna inriktningen av kommissionens politik bör man dock ta hänsyn till den överskottskapacitet som finns i medlemsstaterna. 5. 6. 3. Ett av de viktigaste problemen för varvsindus- trin generellt — och följaktligen också för de europeiska varven — är den betydande överkapaciteten. En tillfreds- ställande EU-politik måste alltså formulera hur EU kan bidra till att lösa problemet. Detta förslag erbjuder inga omedelbara möjligheter att åtgärda överkapaciteten, men kommissionen bör uppmanas att lägga fram förslag om detta. I föreliggande förslag måste man emellertid se till att EU:s egna stödinsatser inte bidrar till att skärpa problemen med överkapaciteten på världsomspännande nivå. 5. 6. 4. Stöd till forskning och utveckling samt stöd till miljöskydd skall tillåtas i enlighet med de villkor som gäller för andra sektorer inom gemenskapen. 5. 6. 5. Kommittén medger att dessa olika typer av investeringsstöd kan främja en förbättrad konkurrens- kraft hos varvsföretagen. Enligt den nya förordningen kommer detta stöd att potentiellt vara begränsat till en period av fem år eller möjligen vara underkastat en översyn efter fem år. ESK utgår därför ifrån att en bedömning av stödets konsekvenser och effektivitet kommer att göras före utgången av denna period så att en väl underbyggd slutsats kan dras beträffande fördelarna med att fortsätta med de olika stödformerna efter 2003. Kommittén hoppas härvid att kommissionen kommer att undersöka huruvida någon av förändringar- na givit upphov till snedvridningar som är oförenliga med utvecklingen mot en konkurrenskraftig industri i hela EU. 5. 7. Den nya förordningens allmänna konsekvenser A¨ ven om driftstöd kan beviljas till kontrakt 5. 7. 1. som ingåtts före slutet av 2000 och stödet utbetalas under de följande tre åren, och även om varvsindustrin uppmuntras att investera och nyskapa med utgångs- punkt i andra bestämmelser, känner ESK oro för att konsekvensen av förändringarna blir att nivån på det offentliga varvsstödet ökar. Kommissionen har pekat på det begränsade åtagande som gjorts beträffande helt nya typer av stöd och räknar med att utgifterna för statligt stöd inte skall öka väsentligt ens under en kortare tid. ESK anser att ändringarna bör syfta till att sänka stödnivån. 5. 6. 2. Man måste givetvis försäkra sig om att investe- ringsstöd — exempelvis regionalstöd — inte utnyttjas som en räddning för krisdrabbade varv. Det måste ställas som krav att de företag som får investeringsstöd drivs med vinst eller kan förväntas bli vinstbringande pga den nya investeringen. 5. 7. 2. ESK föreslår följaktligen att förordningen kom- pletteras med en bestämmelse om att det årliga samman- lagda stödet — både driftsstöd, regionalstöd och annat investeringsstöd — till enskilda varv inte får överstiga ett tak på 9 % av medeltalsomsättningen beräknad över tre år. 27. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 129/43 5. 7. 3. ESK noterar att statsstöd till varvsindustrin, i synnerhet driftstöd i samband med kontrakt om fartygsbygge, inte är klart definierat. Denna avsaknad av en klar definition kan i vissa sammanhang förorsaka förväxling med statsstöd för sjöfart och resultera i att båda typerna av stöd tillämpas kumulativt. Av denna orsak föreslår kommittén att frågan skall klargöras i det föreslagna direktivet 5. 7. 4. Ett viktigt inslag i den nya ordningen för varvsindustrin är att kommissionen skall övervaka effekterna av de nya bestämmelserna och, framför allt, effekterna av olika typer av tillgängligt stöd. föreslagna förordningen, eftersom denna avser att främja en utveckling mot en livskraftigare och mer konkurrens- kraftig varvsindustri i EU. 7. 2. Kommittén lovordar kommissionens ansträng- ningar att inom sjöfartspolitiken skapa ett antal sam- manhängande och ömsesidigt förstärkande handlings- program, såsom främjande av forskning och innovatio- ner, uppmuntran av samarbete inom industrin samt, under senare tid, främjande och utveckling av närsjöfar- ten som ett bidrag till att lösa det större problemkom- plexet avseende godstransporter inom gemenskapen samt i ett vidare sammanhang (punkt 4. 5. 5). 5. 7. 5. O¨ v e r v a k n i n g o c h ö p p e n h e t 5. 7. 5. 1. Kommissionen tar upp behovet av att se till att stödet betalas ut med hänsyn till de riktlinjer som rådet fastställt, och föreslår att denna kontroll görs vid rapporteringen från medlemsstaterna till kommissionen. Kommissionen får inte heller i fortsättningen något självständigt ansvar för att inhämta information från stödmottagare, lokala myndigheter och andra. Det är ESK:s uppfattning att kommissionen bör ha rätt och skyldighet att i samarbete med nationella regeringar genomföra kontroller på plats, bl. a. av produktion, redovisning osv, för att försäkra sig om att de fastställda riktlinjerna följs. 7. 3. De händelser som nyligen inverkat på finans- marknaderna och växelkurserna i Fjärran O¨ stern har gjort tillvaron mer oviss för ett antal branscher, inklusive varvsindustrin. Kommittén inser att kommissionen måste följa upp den som händer och, om så behövs, vidta lämpliga åtgärder om det finns en risk att varvsindustrin påverkas negativt. 7. 4. Kärnan i kommissionens förslag är att fasa ut driftsstödet till förmån för mera selektiva åtgärder. ESK skulle emellertid ogärna gå med på att ta bort driftsstödet om utsikterna till framgångsrik konkurrens bedöms som alltför osäkra och om de alternativa åtgärderna inte erbjuder en motsvarande effekt (punkt 4. 2. 4). 5. 7. 5. 2. Redan i samband med omstruktureringen av vissa varv har kommissionen fått befogenheter att övervaka att man respekterar fastställda riktlinjer. Motsvarande befogenheter bör gälla alla stödtyper som nämns i förordningen. 7. 5. ESK föreslår att man genomför ytterligare en jämförande studie för att fastställa de viktigaste tillver- karnas relativa konkurrensläge, innan man fastställer ett datum efter vilken driftstöd inte längre skall beviljas (punkt 4. 3. 5). 6. Mänskliga resurser 6. 1. Kommittén noterar att det i den föreslagna förordningen inte finns någon särskild hänvisning till behovet av yrkesutbildning för varvsindustrins anställ- da. Ett ökat yrkeskunnande kommer att utgöra en väsentlig del i strävan att öka produktiviteten och konkurrenskraften. ESK utgår ifrån att kommissionen är beredd att använda sitt inflytande och sina resurser för att stimulera medlemsstaternas företag och inrättningar för yrkesutbildning att utveckla relevant kunnande. 7. Slutsatser 7. 1. Ekonomiska och sociala kommittén har i sina föregående yttranden anammat målsättningarna i OECD-överenskommelsen om fartygsbygge. Det är beklagligt att USA inte ratificerat överenskommelsen. A¨ ven att OECD- överenskommelsen ratificeras, stöder den i princip den om kommittén gärna vill ESK välkomnar kommissionens försäkran att 7. 6. den i slutet av 1999 (ett år före slutdatum) kommer att undersöka marknaden och, om det konstateras att konkurrenshämmande metoder förekommer, överväga att vidta lämpliga åtgärder (punkt 4. 3. 6). 7. 7. Svårigheter kan uppstå om den nya förordningens tillämpningsområde inte utvidgas till att omfatta viktiga delar av reparationsverksamheten. Kommittén välkom- nar denna mer logiska inställning till nybyggnad, om- byggnad och reparation av fartyg (punkt 4. 4. 1). 7. 8. Kommittén stöder förslagen om exportkrediter, kontraktsrelaterat stöd, nedläggningsstöd, omstrukture- ringsstöd och investeringsstöd. En aspekt som oroar ESK är emellertid om de offentliga medel som används för varvsindustrin skulle komma att öka p. g. a. ändring- arna eftersom effekten är avsedd att vara den motsatta, dvs. stödet borde sänkas och upphävas (punkt 5. 7. 1). 7. 9. Kommissionen skall övervaka effekterna av de nya bestämmelserna och, framför allt, effekterna av olika typer av tillgängligt stöd (punkt 5. 7. 3). C 129/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 98 7. 10. Kommissionen bör undvika alla åtgärder som skulle kunna leda till en internationell ”subventionstäv- ling” och bör fortsätta att sträva efter att kontrollera och slutligen gradvis avskaffa subventioner till varv genom en heltäckande överenskommelse i OECD-avtalets anda. Detta bör utgöra en grundprincip, så att det inte byggs fartygsom inte ärekonomiskt motiverade. Iannat fallkan det uppstå en orättvis snedvridning inom varvsbranschen som allvarligt skulle kunna skada varvsindustrins ekono- miska förutsättningar (punkt 4. 2. 5). Bryssel den 25 februari 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om uttjänta fordon” (1) (98/C 129/10) Den 2 december 1997 beslutade rådet, i enlighet med artikel 130s i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 3 februari 1998. Föredragande var Sergio Colombo. Vid sin 352:a plenarsessionen den 25-26 februari 1998 (sammanträdet den 25 februari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 85 röster för, 1 mot och 1 nedlagd röst. 1. Huvudsakligt innehåll i förslaget ning, med återanvändnings- och återvinningsmål som skall ha uppnåtts vid en bestämd tidpunkt. 1. 1. Det aktuella förslaget som grundar sig på arti- kel 130s i fördraget är ambitiöst och innovativt och har liksom direktivet om förpackningsavfall kvantifierade målsättningar och berör en känslig sektor inom den europeiska ekonomin, nämligen fordonssektorn. Försla- get går ut på att man skall vidta förebyggande åtgärder för ett specifikt avfallsflöde som skall omfatta produk- tens hela livscykel, ända från tillblivelsen och under produktionsprocessen och sedan strikt följa avfallshan- teringshierarkin och prioritera återanvändning och åter- vinning, främst materialåtervinning. 1. 2. Här omsätter man också i praktiken principen om producentansvar, som fastställdes i den nya gemen- skapsstrategin för avfallshantering (2), såtillvida att man ålägger alla ekonomiska aktörer inom sektorn att upprätta ett lämpligt system för insamling och bortskaff- (1) EGT C 287, 7. 11. 1997, s. 3. (2) KOM(96) 399 slutlig, Rådets resolution av den 24 februari 1997 (EGT C 76, 11. 3. 1997), ESK:s yttrande (EGT C 89, 19. 3. 1997). Systemet skall kompletteras med ett ”skrotnings- 1. 3. intyg”, som endast får utfärdas av auktoriserade hante- ringsanläggningar. Skrotningsintyget är ett villkor för avregistrering av fordonet (artikel 5). 1. 4. Bilar som skall skrotas skall hanteras enligt de allmänna föreskrifterna i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, och enligt en rad krav på miljöbehandling och tekniska föreskrifter som fastställs i bilagan (artikel 6). A˚ teran- vändnings-, återvinnings- och materialåtervinningsgra- den kommer stegvis att ökas (första etappen 2005, andra etappen 2015, den tredje etappen fastställs efter 2015) (artikel 7). Det åligger bilfabrikanterna att säkerställa att fordonen konstrueras och tillverkas på ett sådant sätt att man underlättar att dessa mål uppnås. För att befästa denna produktionsomläggning i 1. 5. lagstiftningen, vill kommissionen (artikel 7. 4) ändra


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 443/98 της Επιτροπής της 25ης Φεβρουαρίου 1998 για την πληρωμή ορισμένων ποσοτήτων ρυζιού που έχουν παραληφθεί από τον ελληνικό οργανισμό παρέμβασης για την περίοδο 1996/97

eurovoc_concepts:
Greece
intervention agency
rice

formats: html pdf print

text: L 56/10 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 26. 2. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 443/98 TGS EPITQOPGS tgr 25gr Vebqouaq(cid:148)ou 1998 cia tgm pkgqyl(cid:147) oqisl(cid:146)mym posot(cid:147)tym qufio(cid:151) pou (cid:146)woum paqakgvhe(cid:148) ap(cid:149) tom ekkgmij(cid:149) oqcamisl(cid:149) paqelb(cid:145)seyr cia tgm peq(cid:148)odo 1996/97 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3072/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou qufio(cid:151) (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 192/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 8 stoi- we(cid:148)o b), Ejtil(cid:150)mtar: paq(cid:146)lbasgr tou amapovko(cid:148)ytou (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 6 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1528/96, tgr 30(cid:147)r Iouk(cid:148)ou 1996, peq(cid:148) amak(cid:147)xeyr ap(cid:149) tour oqcamislo(cid:151)r qufio(cid:151) (paddy) jai peq(cid:148) jahoqislo(cid:151) tym diaqhqytij(cid:150)m pos(cid:150)m, tym pqosaun(cid:147)seym jai lei(cid:150)seym pou evaql(cid:149)foum (3), pqo- bk(cid:146)pei (cid:149)ti o oqcamsil(cid:149)r paqelb(cid:145)seyr lpoqe(cid:148) ma amak(cid:145)bei to q(cid:151)fi paddy (cid:149)wi sto j(cid:146)mtqo paqelb(cid:145)seyr pou oq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom pykgt(cid:147) akk(cid:145) sto w(cid:150)qo (cid:149)pou bq(cid:148)sjetai to elp(cid:149)- qeula· (cid:149)ti se evaqloc(cid:147) tgr diat(cid:145)neyr aut(cid:147)r, q(cid:151)fi paddy amek(cid:147)- vhg jai apohgje(cid:151)hgje stgm Ekk(cid:145)da stir apoh(cid:147)jer tou pykgto(cid:151)· (cid:149)ti se pokk(cid:146)r peqipt(cid:150)seir to elp(cid:149)qeula aut(cid:149) e(cid:148)we (cid:147)dg apohgjeuhe(cid:148) cia pokko(cid:151)r l(cid:147)mer pqim ap(cid:149) tgm am(cid:145)kgx(cid:147) tou· (cid:149)ti leqilm(cid:150)mtar cia oqh(cid:147) diawe(cid:148)qisg, e(cid:148)mai d(cid:148)jaio, pqim ap(cid:149) tgm oqistij(cid:147) pkgqyl(cid:147) tym posot(cid:147)tym pou amek(cid:147)vhgsam, ma pqobo(cid:151)le se apot(cid:148)lgsg tou ek(cid:146)cwou tym swetij(cid:150)m posot(cid:147)tym s(cid:151)lvyma le tg l(cid:146)hodo tg keco- l(cid:146)mg tgr ocjoletqij(cid:147)r l(cid:146)tqgsgr· (cid:149)ti le b(cid:145)sg tgm elpeiq(cid:148)a, c(cid:148)metai apodejt(cid:147) diavoq(cid:145) b(cid:145)qour tgr t(cid:145)neyr tou 6 % letan(cid:151) tou b(cid:145)qour pou diapist(cid:150)metai jat(cid:145) tg f(cid:151)cisg jai tgm apot(cid:148)lgsg pou kalb(cid:145)metai l’ aut(cid:147) tg l(cid:146)hodo ejtil(cid:147)- seyr, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tg vusij(cid:147) sulp(cid:148)esg tou elpo- qe(cid:151)lator· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma pqobkevhe(cid:148) (cid:149)ti g pkgqyl(cid:147) pqaclatopoie(cid:148)tai sumaqt(cid:147)sei tgr apotil(cid:147)seyr le tgm amyt(cid:146)qy l(cid:146)hodo, pqo- saungl(cid:146)mg le to peqih(cid:150)qio amow(cid:147)r· (cid:149)ti (cid:146)wei yst(cid:149)so pqo- bkevhe(cid:148) ma paqawyqe(cid:148)tai stom pykgt(cid:147) dumat(cid:149)tgta ma fgt(cid:145) tgm pkgqyl(cid:147) cia to b(cid:145)qor pou diapist(cid:150)metai jat(cid:145) tg f(cid:151)cisg· (cid:149)ti se paq(cid:149)loier peqipt(cid:150)seir oi dap(cid:145)mer pou avo- qo(cid:151)m to f(cid:151)cisla pq(cid:146)pei ma epibaq(cid:151)moum tom pykgt(cid:147) e(cid:145)m to diapisto(cid:151)lemo b(cid:145)qor e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqo ap(cid:149) tgm pos(cid:149)tgta pou (cid:146)wei amacqave(cid:148) stg cqapt(cid:147) pqosvoq(cid:145) pou (cid:146)wei apeuh(cid:151)- mei pqogcoul(cid:146)myr stom oqcamisl(cid:149) paqelb(cid:145)seyr, kalb(cid:145)mo- mtar up(cid:149)xg to apodejt(cid:149) posost(cid:149) apykei(cid:150)m jat(cid:145) tgm (1) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 18. (2) EE L 20 tgr 27. 1. 1998, s. 16. (3) EE L 190 tgr 31. 7. 1996, s. 25. apoh(cid:147)jeusg· (cid:149)ti pq(cid:146)pei sumep(cid:150)r ma ecjqiho(cid:151)m sulpkgqy- latij(cid:145) tewmij(cid:145) l(cid:146)tqa· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O ekkgmij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paqelb(cid:145)seyr pqoba(cid:148)mei stgm pkgqyl(cid:147) tym posot(cid:147)tym qufio(cid:151) pou (cid:146)woum paqakgvhe(cid:148) stir apoh(cid:147)jer tou apohelatopoigto(cid:151), se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 6 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1528/ 96, jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr peqi(cid:149)dou ap(cid:149) 1gr Apqik(cid:148)ou (cid:146)yr 30 Septelbq(cid:148)ou 1997 le tour (cid:149)qour tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). Pqim ap(cid:149) opoiad(cid:147)pote pkgqyl(cid:147), o oqcamisl(cid:149)r aut(cid:149)r pqo- ba(cid:148)mei, s(cid:151)lvyma le tg l(cid:146)hodo tg kecol(cid:146)mg tgr ocjole- tqij(cid:147)r l(cid:146)tqgsgr, stgm apot(cid:148)lgsg tym posot(cid:147)tym cia tir opo(cid:148)er o pykgt(cid:147)r (cid:146)wei upob(cid:145)kei cqapt(cid:147) a(cid:148)tgsg s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1528/96. (cid:129)qhqo 2 1. G pkgqyl(cid:147) pqaclatopoie(cid:148)tai cia tgm pos(cid:149)tgta pou amacq(cid:145)vetai stg cqapt(cid:147) a(cid:148)tgsg pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1 jai peqikalb(cid:145)metai stg kocistij(cid:147) apoh(cid:147)jgr tou apohelatopoigt(cid:147), ev(cid:149)som dem upeqba(cid:148)mei peqiss(cid:149)teqo ap(cid:149) 6 % tgm pos(cid:149)tgta g opo(cid:148)a (cid:146)wei jahoqishe(cid:148) s(cid:151)lvyma le tg l(cid:146)hodo tgr ocjoletqij(cid:147)r l(cid:146)tqgsgr, E(cid:145)m g pos(cid:149)tgta pou amacq(cid:145)vetai stgm a(cid:148)tgsg jai 2. peqikalb(cid:145)metai stg kocistij(cid:147) apoh(cid:147)jgr tou letapoigt(cid:147) e(cid:148)mai am(cid:150)teqg peqiss(cid:149)teqo ap(cid:149) 6 % ap(cid:149) tgm pos(cid:149)tgta pou (cid:146)wei jahoqishe(cid:148) s(cid:151)lvyma le tg l(cid:146)hodo tgr ocjoletqij(cid:147)r l(cid:146)tqgsgr, g pkgqyl(cid:147) pqaclatopoie(cid:148)tai cia tgm pos(cid:149)tgta pou (cid:146)wei jahoqishe(cid:148) s(cid:151)lvyma le tg l(cid:146)hodo aut(cid:147), aung- l(cid:146)mg jat(cid:145) 6 %. 3. Yst(cid:149)so, let(cid:145) ap(cid:149) a(cid:148)tgsg tou pykgt(cid:147), g pkgqyl(cid:147) diemeqce(cid:148)tai cia tgm pos(cid:149)tgta pou diapist(cid:150)metai let(cid:145) to f(cid:151)cisla to opo(cid:148)o pqaclatopoie(cid:148) o oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)l- basgr. Oi dap(cid:145)mer fuc(cid:148)slator epibaq(cid:151)moum tom pykgt(cid:147) e(cid:145)m to diapisto(cid:151)lemo b(cid:145)qor jat(cid:145) tgm eqcas(cid:148)a aut(cid:147) e(cid:148)mai lijq(cid:149)- teqo ap(cid:149) tgm pos(cid:149)tgta pou amacq(cid:145)vetai stg cqapt(cid:147) a(cid:148)tgsg pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1 leiyl(cid:146)mg jat(cid:145) to posost(cid:149) tym jamomij(cid:150)m apykei(cid:150)m pou c(cid:148)momtai apodejt(cid:146)r 26. 2. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 56/11 jat(cid:145) tgm apoh(cid:147)jeusg to opo(cid:148)o (cid:146)wei jahoqishe(cid:148) sto (cid:145)qhqo 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 147/91. E(cid:145)m to diapisto(cid:151)- lemo b(cid:145)qor iso(cid:151)tai le tgm pos(cid:149)tgta pou amacq(cid:145)vetai stgm a(cid:148)tgsg leiyl(cid:146)mo jat(cid:145) to pqoamaveqh(cid:146)m posost(cid:149), oi dap(cid:145)mer amakalb(cid:145)momtai ap(cid:149) tom oqcamisl(cid:149) paqelb(cid:145)seyr. ha diapistyho(cid:151)m jat(cid:145) letacem(cid:146)steqo f(cid:151)cisla, se sw(cid:146)sg le tgm pos(cid:149)tgta pou acoq(cid:145)shgje ap(cid:149) tom oqcamisl(cid:149) paqelb(cid:145)seyr. To paq(cid:149)m (cid:145)qhqo dem evaql(cid:149)fetai stgm peq(cid:148)ptysg evaq- loc(cid:147)r tou (cid:145)qhqou 2 paq(cid:145)cqavor 3. (cid:129)qhqo 3 O apohelatopoigt(cid:147)r epistq(cid:146)vei stom oqcamisl(cid:149) paqelb(cid:145)- seyr tgm an(cid:148)a tou elpoqe(cid:151)lator jai amakalb(cid:145)mei (cid:149)ker tir dap(cid:145)mer eis(cid:149)dou, en(cid:149)dou jai apoh(cid:147)jeusgr jah(cid:150)r jai wqglatod(cid:149)tgsgr cia tir ekke(cid:148)pouser pos(cid:149)tgter oi opo(cid:148)er (cid:129)qhqo 4 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm tq(cid:148)tg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tgm dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 25 Vebqouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r


title: VERORDENING (EG) Nr. 438/98 VAN DE COMMISSIE van 25 februari 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 26. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 56/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 438/98 VAN DE COMMISSIE van 25 februari 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoerings- bepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2375/96 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 26 februari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 25 februari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 325 van 14. 12. 1996, blz. 5. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 56/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 2. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 25 februari 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 (in ecu/100 kg) (in ecu/100 kg) Code derde landen (1) Forfaitaire invoerwaarde GN-code Code derde landen (1) Forfaitaire invoerwaarde 204 212 624 999 052 053 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 400 57,2 106,3 192,3 118,6 107,4 170,8 103,4 127,2 159,1 159,1 135,9 129,4 132,6 58,1 37,4 37,9 51,1 48,9 46,7 78,5 78,5 62,1 62,5 68,5 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 464 512 600 624 662 999 052 400 600 999 060 064 388 400 404 528 720 728 999 388 400 512 528 999 115,4 97,7 103,0 76,5 36,2 77,7 47,3 59,4 86,6 64,4 52,1 42,6 107,9 92,7 92,4 121,3 64,5 96,0 83,7 91,9 111,6 73,5 77,2 88,5 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Commission Regulation (EC) No 442/98 of 25 February 1998 fixing certain indicative quantities for imports of bananas into the Community for the second quarter of 1998 (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
import
import licence
quantitative restriction
tariff quota
third country
tropical fruit

text: L 56/8 EN Official Journal of the European Communities 26. 2. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 442/98 of 25 February 1998 fixing certain indicative quantities for imports of bananas into the Community for the second quarter of 1998 (Text with EEA relevance) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 404/93 of 13 February 1993 on the common organisation of the market in bananas (1), as last amended by Regulation (EC) No 3290/94 (2), and in particular Article 20 thereof, Whereas Article 9(1) of Commission Regulation (EEC) No 1442/93 of 10 June 1993 laying down detailed rules for the application of the arrangements for importing bananas into the Community (3), as last amended by Regulation (EC) No 1409/96 (4), provides for the fixing of indicative quantities expressed as a percentage of the quantities allocated to the various countries or groups of countries mentioned in Annex I to Commission Regula- tion (EC) No 478/95 (5), as amended by Regulation (EC) No 702/95 (6), for the purpose of issuing import licences for each quarter using data and forecasts relating to the Community market; Whereas, on the basis of an analysis of the data relating on the one hand to the quantities of bananas marketed in the Community in 1997 and in particular to actual imports in particular during the second quarter, and on the other hand to the outlook for supply of the market and consumption within the Community during the second quarter of 1998, an indicative quantity should be fixed for each country of origin at 34 % of the quantity allocated to it in the tariff quota to ensure adequate supplies to the Community as a whole; Whereas, on the basis of the same data, the authorised quantity referred to in Article 9(2) of Regulation (EEC) No 1442/93 which operators in Categories A and B can apply for in respect of the second quarter of 1998 should be fixed; Whereas the indicative quantities provided for in Article 14(1) of Regulation (EEC) No 1442/93 for the purposes of issuing import licences for traditional imports from ACP States should also be fixed; Whereas this Regulation must enter into force prior to the period for the submission of licence applications in respect of the second quarter of 1998; (1) OJ L 47, 25. 2. 1993, p. 1. (2) OJ L 349, 31. 12. 1994, p. 105. (3) OJ L 142, 12. 6. 1993, p. 6. (4) OJ L 181, 20. 7. 1996, p. 13. (5) OJ L 49, 4. 3. 1995, p. 13. (6) OJ L 71, 31. 3. 1995, p. 84. Whereas the Management Committee for Bananas has not delivered an opinion within the time limit set by its chairman, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the Community as a whole for the second quarter of 1998, the indicative quantities provided for in Article 9(1) of Regulation (EEC) No 1442/93 for imports of bananas under the tariff quota provided for in Articles 18 and 19 of Regulation (EEC) No 404/93 shall be 34 % of the quantities laid down for each country or group of coun- tries mentioned in Annex I to Regulation (EC) No 478/ 95. The indicative quantities shall apply to import licence applications in respect of imports of bananas originating in Costa Rica, Colombia and Nicaragua from operators in Categories A and C as well as Category B. Article 2 The authorised quantities for Category A and B operators for the second quarter of 1998 as provided for in Article 9(2) of Regulation (EEC) No 1442/93 shall amount to 36 % of the quantity allocated to each operator pursuant to the second paragraph of Article 6 of that Regulation. Article 3 The indicative quantities provided for in Article 14(1) of traditional ACP Regulation (EEC) No 1442/93 for imports of bananas for the second quarter of 1998 shall be 31 % of the traditional quantities laid down in respect of each country in the Annex to Regulation (EEC) No 404/93. Article 4 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. 26. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities L 56/9 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 February 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Conseil concernant les mesures de protection contre l'introduction dans la Communauté d'organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l'intérieur de la Communauté»

eurovoc_concepts:
codification of EU law
crop production
plant disease
plant health control
plant health legislation

text: C 129/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 27. 4. 98 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de directive du Conseil concernant les mesures de protection contre l’introduction dans la Communauté d’organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l’intérieur de la Communauté» (98/C 129/08) En date du 24 février 1998, le Conseil a décidé, conformément aux articles 43 et 198 du Traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section de l’agriculture et de la pêche, qui était chargée de la préparation des travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 5 février 1998 (rapporteur: M. Joseph Ballé). Lors de sa 352e session plénière des 25 et 26 février 1998 (séance du 25 février), le Comité économique et social a adopté par 120 voix pour, sans voix contre et 2 abstentions l’avis suivant. 1. Le 5 décembre 1997, la Commission a présenté une proposition de codification de la directive 77/93/CEE du Conseil, du 21 décembre 1976, concernant les mesures de protection contre l’introduction dans la Communauté d’organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l’intérieur de la Communauté. En effet, la directive en question a été modifiée à différentes reprises, de manière souvent substantielle. Par conséquent, il convient, dans un souci de clarté et de rationalisation, de procéder à la codification de ladite directive. Bruxelles, le 25 février 1998. 2. Dans la mesure où il s’agit d’une codification constitutive ou officielle, c’est-à-dire ne comportant pas de modification de substance, et répondant à un besoin de clarté et de rationalisation, le Comité accepte la méthode de travail accélérée établie par l’accord institu- tionnel du 20 décembre 1994 et approuve dès lors la proposition de la Commission. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS


title: 1999/142/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 1998, Saksan kehitysapuna myöntämästä tuesta Indonesiaan myydyn ruoppausaluksen rakentamiseksi (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 583) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Germany
Indonesia
State aid
building subsidy
development aid
shipbuilding

text: L 46/52 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 20. 2. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998, Saksan kehitysapuna my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) tuesta Indonesiaan myydyn ruoppausaluksen rakentamiseksi (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 583) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/142/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, tuesta 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle my(cid:148)nnett(cid:132)- joulukuuta 1990 annetun v(cid:132)st(cid:132) jota on jatkettu neuvoston direktiivin 90/684/ETY (1), laivanrakennusteollisuudelle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) tuesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 3094/95 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2600/97 (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 7 kohdan, on antanut osapuolille mahdollisuuden esitt(cid:132)(cid:132) huomau- tuksensa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan mukai- sesti ja ottaa huomioon n(cid:132)m(cid:132) huomautukset, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I t(cid:132)m(cid:132)n myynnin yhteydess(cid:132) my(cid:148)nnetty tuki ei ole direk- tiivin 90/684/ETY (seitsem(cid:132)s laivanrakennusdirektiivi) mukaista. Tuki on kirjeen mukaan suonut yhdelle tarjo- ajalle mahdollisuuden tarjota Taiwanissa ja Thaimaassa sik(cid:132)l(cid:132)isen markkinahinnan alittavan hinnan kansainv(cid:132)li- siss(cid:132) tarjouskilpailuissa muiden ruoppauspalveluja tarjo- avien yritysten kanssa. Komissio oli hyv(cid:132)ksynyt 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132), Saksalle osoitetulla kirjeell(cid:132) SG(94) D/6533 kehitystuen, jonka my(cid:148)nt(cid:132)minen oli yhteydess(cid:132) kolmen Volkswerft Stralsundissa valmistetun ruoppausaluksen myyntiin indonesialaiselle Pengerukan (”Rukindo”) yrityk- selle. Rukindo on julkinen rajavastuuyhti(cid:148) (GmbH), jonka kaikki osakkeet ovat valtionvarainministeri(cid:148)n omistuk- sessa. Kehitystuki annettiin Kreditanstalt f(cid:129)r Wiederauf- baun my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n lainan muodossa. Laina kattoi 90 prosenttia sopimusarvosta 11 vuoden ajan ja sen vuosi- korko oli 3,5 prosenttia. OECD:n tukiekvivalentti oli 25,35 prosenttia. Lainanottaja oli valtiovarainministeri(cid:148)n edustama Indonesian Tasavalta. Euroopan ruoppausalusyhdistys (European Dredging Association–EuDA) valitti 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) kolmen ruoppausaluksen myynnist(cid:132) Saksasta Indonesiaan. Yhdistys ilmoitti ep(cid:132)ilev(cid:132)ns(cid:132), ett(cid:132) (1) EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 27 (2) EYVL L 332, 30. 12. 1995, s. 1 (3) EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 18 Komissiolle 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1994 tuesta tehdyss(cid:132) toimi- ilmoituksessa mainitaan ruoppausalusten tulevat paikat Indonesiassa. Tuen hyv(cid:132)ksymist(cid:132) koskevassa kirjeess(cid:132)(cid:132)n Saksalle komissio ilmoitti, ett(cid:132) ruoppaus- alukset saa ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ainoastaan Indonesiassa. 20. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 46/53 II Kun ilmeni, ett(cid:132) ruoppausaluksia oli todenn(cid:132)k(cid:148)isesti k(cid:132)ytetty tuen hyv(cid:132)ksymisehdoista poiketen eik(cid:132) Saksa ollut tehnyt muutoksesta ilmoitusta, komissio pyysi 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) tietoja ruop- pausalusten k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132), t(cid:132)h(cid:132)n hankkeeseen my(cid:148)nnettyjen tukien suuruudesta sek(cid:132) indonesialaisen yrityksen talo- udellisesta tilanteesta. Saksa toimitti pyydetyt tiedot m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)jan jatkamisen j(cid:132)lkeen 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). Siin(cid:132) vahvistettiin, ett(cid:132) yht(cid:132) ruoppausalusta oli k(cid:132)ytetty Indone- sian aluevesien ulkopuolella Malesiassa. EuDA:n ilmoitta- masta toiminnasta Taiwanissa ja Thaimaassa ei sen sijaan mainittu. rakennushanke, Saksa vetosi siihen, ett(cid:132) ruoppausaluksen tehokas k(cid:132)ytt(cid:148) Indonesian aluevesill(cid:132) ei ollut mahdollista, sill(cid:132) moni suuri johon ruoppausalus alun perin hankittiin, oli viiv(cid:132)stynyt. Ruoppausaluksen k(cid:132)ytt(cid:148) Male- siassa tapahtui sit(cid:132) paitsi indonesialaisen yrityksen ali- urakkana, eik(cid:132) Rukindo itse ollut koskaan osallistunut kansainv(cid:132)lisiin sitoutui tarjouskilpailuihin. huomauttamaan Indonesian hallitukselle siit(cid:132), ett(cid:132) ruop- pausaluksia saa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan tarkoitukseen, johon ne alunperin on hankittu. Saksa Saksa ei kyennyt esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tietoja Rukindon taloudelli- sesta tilanteesta, koska t(cid:132)st(cid:132) valtion alaisesta yrityksest(cid:132) ei ole k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) vahvistettua ja luetettavaa tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132), eik(cid:132) suoraa luottosuhdetta yritykseen ole. III Saksan vastauksen perusteella komissio p(cid:132)(cid:132)tteli, ettei ruoppausalusten k(cid:132)ytt(cid:148)tapa vastannut sen 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) kirjeess(cid:132) antamaa hyv(cid:132)ksynt(cid:132)(cid:132) eik(cid:132) seitsem(cid:132)nnen laivanrakennusdirektiivin 4 artiklan 7 kohdan kehitystukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa ei ollut selv(cid:132)(cid:132), sis(cid:132)ltyyk(cid:148) hankkeeseen kehitysosuutta. N(cid:132)in ollen komissio p(cid:132)(cid:132)tti aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, jossa tutki- taan, onko tuki my(cid:148)nnetty ja otettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 annetun luvan mukaisesti ja erityisesti, sis(cid:132)ltyyk(cid:148) tukihankkeeseen edelleen kehitysosuus ja sovel- tuuko se yhteismarkkinoille. Saksalle ilmoitettiin t(cid:132)st(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). IV Sen j(cid:132)lkeen kun menettelyn aloittamisesta oli annettu ja Euroopan ruop- tiedonanto (1) Tanskan hallitus pausalusyhdistys esittiv(cid:132)t huomautuksensa ja ilmaisivat (1) EYVL C 192, 24. 6. 1997, s. 9 jonka mukaan ruoppausalusten k(cid:132)ytt(cid:148) ei mielipiteens(cid:132), noudattanut komission hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n sis(cid:132)lt(cid:132)mi(cid:132) ehtoja ja oli ristiriidassa seitsem(cid:132)nnen laivanrakennusdirektiivin kanssa. N(cid:132)m(cid:132) huomautukset elokuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), niihin kantaa. toimitettiin Saksalle 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) jotta se voisi ottaa V Saksa vastasi menettelyn aloitukseen 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) sek(cid:132) Tanskan hallituksen ja EuDA:n huomautuksiin 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)- tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). Huomautusten perusteella voidaan tehd(cid:132) seuraava yhteenveto: Hankittujen ruoppausalusten p(cid:132)(cid:132)asiallinen k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus oli Tanjung Priokin, Batamin, Bojonogaran, Surabayan, Belawanin, Semarangin, Panjangin ja Ujang Padangin satama-altaiden syvent(cid:132)minen. Rahoitusvaikeudet johtivat n(cid:132)iden t(cid:148)iden viiv(cid:132)stymiseen, mist(cid:132) johtuen ruoppausty(cid:148)t pystyttiin tekem(cid:132)(cid:132)n ainoastaan Belawanin, Tanjung Priokin ja Surabayan satamissa. Rukindo ja Kreditanstalt f(cid:129)r Wiederaufbau eiv(cid:132)t olleet vastuussa n(cid:132)ist(cid:132) viiv(cid:132)styk- sist(cid:132). Ruoppausalus KK Aru II oli k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) Malesiassa vuonna 1995 173 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ja vuonna 1996 156 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132); pumppu- ja venttiilivaurioiden vuoksi varsinainen k(cid:132)ytt(cid:148)aika oli kuitenkin paljon lyhyempi kuin Malesian vesist(cid:148)ss(cid:132) vietetty kokonaisaika. KK Aru II oli PT-Rukindo- laivaston 32 ruoppausaluksesta ainoa ulkomailla toimiva ruoppausalus vuonna 1996. Menettely(cid:132) aloittaessa komissio viittasi tietoihin, joiden mukaan yht(cid:132) ruoppausalusta olisi k(cid:132)ytetty Thaimaassa. Saksan k(cid:132)sityksen mukaan ei t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa kuitenkaan ollut kyse yhdest(cid:132) edell(cid:132) mainitusta kolmesta ruoppaus- aluksesta vaan KK Irian Jayasta, joka oli k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n ajan Thaimaassa 21 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 29 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n toukokuuta 1994. Saksa selitti, ett(cid:132) ruoppausalukset oli suunniteltu erityi- sesti Indonesiassa ty(cid:148)skentelyyn, joka vaatii muun muassa silloisia ruoppausaluksia suurempaa syv(cid:132)yst(cid:132). Ruoppaus- alukset tarvitsevat noin kahdeksan kilometrin syvyyden toimiakseen tehokkaasti. Saksan mukaan, ruoppausalusten k(cid:132)ytt(cid:148)mahdollisuus muissa indonesialaisissa satamissa ja muilla sik(cid:132)l(cid:132)isill(cid:132) vesiv(cid:132)ylill(cid:132) on niiden syv(cid:132)yksen vuoksi rajoittunut. Lyhent(cid:132)(cid:132)kseen toimettomia aikoja mahdolli- simman paljon sek(cid:132) rahoittaakseen osan kiinteist(cid:132) kustan- edelleen) p(cid:132)(cid:132)oma nuksista (henkil(cid:148)st(cid:148), niin ja L 46/54 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 20. 2. 1999 Rukindon oli pakko tarjota ruoppausalusten palveluja muille ruoppausyrityksille, jotka sitten k(cid:132)yttiv(cid:132)t aluksia Indonesian ulkopuolella. T(cid:132)m(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148) ei kuitenkaan ole vastoin p(cid:132)(cid:132)tavoitetta, joka on Indonesian liikenneinfra- struktuurin kehitt(cid:132)minen. Lis(cid:132)ksi Saksan selostuksen mukaan kotimaisten hankkeiden toteuttaminen oli edel- leenkin ehdottomasti etusijalla. Ulkomailla k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) oli ainoastaan kausina, jolloin toiminta pys(cid:132)htyi sataman laajennust(cid:148)iden viiv(cid:132)styess(cid:132). Ruoppausalusten vuokraa- minen ulkomaille olisi katsottava yritykseksi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kehi- tystukirahoja tehokkaasti sek(cid:132) hankkia valuuttatuloilla ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omaa infrastruktuurihankkeeseen. Lis(cid:132)ksi ruoppausalusten k(cid:132)ytt(cid:148) ulkomaisilla vesist(cid:148)ill(cid:132) kasvattaa kokemusta, joka lis(cid:132)(cid:132) tehokkuutta ja kilpailukyky(cid:132) koti- markkinoilla. Saksa my(cid:148)s korosti, ettei Rukindo koskaan suoranaisesti ottanut osaa kansainv(cid:132)lisiin tarjouskilpailuihin eik(cid:132) n(cid:132)in ollen kilpaillut v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti muiden kansainv(cid:132)listen ruop- pausyritysten kanssa. Rukindo pyysi ainoastaan kaksi kertaa tarjouskilpailuasiakirjat mutta ei kummallakaan kerralla osallistunut kilpailuun. Ruoppausaluksia vuokrat- tiin vain toimettomina kausina alihankintasopimusten puitteissa. Rukindolla ei t(cid:132)ten ollut suoranaista vaikutusta suorituksista, p(cid:132)(cid:132)urakoitsijan varsinkin kun yleist(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) noudattaen urakoitsija aloitti neuvottelut ruoppausyritysten kanssa vasta saatuaan hankkeen itselleen. pyyt(cid:132)miin hintoihin Lopuksi Saksa lupasi ryhty(cid:132) tarvittaviin toimenpiteisiin ruoppausalusten ulkomailla k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n liittyvien ongelmien selvitt(cid:132)miseksi indonesialaiselle osapuolelle. VI Seitsem(cid:132)nnen laivanrakennusdirektiivin 4 artiklan 7 kohdan mukaan tukia ei lueta komission 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n kattoon kuuluviksi, jos ne my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n kehitystukena kehitysmaalle. Niit(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvina, jos ne ovat laivavien- tiluottoja koskevan OECD:n sopimuksen 6–8 artiklan tulkintaa koskevassa OECD:n ty(cid:148)ryhm(cid:132)n N:o 6 sopimuk- sessa asetettujen ehtojen mukaisia tai mainitun sopi- muksen my(cid:148)hempien korjausten mukaisia (1). Yksitt(cid:132)isist(cid:132) tukihankkeista on ilmoitettava komissiolle etuk(cid:132)teen. Komission on tarkastettava jokaisen tuen kehitysosuus ja varmistettava, ett(cid:132) tuki kuuluu edell(cid:132) mainitun sopi- muksen soveltamisalaan. Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1994 asiassa C-400/92 (Saksa v. komissio) antamassa tuomiossa todettiin, ett(cid:132) selvitt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n osuuden komissio pystyy takaamaan, ett(cid:132) 4 artiklan 7 kohtaan perustuvalla ja kehitysmaihin toimitettavien alusten hintojen alentamiseen tarkoitetulla tuella pyrit(cid:132)(cid:132)n sen erityiset k(cid:132)ytt(cid:148)olosuhteet huomioon ottaen todelliseen kehitt(cid:132)miseen eik(cid:132) kyseess(cid:132) ole j(cid:132)senvaltion telakalla my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) tukikattoon laskettava tuki, vaikka tuki olisikin OECD:n kriteerien mukaista (2). T(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) komissio tekee p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen ainoastaan KK Aru II-aluksesta. CD Bantang Anai ja FF Bali II-alusten k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) tutkitaan viel(cid:132). Saksa on my(cid:148)nt(cid:132)nyt, ettei alusta KK Aru II ole k(cid:132)ytetty ainoastaan Indonesiassa vaan se on ollut toimituksen j(cid:132)lkeen runsaat 300 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) Indonesian ulkopuolella. N(cid:132)in ollen sit(cid:132) ei ole k(cid:132)ytetty komission kirjeess(cid:132) antaman hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n (3) mukaisesti ja tukea on k(cid:132)ytetty v(cid:132)(cid:132)rin. Alusta on k(cid:132)ytetty kaupallisesti Malesiassa urakkasopi- musten puitteissa. On muistettava, ettei Malesia ole kehi- tystukeen oikeutettujen maiden luettelossa. siten olisi Saksa esitti monia perusteluja joiden mukaan tuen kehi- tysosuus on edelleenkin olemassa. K(cid:132)ytt(cid:148) Indonesian ulkopuolella ei ristiriidassa p(cid:132)(cid:132)tavoitteena olevan Indonesian infrastruktuurin kehitt(cid:132)misen kanssa. Suuremman syv(cid:132)yksen v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n rajoittaneen k(cid:132)ytt(cid:148)mah- dollisuuksia muissa indonesialaisissa satamissa ja sik(cid:132)l(cid:132)i- sill(cid:132) vesiv(cid:132)ylill(cid:132). K(cid:132)ytt(cid:148) Indonesian ulkopuolella tapahtui toimettomien kausien rajoittamiseksi sek(cid:132) kiinteiden kustannusten osittain rahoittamiseksi. Sit(cid:132) oli ainoastaan joina aluksia ei muuten oltaisi k(cid:132)ytetty, mist(cid:132) aikoina, johtuen on kyse toimenpiteest(cid:132), jonka tarkoituksena on k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kehitysapua mahdollisimman tehokkaasti. Perustelut olisi mahdollisesti voitu hyv(cid:132)ksy(cid:132), jos olisi todistettu, ett(cid:132) aluksen k(cid:132)ytt(cid:148) Indonesian ulkopuolella oli sek(cid:132) ajallisesti ett(cid:132) taloudellisesti ehdottoman poikkeuk- sellista ja ett(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148) oli seurausta valtion vaikutusvallan ulkopuolisesta kehityksest(cid:132), jota ei pystytty ennustamaan tuen my(cid:148)nt(cid:132)misajankohtana. KK Aru II oli vuodesta 1994 l(cid:132)htien yli 300 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) Indonesian ulkopuolella. T(cid:132)m(cid:132)n kaltaista k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) ei voida kutsua poikkeukselli- alusta k(cid:132)ytettiin puhtaasti kaupallisiin seksi. Lis(cid:132)ksi (1) Komission kirje j(cid:132)senvaltioille SG(89) D/311 ja SG(97) D/4341 (2) Kok. 1994, s. I-4724, 21 kohta. (3) Kirje SG(94) D/6533. 20. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 46/55 jota ei kelpuuteta kehitysavun tarkoituksiin maassa, saajaksi, eiv(cid:132)tk(cid:132) aluksen k(cid:132)ytt(cid:148) Indonesian ulkopuolella ja sen hy(cid:148)dynt(cid:132)minen maan kehityksess(cid:132) ole yhteydess(cid:132) toisiinsa. Ei voida my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) ottamatta huomioon mahdollisuutta, ett(cid:132) aluksen tehokas k(cid:132)ytt(cid:148) Indonesian jotka ulkopuolella on tuottanut huomattavia voittoja, tekev(cid:132)t ilmoi- tuen tarpeettomaksi. Jos komissio olisi tuksen aikoihin tiennyt, ett(cid:132) alusta hy(cid:148)dynnet(cid:132)(cid:132)n kaupal- lisesti Malesiassa, se ei olisi hyv(cid:132)ksynyt tukea. N(cid:132)iden syiden perusteella komissio on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) tuki on tarpeeton. Saksa jatkaa, ett(cid:132) alukset oli annettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n alihankinta- sopimusten perusteella. Rukindo ei ole koskaan suoranai- sesti ottanut osaa kansainv(cid:132)lisiin kilpailuihin eik(cid:132) n(cid:132)in ollen ole koskaan v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti kilpaillut muiden kansain- v(cid:132)listen ruoppauspalveluita tarjoavien yritysten kanssa. Rukindolla ei ole suoraa vaikutusta kilpailuun osallistuvan ryhtyy hinnanmuodostukseen. p(cid:132)(cid:132)urakoitsijan tarvittaviin toimenpiteisiin selvitt(cid:132)(cid:132)kseen indonesialaiselle osapuolelle, mit(cid:132) ongelmia ruoppausalusten k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ulkomailla liittyy. Saksa Komissio on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) perustelut ovat vailla merki- tyst(cid:132), sill(cid:132) aluksen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) maassa, jota ei ole oikeutettu kehitysavun saamiseen, vaikka Rukindo ei suoranaisesti osallistunut hankkeeseen, ei voida hyv(cid:132)ksy(cid:132). Lis(cid:132)ksi on otettava huomioon, ettei Saksa kiist(cid:132) alusten tarjoamista markkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla. Siksi voidaan perustellusti p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ettei alusten k(cid:132)ytt(cid:148) oikeuta kehitys- apuun. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio on sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) ruoppausalus KK Aru II:n rakentamiseen Volkswerft Stralsundin tela- kalla ja sen myymiseen Rukindolle my(cid:148)nnetty(cid:132) tukea on k(cid:132)ytetty v(cid:132)(cid:132)rin. Lis(cid:132)ksi tukea ei voida pit(cid:132)(cid:132) aitona kehitys- tukena seitsem(cid:132)nnen laivanrakennusdirektiivin 4 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tuki v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) tai uhkaa v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua yhteismarkkinoilla ja vaikuttaa j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan laivanrakennuksen alalla tavalla, joka etua perustamissopimuksen 92 on vastoin yhteist(cid:132) artiklan 3 kohdan mukaisesti ja rikkoo erityisesti laivanra- kennusdirektiivin 4 artiklan 7 kohtaa. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Saksan ruoppausalus KK Aru II:n rakentamiseen Volks- werft Stralsundin telakalla ja sen myymiseen Rukindolle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tuki on yhteismarkkinoille soveltumaton, sill(cid:132) sit(cid:132) on k(cid:132)ytetty v(cid:132)(cid:132)rin komission antaman hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n (kirje (94) D/6533) vastaisesti. Tukea ei voida pit(cid:132)(cid:132) direk- tiivin 90/684/ETY 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuna kehitystukena. 2 artikla Saksan on peruttava 1 artiklassa mainittu tuki ja vaadittava sen takaisinmaksua. Takaisinmaksun on tapahduttava Saksan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n menettelyjen ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukai- sesti; takaisin maksettavasta summasta on maksettava aluetukien arvioinnissa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n viitekorkoon perus- tuvaa korkoa tuen my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) sen todelliseen takaisinmaksup(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n saakka. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksiantamisesta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: Komission asetus (EY) N:o 445/98, annettu 25 päivänä helmikuuta 1998, tiettyjen interventioelinten hallussaan pitämän ja yhteisössä jalostettavaksi tarkoitetun naudanlihan myynnistä ennakolta kiinteästi vahvistettuun hintaan

eurovoc_concepts:
EU Member State
beef
intervention agency
meat processing industry
product quality
sale

text: 26. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 56/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 445/98, annettu 25 päivänä helmikuuta 1998, tiettyjen interventioelinten hallussaan pitämän ja yhteisössä jalostettavaksi tarkoitetun naudanlihan myynnistä ennakolta kiinteästi vahvistettuun hintaan EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajär- jestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2634/97 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että interventiotoimenpiteiden soveltaminen naudanliha-alalla on johtanut varastojen kertymiseen useissa jäsenvaltioissa; varastoinnin liiallisen pitkittymisen välttämiseksi osa näistä varastoista olisi myytävä niiden jalostamiseksi yhtei- sössä, erityisestä tuotteiden kyseisten käyttötarkoituksesta johtuvia tiettyjä erikoistapauksia lukuun ottamatta tähän jotka on vahvistettu myyntiin olisi sovellettava sääntöjä, komission asetuksissa (ETY) N:o 2173/79 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95 (4), (ETY) N:o 3002/92 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 770/96 (6), ja (ETY) N:o 2182/77 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95, säännöllisen ja pysyvän myynnin varmistamiseksi olisi sovellettava erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2173/79 I osaston säännöksiä, varastojen taloudellisen hallinnoinnin varmistamiseksi on tarpeen säätää, että interventioelimet myyvät ensisijaisesti lihat, joiden varastointi on kestänyt pisimpään, ottaen huomioon hallinnolliset vaikeudet, joita kyseisen säännön soveltaminen aiheuttaa tietyissä jäsenvaltioissa, olisi poikettava asetuksen (ETY) N:o 2173/79 2 artiklan 2 kohdan toisesta alakohdasta, asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 säädettyjen toimenpiteiden lisäksi olisi säädettävä fyysisiin määrän ja laadun tarkas- (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 356, 31. 12. 1997, s. 13 (3) EYVL L 251, 5. 10. 1979, s. 12 (4) EYVL L 248, 14. 10. 1995, s. 39 (5) EYVL L 301, 17. 10. 1992, s. 17 (6) EYVL L 104, 27. 4. 1996, s. 13 (7) EYVL L 251, 1. 10. 1977, s. 60 tuksiin perustuvista valvontatoimenpiteistä, paras mahdollinen määräpaikan varmistamiseksi, valvonta ja jotta taataan interventionaudanlihan tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Myydään: — noin 400 tonnia Portugalin interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 3 000 tonnia Saksan interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 1 000 tonnia Itävallan interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 450 tonnia Tanskan interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 2 000 tonnia Ranskan interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 3 000 tonnia Italian interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 2 000 tonnia Espanjan interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 400 tonnia Irlannin interventioelimen hallussa olevia luullisia etuneljänneksiä — noin 3 000 tonnia Irlannin interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudanlihaa — noin 850 tonnia Tanskan interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudanlihaa — noin 3 000 tonnia Ranskan interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudanlihaa — noin 3 000 tonnia Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudanli- haa. Tuotteita ja niiden myyntihintoja koskevat yksityiskoh- taiset tiedot ovat liitteessä I. Jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu, 1 2. kohdassa tarkoitetut tuotteet on myytävä asetusten (ETY) N:o 2173/79 ja erityisesti sen I ja III osaston, (ETY) N:o 2182/77 ja (ETY) N:o 3002/92 säännösten mukaisesti. L 56/16 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 2. 98 Asianomaiset voivat saada määriin sekä tuotteiden tietoja 3. varastointipaikkoihin liittyviä tämän asetuksen liitteessä II ilmoitetuista osoitteista. yksityiskohtaisia 4. Kunkin liitteessä kyseisten interventioelinten on myytävä varastossa pisimpään olleet lihat. I mainitun tuotteen osalta ensisijaisesti Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2173/79 2 5. artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, tarjouk- siin ei merkitä, missä varastossa tai varastoissa tuotteita pidetään. 2 artikla 1. Ostopyyntö voidaan hyväksyä ainoastaan, jos sen joka esittäjä on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, on vähintään kahdentoista kuukauden ajan ennen tämän asetuksen voimaantuloa valmistanut naudanlihaa sisältäviä jalosteita ja joka on kirjattu kansalliseen arvonlisäverore- kisteriin. Lisäksi kyseisen pyynnön esittäjän on oltava neuvoston direktiivin 77/99/ETY (1) 8 artiklan säännösten mukaisesti hyväksytty jalostuslaitos tai sen valtuuttama. vähittäismyynti- Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi huomioon ei oteta tai tai sellaisia vähittäismyyntipisteen yhteydessä olevia yrityksiä, joissa lihaa jalostetaan ja tarjotaan myytäväksi lopulliselle kulut- tajalle. ateriapalveluyrityksiä Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2182/77 3 2. artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, pyyntöön on liitettävä: — ostajan kirjallinen sitoumus, jossa tämä ilmoittaa jalos- tavansa ostetut lihat 3 artiklassa määritellyiksi tuot- teiksi asetuksen (ETY) N:o 2182/77 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, — tarkka selvitys laitoksesta tai laitoksista, jossa tai joissa ostetut lihat jalostetaan. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ostaja voi kirjallisesti antaa ostamiensa tuotteiden toimituksen vastaanottamisen edustajan tehtäväksi. Tässä tapauksessa edustaja esittää edustamansa ostajan pyynnön yhdessä edellä tarkoitetun kirjallisen toimeksiannon kanssa. Edellä olevissa kohdissa tarkoitettujen ostajien ja 4. josta edustajien on saatettava ajan tasalle kirjanpito, voidaan todeta tuotteiden määräpaikka ja käyttötarkoitus erityisesti ostettujen ja jalostettujen tuotteiden määrien vastaavuuden varmistamiseksi. 3 artikla 1. Tämän asetuksen mukaisesti ostettu liha on jalostet- tava tuotteiksi, jotka vastaavat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja A- ja B-luokan määritelmiä. (1) EYVL L 26, 31. 1. 1977, s. 85 1602 50 39 1602 50 31, ’A-luokan tuotteella’ tarkoitetaan CN-koodeihin 2. 1602 50 80 tai 1602 10 00, kuuluvaa jalostettua tuotetta, jossa ei ole muiden kuin nautaeläinten lihaa ja jonka kollageeni/proteiinipitoisuus on enintään 0,45 prosenttia (2) ja jonka painosta vähintään 20 prosenttia (3) on vähärasvaista lihaa (muita ruhon osia kuin lihaa (4) ja rasvaa lukuun ottamatta) ja jossa on lihaa ja hyytelöä vähintään 85 prosenttia kokonaisnettopainosta. Tuotteelle on tehtävä riittävä lämpökäsittely lihaproteii- nien hyytymisen varmistamiseksi koko tuotteessa, jonka leikkauspinnalla ei tästä syystä ole jäljellä vaaleanpuner- jos tuote leikataan sen paksuimman osan tavaa nestettä, kohdalta kulkevaa linjaa pitkin. ’B-luokan’ tuotteella tarkoitetaan jalostettua tuotetta, 3. jossa on muuta naudanlihaa kuin: — asetuksen (ETY) N:o 805/68 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa eriteltyjä tuotteita tai — edellä 2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita. CN-koodiin 0210 20 90 kuuluvaa jalostettua tuotetta, joka on kuivattu tai savustettu niin, että tuoreen lihan väri ja koostumus on kokonaan hävinnyt ja jonka vesi/proteiini- pitoisuus on enintään 3,2, pidetään kuitenkin B-luokan tuotteena. 4 artikla Jäsenvaltioiden on perustettava fyysisen ja asiakir- 1. joihin perustuvan valvonnan järjestelmä sen varmistami- seksi, että liha jalostetaan 3 artiklan säännösten mukai- sesti. Järjestelmään on sisällyttävä fyysisiä määrän ja laadun tarkastuksia jalostuksen alussa, sen aikana ja jalostus- toimen päätyttyä. Tätä varten jalostajien on pystyttävä milloin tahansa esittämään todisteet lihasta ja sen käytöstä asianmukaisten tuotannon valvonta-asiakirjojen avulla. (2) Kollageenipitoisuuden määrittely: Kollageenipitoisuus tarkoit- taa hydroksiproliinipitoisuutta, joka on kerrottu kertoimella kahdeksan. Hydroksiproliinipitoisuus on määriteltävä ISO- menetelmällä 3496–1978. (3) Vähärasvaisen naudanlihan pitoisuus (rasvaa lukuun ottamatta) määritellään komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 liitteessä kuvatulla menetelmällä (EYVL L 210, 1. 8. 1986, s. 39). (4) Muita ruhon osia kuin lihaa ovat seuraavat: pää ja sen osat (korvat mukaan lukien), sorkat, häntä, sydän, utareet, maksa, munuaiset, kateenkorva (kateenkorvan rauhaset), haima, aivot, keuhkot, kurkku, pallealiha, perna, kieli, vatsapaita, selkäydin, syötäväksi kelpaava iho, sukupuolielimet (kohtu, munasarjat ja kivekset), kilpirauhaset ja aivolisäke. 26. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 56/17 Toimivaltaisen viranomaisen suorittamassa tuotantotavan teknisessä tarkastuksessa lihan sulatuksen ja leikkauksen yhteydessä tapahtuva hävikki voidaan ottaa huomioon tarvittavassa määrin. Lopputuotteen laadun tarkastamiseksi ja jalostajan valmis- tusohjeen vastaavuuden vahvistamiseksi jäsenvaltioiden on otettava edustavia näytteitä ja analysoitava kyseisiä tuot- teita. Näiden toimenpiteiden kustannukset maksaa kyseinen jalostaja. Jäsenvaltio voi 2. jalostajan pyynnöstä sallia luiden poistamisen luullisista etuneljänneksistä muussa kuin aiotussa jalostuslaitoksessa edellyttäen, että luiden pois- toon liittyvät toimet suoritetaan samassa jäsenvaltiossa ja niitä valvotaan asianmukaisesti. 3. Asetuksen (ETY) N:o 2182/77 1 artiklaa ei sovelleta. 5 artikla Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 15 artiklan 1 kohdassa 1. säädetty vakuus on 12 ecua sadalta kilogrammalta. Asetuksen (ETY) N:o 2182/77 4 artiklan 1 kohdassa 2. säädetyksi vakuudeksi vahvistetaan: — luullisten etuneljännesten osalta 1 000 ecua, — luuttoman naudanlihan osalta 1 500 ecua. Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2181/77 5 3. artiklan 3 kohdassa säädetään, ensisijainen vaatimus on kaiken ostetun lihan jalostaminen 3 artiklassa tarkoite- tuiksi tuotteiksi. — T5-valvontalomakkeen kohtaan 104 on tehtävä yksi tai useampi seuraavista merkinnöistä: — Para transformación [Reglamentos (CEE) no 2182/77 y (CE) no 445/98] — Til forarbejdning (forordning (EØF) nr. 2182/77 og (EF) nr. 445/98) — Zur Verarbeitung bestimmt (Verordnungen (EWG) Nr. 2182/77 und (EG) Nr. 445/98) — Cia letapo˜igsg [jamomislo˜i 2182/77 jai (EJ) aqih. 445/98] (EOJ) aqih. — For processing (Regulations (EEC) No 2182/77 and (EC) No 445/98) — Destinés à la transformation [règlements (CEE) no 2182/77 et (CE) no 445/98] — Destinate alla trasformazione [regolamenti (CEE) n. 2182/77 e (CE) n. 445/98] — Bestemd om te worden verwerkt (Verordeningen (EEG) nr. 2182/77 en (EG) nr. 445/98) — Para transformaç˜ao 2182/77 e (CE) nº 445/98] [Regulamentos (CEE) nº — Jalostettavaksi (Asetukset (ETY) N:o 2182/77 ja (EY) N:o 445/98) bearbetning — För (Förordningarna (EEG) nr 2182/77 och (EG) nr 445/98); — T5-valvontalomakkeen kohtaan 106 on merkittävä myyntisopimuksen tekopäivä. 6 artikla 7 artikla Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2182/77 9 artik- lassa säädetään, asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 vahvistet- tujen mainintojen lisäksi: Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen L 56/18 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 2. 98 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq ˜ator l ˜ekor Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqoˇi ˜omta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Jat ˜a pqos ˜eccisg pos ˜otgta (t ˜omoi) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en ecus por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedrückt in ECU/Tonne Til ˜er pyk ˜gseyr ejvqaf ˜olemer se Ecu am ˜a t ˜omo Selling prices expressed in ecus per tonne Prix de vente exprimés en écus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkoopprijzen uitgedrukt in ECU per ton Preço de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta Försäljningspris i ecu per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Jq ˜eata le j ˜ojaka — Bone-in-beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Vorderviertel DANMARK ITALIA IRELAND FRANCE ÖSTERREICH PORTUGAL ESPA (cid:5)NA — Forfjerdinger (A) — Quarti anteriori — Forequarters — Quartiers avant — Vorderviertel — Quartos dianteiros — Cuartos delanteros 3 000 450 3 000 400 2 000 1 000 400 2 000 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq ˜eata wyq˜ir j ˜ojaka — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött DANMARK Interventionsslag (INT 18) Interventionsbryst (INT 23) FRANCE UNITED KINGDOM IRELAND Jarret arrière d’intervention (INT 11) Flanchet d’intervention (INT 18) Jarret avant d’intervention (INT 21) Épaule d’intervention (INT 22) Poitrine d’intervention (INT 23) Avant d’intervention (INT 24) Intervention shank (INT 11) Intervention flank (INT 18) Intervention shin (INT 21) Intervention shoulder (INT 22) Intervention brisket (INT 23) Intervention forequarter (INT 24) Intervention shank (INT 11) Intervention flank (INT 18) Intervention shin (INT 21) Intervention shoulder (INT 22) Intervention brisket (INT 23) Intervention forequarter (INT 24) 50 800 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 500 1 300 1 300 1 450 1 300 1 450 1 700 1 400 1 550 1 200 1 000 1 200 1 800 1 100 1 600 1 300 1 100 1 300 1 500 1 200 1 450 26. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 56/19 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya ´ultima modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk ˜epe paqaqt ˜glata V jai VII tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop ˜gr (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie bijlagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4); laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 da Comiss˜ao (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a ´ultima redacç˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20) liite V ja VII. (1) Se bilaga V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 56/20 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 2. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh ˜umseir tym oqcamisl ˜ym paqelb ˜aseyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endereços dos organismos de intervenç˜ao — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) Postfach 180203, D-60083 Frankfurt am Main Adickesallee 40 D-60322 Frankfurt am Main Tel. : (49) 69 1564-704/772; Telex: 411727; Telefax: (49) 69 15 64-790/791 DANMARK Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri EU-direktoratet Kampmannsgade 3 DK-1780 København V Tlf. (45) 33 92 70 00; telex 151317 DK; fax (45) 33 92 69 48, (45) 33 92 69 23 ESPA (cid:5)NA FEGA (Fondo Espa ˜nol de Garantía Agraria) Beneficencia, 8 E-28005 Madrid Tel. : (34 1) 347 65 00, 347 63 10; télex: FEGA 23427 E, FEGA 41818 E; fax: (34 1) 521 98 32, 522 43 87 FRANCE OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607 Paris Cedex 12 Téléphone: (33 1) 44 68 50 00; télex: 215330; télécopieur: (33 1) 44 68 52 33 ITALIA AIMA (Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo) Via Palestro 81 I-00185 Roma Tel. 49 49 91; telex: 61 30 03; telefax: 445 39 40/445 19 58 IRELAND Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street IRL-Dublin 2 Tel. Telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98 ÖSTERREICH AMA-Agrarmarkt Austria Dresdner Straße 70 A-1201 Wien Tel. : (431) 33 15 12 20; Telefax: (431) 33 15 12 97 26. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 56/21 PORTUGAL Instituto Nacional de Intervenç˜ao e Garantia Agrícola Rua Fernando Curado Ribeiro, nº 4-G P-1600 Lisboa Tel. : (351-1) 751 85 00; telefax: (351-1) 751 86 15 UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire Tel. (01189) 58 36 26 Fax (01189) 56 67 50