title: Directiva 98/5/CE a parlamentului European și a consiliului din 16 februarie 1998 de facilitare a exercitării cu caracter permanent a profesiei de avocat într-un stat membru, altul decât cel în care s-a obținut calificarea

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
equivalence of diplomas
freedom to provide services
lawyer
right of establishment

formats: pdf print xhtml

text: 24 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 31998L0005 14. 3. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 77/36 DIRECTIVA 98/5/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 16 februarie 1998 de facilitare a exercitării cu caracter permanent a profesiei de avocat într-un stat membru, altul decât cel în care s-a obținut calificarea PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 49 ș(cid:13)i articolul 57 alineatul (1) ș(cid:13)i alineatul (2) prima ș(cid:13)i a treia teză, unei probe de aptitudini conform dispozițiilor Directivei 89/48/CEE, alți avocați pe deplin calificați pot obține această integrare după o anumită perioadă de practică pro- fesională în statul membru gazdă sub titlul profesional din statele membre de origine sau să continue să profeseze sub titlul profesional din statul membru de origine; având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), (4) întrucât această perioadă trebuie să permită avocatului să se integreze în profesie în statul membru gazdă după verificarea experienței sale profesionale în acest stat membru; în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 189b din tratat (3), (5) (6) întrucât, în temeiul articolului 7a din tratat, piața internă presupune un spațiu fără frontiere interne ș(cid:13)i întrucât, în conformitate cu articolul 3 litera (c) din tratat, eliminarea între statele membre a obstacolelor în calea liberei circula- ții a persoanelor ș(cid:13)i serviciilor constituie unul dintre obiectivele Comunității; întrucât, pentru resortisanții statelor membre, aceasta presupune, în special, posibilita- tea de a-ș(cid:13)i exercita profesia, cu titlu independent sau sala- riat, într-un alt stat membru decât cel în care ș(cid:13)i-au obținut calificările profesionale; întrucât, în conformitate cu Directiva 89/48/CEE a Consi- liului din 21 decembrie 1988 privind sistemul general de recunoaș(cid:13)tere a diplomelor de licență eliberate pentru o perioadă de formare profesională de cel puțin trei ani (4), un avocat care este pe deplin calificat într-un stat membru poate deja impune recunoaș(cid:13)terea diplomei sale în vederea stabilirii în alt stat membru pentru a exercita profesia de avocat sub titlul profesional folosit în acel stat; întrucât directiva menționată are ca obiectiv integrarea avocatului în profesie în statul membru gazdă ș(cid:13)i nu urmăreș(cid:13)te să modifice normele profesionale aplicabile în acel stat ș(cid:13)i nici să sustragă avocatul respectiv de la aplicarea acestor norme; întrucât, în timp ce unii avocați se pot integra rapid în pro- fesie în statul membru gazdă, în special prin promovarea (1) (2) (3) (1) JO C 128, 24. 5. 1995, p. 6 ș(cid:13)i JO C 355, 25. 11. 1996, p. 19. JO C 256, 2. 10. 1995, p. 14. (2) (3) Avizul Parlamentului European din 19 iunie 1996 (JO C 198, 8. 7. 1996, p. 85), Poziția Comună a Consiliului din 24 iulie 1997 (JO C 297, 29. 9. 1997, p. 6), Decizia Parlamentului European din 19 noiembrie 1997 (Decizia Consiliului din 15 decembrie 1997). JO L 19, 24. 1. 1989, p. 16. (4) întrucât luarea de măsuri în acest sens, la nivelul Comuni- tății, se justifică nu numai pentru că, în comparație cu sistemul general de recunoaș(cid:13)tere a diplomelor, ea asigură avocaților un mijloc mai simplu prin care se pot integra în profesie într-un stat membru, ci ș(cid:13)i pentru că, prin acordarea posibilității ca avocații să îș(cid:13)i poată exercita profesia cu caracter permanent sub titlul profesional din statul mem- bru de origine într-un stat membru gazdă, se vine în întâmpinarea nevoilor justițiabililor care, datorită fluxurilor comerciale în creș(cid:13)tere rezultate în special din piața internă, necesită consiliere atunci când derulează tranzacții trans- frontaliere în care dreptul internațional, dreptul comunitar ș(cid:13)i drepturile naționale se suprapun adesea; întrucât adoptarea de măsuri la nivelul Comunității se jus- tifică, de asemenea, deoarece numai câteva state membre permit deja pe teritoriul lor exercitarea activităților de avo- cat, în alt mod decât prin prestare de servicii, de către avocații din alte state membre care profesează sub titlul profesional din țara lor de origine; întrucât, cu toate acestea, în statele membre în care există această posibili- tate, modalitățile privind, de exemplu, domeniul de activi- tate ș(cid:13)i obligația de a se înregistra la autoritățile competente diferă considerabil; întrucât o astfel de diversitate de situa- ții se traduce prin inegalități ș(cid:13)i denaturări ale concurenței între avocații din statele membre ș(cid:13)i constituie un obstacol în calea liberei circulații; întrucât numai o directivă de sta- bilire a condițiilor de exercitare a acestei profesii, în alt mod decât prin prestare de servicii, de către avocații ce pro- fesează sub titlul profesional din statul membru de origine are capacitatea să soluționeze aceste dificultăți ș(cid:13)i să ofere aceleaș(cid:13)i oportunități avocaților ș(cid:13)i justițiabililor în toate statele membre; 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 25 (7) (8) întrucât, în conformitate cu obiectivul ei, prezenta direc- tivă nu stabileș(cid:13)te reglementări referitoare la situații de natură strict internă ș(cid:13)i nu aduce atingere normelor profesionale naționale decât în măsura în care este necesar pentru realizarea efectivă a obiectivului său; întrucât nu aduce în special atingere legislației naționale care regle- mentează accesul ș(cid:13)i exercitarea profesiei de avocat sub titlul profesional utilizat în statul membru gazdă; în justiție; gazdă să impună unui avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine să colaboreze cu un avocat local pentru reprezentarea sau apărarea unui cli- ent întrucât această obligație se aplică în conformitate cu interpretarea oferită de Curtea de Justiție a Comunităților Europene, în special în hotărârea sa din 25 februarie 1988 în cauza 427/85, Comisia împotriva Germaniei (2); întrucât este necesar ca avocații menționați în prezenta directivă să aibă obligația de a se înregistra la autoritatea competentă din statul membru gazdă pentru ca aceasta să se poată asigura că ei respectă normele profesionale ș(cid:13)i deontologice din acel stat; întrucât efectul acestei înregis- trări, în ceea ce priveș(cid:13)te jurisdicțiile ș(cid:13)i gradele ș(cid:13)i tipurile de jurisdicții înaintea cărora pot să profeseze avocații, este determinat de legislația aplicabilă avocaților în statul mem- bru gazdă; (11) întrucât, pentru a asigura buna funcționare a justiției, statelor membre ar trebui, prin reglementări speciale, să li se îngăduie să rezerve accesul la cele mai înalte grade de jurisdicție avocaților specializați, fără a împiedica integra- rea avocaților statelor membre care îndeplinesc condițiile necesare; (9) întrucât avocații care nu sunt integrați în profesie în statul membru gazdă au obligația de a profesa în acel stat sub titlul profesional din țara lor de origine pentru a se asigura informarea corectă a consumatorilor ș(cid:13)i pentru a distinge între aceș(cid:13)ti avocați ș(cid:13)i avocații din statul membru gazdă care profesează sub titlul profesional utilizat acolo; (10) întrucât avocaților la care se referă prezenta directivă trebuie să li se permită să acorde consultanță juridică în special în ceea ce priveș(cid:13)te dreptul statului membru de origine, dreptul comunitar, dreptul internațional ș(cid:13)i dreptul din statul membru gazdă; întrucât acest lucru era deja permis, în ceea ce priveș(cid:13)te prestarea de servicii, în temeiul Directivei 77/249/CEE a Consiliului din 22 martie 1977 pentru facilitarea exercitării efective a libertății de a presta servicii a avocaților (1); întrucât, cu toate acestea, este nece- sar să se prevadă, la fel ca în Directiva 77/249/CEE, posi- bilitatea de a exclude din activitățile avocaților care profe- sează sub titlul profesional din țara lor de origine în Regatul Irlanda anumite acte în materie imobiliară ș(cid:13)i Unit ș(cid:13)i succesorală; întrucât prezenta directivă nu aduce în nici un fel atingere dispozițiilor în temeiul cărora în fiecare stat membru anumite activități sunt rezervate altor profesii decât cea de avocat; întrucât este necesar să se reia din Directiva 77/249/CEE posibilitatea ca un stat membru (12) întrucât un avocat înregistrat în statul membru gazdă sub titlul profesional din țara sa de origine trebuie să rămână înregistrat la autoritatea competentă din statul membru de origine pentru a-ș(cid:13)i păstra calitatea de avocat ș(cid:13)i a beneficia de prezenta directivă; întrucât, din acest motiv, colabora- rea este indispensabilă, în cadrul unor eventuale proceduri disciplinare; dintre în special competente autoritățile strânsă (13) întrucât avocații la care se referă prezenta directivă, independent de calitatea lor de avocați salariați sau inde- pendenți în statul membru de origine, îș(cid:13)i pot exercita pro- fesia în calitate de salariați în statul membru gazdă, în cazul în care acel stat membru oferă această posibilitate propri- ilor avocați; (14) întrucât scopul urmărit de prezenta directivă prin faptul că permite avocaților să profeseze în alt stat membru sub titlurile profesionale din țările lor de origine este totodată să le faciliteze obținerea titlului profesional al acelui stat membru gazdă; întrucât, în temeiul articolelor 48 ș(cid:13)i 52 din tratat, astfel cum au fost interpretate de Curtea de Justiție, statul membru gazdă are întotdeauna obligația de a lua în considerare experiența profesională dobândită pe teritoriul său; întrucât după trei ani de activitate efectivă ș(cid:13)i regulată în statul membru gazdă ș(cid:13)i în dreptul acelui stat, inclusiv dreptul comunitar, se poate prezuma că aceș(cid:13)ti avocați au dobândit aptitudinile necesare pentru a se integra complet în profesia de avocat din statul membru gazdă; întrucât, la sfârș(cid:13)itul acestei perioade, avocatul care, după ce a fost (1) JO L 78, 26. 3. 1977, p. 17, directivă modificată ultima dată de Actul de aderare din 1994. (2) Culegere 1988, p. 1123. 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 supus unei verificări, îș(cid:13)i poate dovedi competența profesio- nală în statul membru gazdă, trebuie să poată obține titlul profesional din acel stat membru; întrucât, în cazul în care perioada de activitate profesională efectivă ș(cid:13)i regulată de cel puțin trei ani include o perioadă mai scurtă de practică în dreptul statului membru gazdă, autoritatea ține cont ș(cid:13)i de orice alte cunoș(cid:13)tințe despre dreptul statului respectiv, care se pot verifica într-un interviu; întrucât, în cazul în care nu se dovedeș(cid:13)te îndeplinirea acestor condiții, decizia luată de autoritatea competentă a statului gazdă de a nu eli- bera titlul profesional al statului în conformitate cu modalitățile de facilitare legate de aceste condiții trebuie motivată ș(cid:13)i poate fi supusă căilor de atac de drept intern; (15) întrucât evoluția economică ș(cid:13)i profesională demonstrează că posibilitatea de a exercita profesia de avocat în comun, inclusiv în asociere, a devenit o realitate; întrucât trebuie să se evite ca exercitarea în cadrul unui grup a profesiei în statul membru de origine să fie folosită ca pretext pentru a-i împiedica sau a-i descuraja să se stabilească în statul membru gazdă; întrucât trebuie, cu toate acestea, să li se permită statelor membre să adopte măsuri corespunză- toare pentru a atinge obiectivul legitim de a asigura inde- pendența profesiei; întrucât trebuie prevăzute anumite garanții în toate statele membre care permit exercitarea profesiei în cadrul unui grup, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Obiect, domeniu de aplicare ș(cid:13)i definiții (1) Prezenta directivă are ca obiect facilitarea exercitării cu carac- ter permanent a profesiei de avocat cu titlu independent sau sala- riat într-un alt stat membru decât cel în care s-a obținut califica- rea profesională. (2) În sensul prezentei directive: (a) „avocat” înseamnă orice persoană care este resortisant al unui stat membru ș(cid:13)i care este autorizată să îș(cid:13)i exercite activitățile profesionale sub unul dintre următoarele titluri profesionale: Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt Advokat Rechtsanwalt Δικηγοροζ Portugalia Finlanda Suedia Advogado Asianajaja/Advokat Advokat Regatul Unit Advocate/Barrister/Solicitor (b) „stat membru de origine” înseamnă statul membru în care un avocat a obținut dreptul de a utiliza unul dintre titlurile profesionale menționate la litera (a), înainte de a exercita pro- fesia de avocat într-un alt stat membru; (c) „stat membru gazdă” înseamnă statul membru în care un avo- cat profesează în conformitate cu dispozițiile prezentei directive; (d) „titlu profesional din statul membru de origine” înseamnă titlul profesional utilizat în statul membru în care un avocat a dobândit dreptul de a folosi acest titlu oficial de calificare îna- inte de a exercita profesia de avocat în statul membru gazdă; (e) „grup” înseamnă orice entitate, cu sau fără personalitate juri- dică, constituită în conformitate cu legislația unui stat mem- îș(cid:13)i desfăș(cid:13)oară activitățile bru, profesionale împreună, sub un nume comun; în cadrul căreia avocații (f) „titlu profesional corespunzător” sau „profesie corespunză- toare” înseamnă orice titlu profesional sau orice profesie aflată sub jurisdicția autorității competente la care s-a înregistrat un avocat iar „autoritate competentă” înseamnă această autoritate. în conformitate cu dispozițiile articolului 3, (3) Prezenta directivă se aplică atât avocaților care îș(cid:13)i exercită pro- fesia în mod independent, cât ș(cid:13)i avocaților salariați în statul mem- bru de origine ș(cid:13)i, sub rezerva articolului 8, în statul membru gazdă. (4) Exercitarea profesiei de avocat în sensul prezentei directive nu reglementează prestările de servicii care fac obiectul Directivei 77/249/CEE. Articolul 2 Dreptul de a profesa sub titlul profesional din statul membru de origine Orice avocat are dreptul să exercite cu caracter permanent activitățile menționate la articolul 5 în oricare alt stat membru, sub titlul profesional din statul membru de origine. Abogado/Advocat/Avogado/Abokatu Integrarea în profesia de avocat în statul membru gazdă se face în conformitate cu dispozițiile articolului 10. Avocat Barrister/Solicitor Avvocato Avocat Advocaat Rechtsanwalt Articolul 3 Înregistrarea la autoritatea competentă (1) Un avocat care doreș(cid:13)te să profeseze într-un alt stat membru decât cel în care ș(cid:13)i-a obținut calificarea profesională este obligat să se înregistreze la autoritatea competentă din acel stat. Belgia Danemarca Germania Grecia Spania Franța Irlanda Italia Luxemburg Țările de Jos Austria 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 27 (2) Autoritatea competentă din statul membru gazdă înregis- trează avocatul pe baza prezentării unui certificat care atestă înre- gistrarea lui la autoritatea competentă din statul membru de origine. Aceasta poate impune ca, atunci când este prezentat de către autoritatea competentă din statul membru de origine, certificatul să nu fie mai vechi de trei luni. Aceasta informează autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la înregistrare. (3) În sensul aplicării alineatului (1): — în Regatul Unit ș(cid:13)i Irlanda, avocații care profesează sub un alt titlu profesional decât cel din Regatul Unit sau Irlanda se înre- gistrează fie la autoritatea competentă pentru profesia de „barrister” sau „advocate”, fie la autoritatea competentă pentru profesia de „solicitor”; — în Regatul Unit, autoritatea competentă pentru un „barrister” din Irlanda este cea competentă pentru profesia de „barrister” sau „advocate”ș(cid:13)i autoritatea competentă pentru un „solicitor” din Irlanda este cea competentă pentru profesia de „solicitor”; — în Irlanda, autoritatea competentă pentru un „barrister” sau un „advocate” din Regatul Unit este cea competentă pentru profe- sia de „barrister”ș(cid:13)i autoritatea competentă pentru un „solicitor” din Regatul Unit este cea competentă pentru profesia de „solicitor”. (4) Atunci când autoritatea competentă dintr-un stat membru gazdă publică numele avocaților înregistrați, aceasta publică ș(cid:13)i numele avocaților înregistrați în temeiul prezentei directive. Articolul 4 Exercitarea profesiei sub titlul profesional din statul membru de origine (1) Un avocat care profesează într-un stat membru gazdă sub titlul profesional din statul membru de origine este obligat să îș(cid:13)i exercite profesia sub acest titlu, care trebuie indicat în limba ofi- cială sau în una dintre limbile oficiale ale statului membru de origine, în mod inteligibil ș(cid:13)i astfel încât să se evite confuzia cu titlul profesional din statul membru gazdă. (2) În sensul aplicării alineatului (1), statul membru gazdă poate impune unui avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine să indice organizația profesională din care face parte în statul membru de origine sau jurisdicția la care este admis în aplicarea legislației statului membru de origine. Sta- tul membru gazdă poate impune, de asemenea, unui avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine să menționeze înregistrarea sa la autoritatea competentă din acel stat membru. Articolul 5 Domeniul de activitate (1) Sub rezerva alineatelor (2) ș(cid:13)i (3), un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine exercită ace- leaș(cid:13)i activități profesionale ca ș(cid:13)i un avocat care profesează sub titlul profesional corespunzător din statul membru gazdă ș(cid:13)i poate, în special, să acorde consultanță juridică cu privire la dreptul din comunitar, dreptul statul membru de origine, dreptul internațional ș(cid:13)i dreptul din statul membru gazdă. În orice împrejurare, acesta trebuie să respecte normele de procedură apli- cabile înaintea instanțelor naționale. (2) Statele membre care autorizează, pe teritoriul lor, o anumită categorie de avocați să întocmească acte care conferă competența de a administra bunurile persoanelor decedate sau de a constitui sau a transfera drepturi reale imobiliare care, în alt stat membru, sunt rezervate altor profesii decât aceea de avocat pot exclude de la astfel de activități pe avocații care profesează sub un titlu pro- fesional din statul membru de origine conferit în unul dintre aceste din urmă state membre. (3) Pentru exercitarea activităților legate de reprezentarea ș(cid:13)i apărarea în justiție a unui client ș(cid:13)i în măsura în care dreptul sta- tului membru gazdă rezervă aceste activități avocaților care pro- fesează sub titlul profesional al acelui stat, acesta din urmă poate impune avocaților care profesează sub titlurile profesionale din statele membre de origine să lucreze în colaborare fie cu un avo- cat care profesează înaintea instanțelor sesizate ș(cid:13)i care, atunci când este necesar, poate fi răspunzător înaintea acesteia, fie cu un „avoué”, care îș(cid:13)i exercită profesia pe lângă instanța respectivă. Cu toate acestea, pentru a asigura buna funcționare a justiției, statele membre pot elabora norme speciale de acces la curțile supreme, cum ar fi utilizarea de avocați specializați. Articolul 6 Norme profesionale ș(cid:13)i deontologice aplicabile (1) Indiferent de normele profesionale ș(cid:13)i deontologice care i se aplică în statul membru de origine, avocatul care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine se supune acelo- raș(cid:13)i norme profesionale ș(cid:13)i deontologice ca ș(cid:13)i avocații care profe- sează sub titlul profesional corespunzător din statul membru gazdă, în ceea ce priveș(cid:13)te toate activitățile pe care le exercită pe teritoriul acestuia. (2) Avocaților care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine trebuie să li se asigure reprezentarea cores- punzătoare în organizațiile profesionale ale statului membru 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 gazdă. Această reprezentare implică cel puțin dreptul de vot în alegerile pentru organele de conducere ale acelor organizații. de fond, ca urmare a unei decizii a autorității competente din statul membru gazdă privind un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine. (3) Statul membru gazdă poate impune unui avocat care profe- sează sub titlul profesional din statul membru de origine fie să încheie o asigurare de răspundere profesională, fie să se afilieze la un fond de garantare profesională în conformitate cu normele pe care acel stat le stabileș(cid:13)te pentru activitățile profesionale exerci- tate pe teritoriul său. Cu toate acestea, un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine este exonerat de această obligație, în cazul în care face dovada unei asigurări plătite sau a unei garanții încheiate în conformitate cu normele din statul membru de origine, în măsura în care asigurarea sau garanția este echivalentă din punctul de vedere al condițiilor ș(cid:13)i al acoperirii. în care echivalarea este doar parțială, autoritatea competentă din statul membru gazdă poate impune încheierea unei asigurări sau a unei garanții suplimentare pentru a acoperi elementele care nu sunt deja acoperite de asigurarea sau garanția încheiate în conformitate cu normele din statul membru de origine. În cazul (5) Deș(cid:13)i nu este o condiție necesară pentru luarea unei decizii de către autoritatea competentă din statul membru gazdă, retragerea temporară sau permanentă de către autoritatea competentă din statul membru de origine a autorizației de exercitare a profesiei conduce automat la interdicția temporară sau permanentă ca avocatul în cauză să profeseze sub titlul profesional din statul membru de origine în statul membru gazdă. Articolul 8 Exercitarea profesiei ca avocat salariat Articolul 7 Proceduri disciplinare Un avocat înregistrat într-un stat membru sub titlul profesional din statul membru de origine poate profesa ca avocat salariat în serviciul altui avocat, într-o asociere sau societate de avocați sau al unei întreprinderi publice sau private, în măsura în care statul membru gazdă permite acest lucru avocaților înregistrați sub titlul profesional utilizat în acel stat. (1) În cazul neîndeplinirii de către un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine a obligațiilor în vigoare în statul membru gazdă, se aplică normele de procedură, sancțiunile ș(cid:13)i căile de atac prevăzute în statul membru gazdă. Articolul 9 Motivare ș(cid:13)i căi de atac (2) Înainte de a iniția o procedură disciplinară împotriva unui avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine, autoritatea competentă din statul membru gazdă infor- mează autoritatea competentă din statul membru de origine cât mai curând posibil, furnizând toate informațiile utile. Primul paragraf se aplică, mutatis mutandis, în cazul în care este inițiată o procedură disciplinară de către autoritatea competentă din statul membru de origine, care informează corespunzător autoritatea competentă din statul sau statele membre gazdă. (3) Fără a aduce atingere competenței decizionale a autorității competente din statul membru gazdă, aceasta cooperează pe tot parcursul întregii proceduri disciplinare cu autoritatea compe- tentă din statul membru de origine. În special, statul membru gazdă adoptă dispozițiile necesare pentru ca autoritatea compe- tentă din statul membru de origine să îș(cid:13)i poată prezenta observa- țiile înaintea instanțelor competente să soluționeze în căile de atac. (4) Autoritatea competentă din statul membru de origine decide cum să acționeze, în aplicarea propriilor norme de procedură ș(cid:13)i Deciziile de a refuza înregistrarea menționată la articolul 3 sau de a anula această înregistrare, precum ș(cid:13)i deciziile de pronunțare a sancțiunilor disciplinare trebuie motivate. Aceste decizii pot face obiectul căilor de atac de drept intern. Articolul 10 Asimilarea cu avocatul statului membru gazdă în domeniul dreptului acelui stat, (1) Un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine ș(cid:13)i care îș(cid:13)i desfăș(cid:13)oară activitatea efectiv ș(cid:13)i cu regularitate, pe o perioadă de cel puțin trei ani în statul membru inclusiv dreptul gazdă, comunitar, este exceptat de la îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 89/48/CEE pentru a fi admis în profesia de avocat în statul membru gazdă. „Activi- tate desfăș(cid:13)urată efectiv ș(cid:13)i cu regularitate” înseamnă exercitarea reală a activității, fără nici o altă întrerupere decât cele care rezultă din evenimentele vieții de zi cu zi. 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 29 Avocatul în cauză are obligația de a aduce dovada în fața autori- tății competente din statul membru gazdă în legătură cu această activitate efectivă exercitată cu regularitate în statul membru gazdă pe o perioadă de cel puțin trei ani în domeniul dreptului statului membru gazdă. În acest scop: pe care a exercitat-o în acel stat sunt evaluate pe baza unui interviu de către autoritatea competentă a statului membru gazdă, interviu al cărui scop este de a verifica caracterul efec- tiv ș(cid:13)i regularitatea activității exercitate. (a) avocatul furnizează autorității competente din statul membru gazdă toate informațiile ș(cid:13)i documentele utile, în special despre numărul ș(cid:13)i natura cauzelor în care a acordat asistență juridică; Decizia autorității competente din statul membru gazdă de a nu acorda autorizația în cazul în care nu s-a prezentat dovada că cerințele stabilite în primul paragraf au fost îndeplinite trebuie motivată ș(cid:13)i poate face obiectul căilor de atac de drept intern. (b) autoritatea competentă a statului membru gazdă poate să verifice caracterul efectiv ș(cid:13)i regularitatea activității exercitate ș(cid:13)i poate să ceară, dacă este necesar, avocatului să ofere, verbal sau în scris, clarificări sau precizări suplimentare referitoare la informațiile ș(cid:13)i documentele menționate la litera (a). Decizia luată de autoritatea competentă din statul membru gazdă de a nu acorda o exceptare în cazul în care nu s-a prezentat dovada că cerințele prevăzute în primul paragraf au fost îndeplinite trebuie motivată ș(cid:13)i poate face obiectul căilor de atac de drept intern. (4) Autoritatea competentă din statul membru gazdă poate, printr-o decizie motivată ș(cid:13)i care poate face obiectul căilor de atac de drept intern, să refuze să acorde unui avocat permisiunea de a beneficia de dispozițiile prezentului articol, în cazul în care con- sideră că aceasta ar aduce atingere ordinii publice, în special ca urmare a unor abateri disciplinare, a unor plângeri sau incidente de orice fel. (5) Reprezentanții cu examinarea cererii trebuie să păstreze confidențialitatea asupra informațiilor primite. competente însărcinați autorității (2) Un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine într-un stat membru gazdă poate, în orice moment, să impună ca diploma lui să fie recunoscută în conformitate cu Directiva 89/48/CEE, în vederea obținerii admi- terii în profesia de avocat în statul membru gazdă ș(cid:13)i a exercitării acesteia sub titlul profesional corespunzător profesiei din acel stat membru. (6) Un avocat admis în profesia de avocat în statul membru gazdă în conformitate cu modalitățile prevăzute la alineatele (1), (2) ș(cid:13)i (3) are dreptul să folosească, pe lângă titlul profesional corespun- zător profesiei de avocat din statul membru gazdă, titlul profesio- nal din țara lui de origine, exprimat în limba oficială sau în una dintre limbile oficiale ale statului membru de origine. (3) Un avocat care profesează sub titlul profesional din statul membru de origine ș(cid:13)i care a desfăș(cid:13)urat în mod efectiv ș(cid:13)i cu regu- laritate o activitate profesională în statul membru gazdă pe o peri- oadă de cel puțin trei ani, dar pe o perioadă mai scurtă în domeniul dreptului acelui stat membru, poate obține de la autoritatea competentă din statul membru gazdă admiterea în profesia de avocat în statul membru gazdă ș(cid:13)i dreptul de a o prac- tica sub titlul profesional corespunzător profesiei din acel stat membru, fără a fi obligat să îndeplinească condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 89/48/CEE, în condițiile ș(cid:13)i în conformitate cu procedura descrisă mai jos: (a) autoritatea competentă din statul membru gazdă ia în consi- derare activitatea exercitată efectiv ș(cid:13)i cu regularitate în cursul perioadei prevăzute mai sus ș(cid:13)i orice cunoș(cid:13)tințe ș(cid:13)i experiență profesională în dreptul statului membru gazdă, orice partici- pare la cursuri ș(cid:13)i seminarii despre dreptul statului membru gazdă, inclusiv dreptul profesional ș(cid:13)i deontologia; (b) avocatul pune la dispoziția autorității competente din statul membru gazdă orice informație ș(cid:13)i documentație utilă, în spe- cial despre cauzele în care a acordat asistență juridică. Activi- tatea exercitată efectiv ș(cid:13)i cu regularitate de către avocat în statul membru gazdă ș(cid:13)i capacitatea sa de a continua activitatea Articolul 11 Exercitarea profesiei în cadrul unui grup În cazul în care este autorizată exercitarea profesiei în cadrul unui grup de către avocații care îș(cid:13)i exercită activitățile sub titlul profe- sional corespunzător, se aplică următoarele dispoziții cu privire la avocații care doresc să exercite activități cu acest titlu sau care se înregistrează la autoritatea competentă. (1) Unul sau mai mulți avocați care aparțin aceluiaș(cid:13)i grup în statul membru de origine ș(cid:13)i care profesează sub titlul profesional din țara lor de origine într-un stat membru gazdă îș(cid:13)i pot exercita activitățile profesionale în cadrul unei sucursale sau agenții a grupului lor din statul membru gazdă. Cu toate acestea, în cazul în care normele fundamentale care reglementează acel grup în statul membru de origine sunt incompatibile cu normele fundamentale care rezultă din actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative din statul membru gazdă, acestea din urmă se aplică în măsura în care respectarea lor este justificată de interesul general constând în protecția clientului ș(cid:13)i a terților. 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 (2) Fiecare stat membru permite unuia sau mai multor avocați din acelaș(cid:13)i grup sau din acelaș(cid:13)i stat membru de origine care pro- fesează pe teritoriul său sub titlul profesional din statul mem- bru de origine accesul la o formă de exercitare a profesiei în cadrul unui grup. În cazul în care statul membru oferă avocaților săi posibilitatea alegerii între mai multe forme de exercitare a profesiei în cadrul unui grup, aceleaș(cid:13)i forme stau ș(cid:13)i la dispoziția avocaților menționați anterior. Modalitățile în conformitate cu care aceș(cid:13)ti avocați îș(cid:13)i exercită activitățile în comun în statul membru gazdă sunt reglementate de actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative din statul membru res- pectiv. Articolul 12 Denumirea grupului Indiferent de modalitățile în conformitate cu care avocații profesează sub titlul profesional din statul membru de origine în statul membru gazdă, aceș(cid:13)tia pot folosi denumirea oricărui grup căruia îi aparțin în statul membru de origine. Statul membru gazdă poate impune ca, pe lângă denumirea reglementată la primul paragraf, să se menționeze forma juridică a grupului din statul membru de origine ș(cid:13)i numele membrilor grupului care profesează în statul membru gazdă. (3) Statul membru gazdă adoptă măsurile necesare pentru a per- mite, de asemenea, exercitarea profesiei în comun între: Articolul 13 (a) mai mulți avocați din diferite state membre care profe- sează sub titlurile profesionale din statele membre de origine; Cooperarea dintre autoritățile competente din statul membru de origine ș(cid:13)i cel gazdă ș(cid:13)i confidențialitatea (b) unul sau mai mulți avocați care fac parte din categoria menționată la litera (a) ș(cid:13)i unul sau mai mulți avocați din statul membru gazdă. Modalitățile în conformitate cu care aceș(cid:13)ti avocați îș(cid:13)i exercită activitățile în comun în statul membru gazdă sunt reglemen- tate de actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative din statul membru respectiv. Pentru a facilita aplicarea prezentei directive ș(cid:13)i pentru a evita aplicarea incorectă a dispozițiilor sale cu scopul unic de a eluda reglementările aplicabile în statul membru gazdă, autoritatea competentă din statul membru gazdă ș(cid:13)i autoritatea competentă din statul membru de origine colaborează strâns ș(cid:13)i îș(cid:13)i oferă reciproc asistență. Acestea trebuie să păstreze confidențialitatea asupra informațiilor pe care le schimbă între ele. (4) Un avocat care doreș(cid:13)te să profeseze sub titlul profesional din statul membru de origine informează autoritatea competentă din statul membru gazdă despre faptul că este membru al unui grup în statul membru de origine ș(cid:13)i furnizează toate informațiile utile despre acel grup. (5) Prin derogare de la punctele 1-4, un stat membru gazdă, în măsura în care interzice avocaților care profesează sub pro- priul titlu profesional corespunzător să exercite profesia de avocat într-un grup în care unele persoane nu sunt membre ale acestei categorii profesionale, poate refuza să permită unui avocat înregistrat sub titlul profesional din statul membru de origine să profeseze pe teritoriul său ca membru al grupului său. Se consideră că grupul include persoane care nu sunt membre ale acestei categorii profesionale în cazul în care: — capitalul grupului este deținut în întregime sau parțial sau Articolul 14 Desemnarea autorităților competente desemnează competente Statele membre împuternicite să primească cererile ș(cid:13)i să ia deciziile la care se face referire în prezenta directivă până la 14 martie 2000. Statele membre informează celelalte state membre ș(cid:13)i Comisia cu privire la aceasta. autoritățile Articolul 15 Raportarea de către Comisie În termen de cel mult zece ani de la intrarea în vigoare a prezentei raportează Parlamentului European ș(cid:13)i directive, Comisia Consiliului cu privire la progresul în aplicarea directivei. înregistrat — se utilizează denumirea sub care profesează sau — se exercită puterea de decizie, de fapt sau de drept, După toate consultările necesare, Comisia îș(cid:13)i prezintă cu această ocazie concluziile ș(cid:13)i orice modificări care pot fi aduse sistemului existent. de către persoane care nu au calitatea de avocați în sensul articolului 1 alineatul (2). În cazul în care normele fundamentale care reglementează un grup de avocați din statul membru de origine sunt incompa- tibile fie cu normele în vigoare în statul membru gazdă, fie cu dispozițiile primului paragraf, statul membru gazdă se poate opune deschiderii unei sucursale sau unei agenții pe teritoriul său fără restricțiile prevăzute la punctul 1. Articolul 16 Transpunerea (1) Statele membre adoptă actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 14 martie 2000. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 31 Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o ase- menea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre sta- bilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Articolul 18 Destinatari Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 16 februarie 1998. Articolul 17 Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării ei în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele Preș(cid:13)edintele J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 458/98 von Roberta ANGELILLI an die Kommission. Telecom Italia und Stadt Rom - Glasfasernetz

eurovoc_concepts:
Italy
advertising malpractice
competition
competition law
information technology
technological change
telecommunications
telecommunications equipment
transmission network
urban infrastructure

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 460/98 del Shaun SPIERS a la Comisión. Bienestar de las gallinas ponedoras

eurovoc_concepts:
animal welfare
intensive livestock farming
laying poultry

formats: html pdf print

text: C 402/12 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 El 6 y 7 abril 1998 se celebr(cid:243) una reuni(cid:243)n cient(cid:237)fica organizada y financiada por la Comisi(cid:243)n sobre el problema aœn no resuelto de la persistencia de la peste porcina clÆsica entre los jabal(cid:237)es silvestres de algunas zonas de Alemania, Italia y Francia. El ComitØ Veterinario Permanente y el ComitØ Cient(cid:237)fico Veterinario tratarÆn este asunto, con el fin de revisar la adecuaci(cid:243)n de las medidas adoptadas hasta el momento. Las pØrdidas econ(cid:243)micas como consecuencia del brote de la epidemia son dif(cid:237)ciles de estimar con precisi(cid:243)n. Los Estados miembros afectados compensarÆn por el sacrificio sanitario de los cerdos en caso de brote. La Comisi(cid:243)n reembolsarÆ el 50 % de estos costes (estimaci(cid:243)n de la participaci(cid:243)n de la Comunidad respecto de los brotes de 1997: 116,8 millones de ecus). AdemÆs la Comisi(cid:243)n ha adoptado determinadas decisiones por las que se aplican medidas excepcionales de apoyo al mercado en los Estados miembros afectados por la enfermedad. La Comunidad reembolsarÆ hasta un 70 % del coste de las medidas (participaci(cid:243)n de la Comunidad en 1997: 497,59 millones de ecus). (1) DO L 47 de 21. 2. 1980. (98/C 402/012) PREGUNTA ESCRITA P-0460/98 de Shaun Spiers (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de febrero de 1998) Asunto: Bienestar de las gallinas ponedoras ¿CuÆndo tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de presentar propuestas sobre la mejora del bienestar de las gallinas ponedoras? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de marzo de 1998) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-115/98 de la Sra Pollack (1). (1) DO C 304 de 2. 10. 1998, p. 33. (98/C 402/013) PREGUNTA ESCRITA E-0469/98 de Richard Howitt (PSE) a la Comisi(cid:243)n (27 de febrero de 1998) Asunto: Funci(cid:243)n de las orientaciones en la aprobaci(cid:243)n de programas de los Fondos estructurales, segœn se acord(cid:243) en la reuni(cid:243)n con carÆcter informal del Consejo celebrada en Irlanda los d(cid:237)as 14 y 15 de noviembre de 1996 ¿C(cid:243)mo evalœa la Comisi(cid:243)n la eficacidad con que la publicaci(cid:243)n de las orientaciones a nivel de la Comisi(cid:243)n afecta a los programas concretos en el seno de los Estados miembros? ¿QuØ medidas ha adoptado la Comisi(cid:243)n para efectuar dicha evaluaci(cid:243)n? ¿Tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de incluir la continuaci(cid:243)n de dichas orientaciones en sus nuevas propuestas de programas de los Fondos estructurales? En caso afirmativo, ¿quØ nueva consulta se celebrarÆ sobre las orientaciones y en quØ plazo espera la Comisi(cid:243)n concertarlas? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de abril de 1998) Tal como se indica en el documento de la Comisi(cid:243)n publicado el 30 mayo 1997 (1), las orientaciones, junto con las evaluaciones intermedias de los programas, pueden servir de base para los ajustes que haya que introducir con ocasi(cid:243)n de la evaluaci(cid:243)n intermedia de los programas sexenales de 1994-1999


title: 98/161/EG: Entscheidung des Rates vom 16. Februar 1998 zur Ermächtigung des Königreichs der Niederlande, eine von Artikel 2 und Artikel 28a Absatz 1 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT
approximation of laws
metal waste
tax harmonisation
waste recycling

text: 24. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 53/19 ENTSCHEIDUNG DES RATES vom 16. Februar 1998 zur Erm(cid:132)chtigung des K(cid:148)nigreichs der Niederlande, eine von Artikel 2 und Artikel 28a Absatz 1 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:129)ber die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden (98/161/EG) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Sechste Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechts- vorschriften der Mitgliedstaaten (cid:129)ber die Umsatzsteuern einheitliche — Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: steuerpflichtige Bemessungsgrundlage (1), insbesondere auf Artikel 27, auf Vorschlag der Kommission, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 27 Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig jeden Mitgliedstaat erm(cid:132)chtigen, von der genannten Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen einzuf(cid:129)hren oder zu verl(cid:132)ngern, um die Erhebung der Steuer zu vereinfachen oder Steuerhinterziehungen oder -umge- hungen zu verh(cid:129)ten. Mit Schreiben, das am 9. Juni 1997 bei der Kommission eingetragen wurde, hat das K(cid:148)nigreich der Niederlande eine Erm(cid:132)chtigung zur Anwendung einer von Artikel 2 und Artikel 28a Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG abweichenden Regelung beantragt. Gem(cid:132)ß Artikel 27 Absatz 3 der Richtlinie 77/388/EWG wurden die anderen Mitgliedstaaten mit Schreiben vom 10. September 1997 von dem Antrag der Niederlande in Kenntnis gesetzt. Die Ausnahmeregelung umfaßt zum einen eine Steuerbe- freiung f(cid:129)r innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisen-Altmaterial und -Abfallstoffen bei Steuerpflichtigen mit von weniger als 2,5 Millionen NLG und zum anderen eine Steuerbefreiung f(cid:129)r innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisenmetallen. einem Jahresumsatz Steuerpflichtige, deren Ums(cid:132)tze unter die von der Ausnahmeregelung vorgesehenen Befreiungen fallen, k(cid:148)nnen unter den vom K(cid:148)nigreich der Niederlande fest- gelegten Voraussetzungen die Erlaubnis erhalten, die betreffenden Ums(cid:132)tze nicht der Ausnahmeregelung zu unterwerfen. (1) ABl. L 145 vom 13. 6. 1977, S. 1. Richtlinie zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Richtlinie 96/95/EG (ABl. L 338 vom 28. 12. 1996, S. 89) Die Ausnahmeregelung dient sowohl der Vereinfachung der Steuererhebung als auch der Bek(cid:132)mpfung der Steuer- hinterziehung, da auf diese Weise eine Kategorie von Steuerpflichtigen von der Anwendung der MwSt. ausge- nommen werden kann, bei der ein gegen(cid:129)ber den Einnahmen unverh(cid:132)ltnism(cid:132)ßiger Aufwand f(cid:129)r Steuerkon- trolle und -einziehung erforderlich w(cid:132)re. Die Ausnahmeregelung erf(cid:129)llt damit die Vorausset- zungen des Artikels 27 der Richtlinie 77/388/EWG. Die Kommission hat am 10. Juli 1996 ein Arbeitspro- gramm mit einem Zeitplan f(cid:129)r Vorschl(cid:132)ge verabschiedet, das einen allm(cid:132)hlichen, stufenweisen (cid:154)bergang zu einem neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystem f(cid:129)r den Binnenmarkt vorsieht. Die Geltungsdauer der Erm(cid:132)chtigung ist bis zum 31. Dezember 1999 befristet, um zu diesem Zeitpunkt die Vereinbarkeit der Ausnahmeregelung mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuer- systems (cid:129)berpr(cid:129)fen zu k(cid:148)nnen. Die Ausnahmeregelung hat keine Auswirkungen auf die MwSt. -Eigenmittel der Gemeinschaft — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Das K(cid:148)nigreich der Niederlande wird erm(cid:132)chtigt, im Altmaterial- und Abfallsektor bis zum 31. Dezember 1999 eine besondere Steuerregelung anzuwenden, die von der Richtlinie 77/388/EWG abweichende Bestimmungen enth(cid:132)lt. Diese Bestimmungen sind in den Artikeln 2, 3 und 4 dieser Entscheidung aufgef(cid:129)hrt. Artikel 2 Abweichend von Artikel 2 der Richtlinie 77/388/EWG sind von der MwSt. befreit: — Lieferung von Altmaterial und Abfallstoffen durch Unternehmen mit einem Jahresumsatz von weniger als 2,5 Millionen NLG. Der Umsatz mit Nichteisen- metallen kann bei der Bestimmung dieser Schwelle unber(cid:129)cksichtigt bleiben; — Lieferung von Nichteisenmetallen. L 53/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 24. 2. 98 Artikel 3 Abweichend von Artikel 28a Absatz 1 Buchstabe a) der Richtlinie 77/388/EWG sind von der MwSt. befreit: — innergemeinschaftlicher Erwerb von Altmaterial und Abfallstoffen durch Unternehmen mit einem Jahres- umsatz von weniger als 2,5 Millionen NLG. Der Umsatz mit Nichteisenmetallen kann bei der Bestim- mung dieser Schwelle unber(cid:129)cksichtigt bleiben; — innergemeinschaftlicher Erwerb von Nichteisenme- tallen. Artikel 4 Steuerpflichtige, deren Ums(cid:132)tze unter die in den Artikeln 2 und 3 genannten Befreiungen fallen, k(cid:148)nnen die Erlaubnis erhalten, die betreffenden innergemeinschaft- lichen Lieferungen und Erwerbe nicht der Ausnahmere- gelung zu unterwerfen, die Gegenstand dieser Entschei- dung ist. Artikel 5 Diese Entscheidung ist an das K(cid:148)nigreich der Nieder- lande gerichtet. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 16. Februar 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident G. BROWN


title: Reglamento (CE) n° 368/98 del Consejo de 16 de febrero de 1998 por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glifosato originarias de la República Popular de China y por el que se percibe definitivamente el derecho provisional impuesto

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
chemical product
import
originating product

text: 18. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 47/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 368/98 DEL CONSEJO de 16 de febrero de 1998 por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importa- ciones de glifosato originarias de la Rep(cid:156)blica Popular de China y por el que se percibe definitivamente el derecho provisional impuesto EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de pa(cid:146)ses no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, el apartado 4 de su art(cid:146)culo 9, Vista la propuesta presentada por la Comisi(cid:155)n previa consulta al Comit(cid:130) consultivo, Considerando lo que sigue: (1) (2) (3) (4) (5) A. MEDIDAS PROVISIONALES Mediante el Reglamento (CE) no 1731/97 (2) de la Comisi(cid:155)n (en su lo sucesivo denominado «el Regla- establecieron derechos mento provisional») provisionales antidumping sobre las importaciones de glifosato clasificadas en los c(cid:155)digos NC ex 2931 00 80 y ex 3808 30 27 originarias de la Rep(cid:156)- blica Popular de China. se B. PROCEDIMENDO ULTERIOR Tras la imposici(cid:155)n de las medidas antidumping provisionales, varias partes interesadas presentaron observaciones por escrito. Los importadores en la Comunidad, los exporta- dores chinos y los dos productores comunitarios denunciantes solicitaron y les fue concedida la posibilidad de ser o(cid:146)dos. La Comisi(cid:155)n sigui(cid:155) recabando y verificando toda la informaci(cid:155)n que consider(cid:155) necesaria para sus conclusiones definitivas. Se inform(cid:155) a las partes de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base estaba previsto recomendar la imposici(cid:155)n de derechos antidum- ping definitivos y la percepci(cid:155)n definitiva de los (1) DO L 56 de 6. 3. 1996, p. 1; Reglamento modificado por el Reglamento (CE) no 2331/96 (DO L 317 de 6. 12. 1996, p. 1). (2) DO L 243 de 5. 9. 1997, p. 7. (6) (7) (8) importes garantizados a trav(cid:130)s de los derechos provisionales. Tambi(cid:130)n se les concedi(cid:155) un plazo para presentar observaciones a ra(cid:146)z de la comunica- ci(cid:155)n de esta informaci(cid:155)n. las partes Las observaciones orales y por escrito presentadas por fueron examinadas cuando se consider(cid:155) apropiado y tenidas en cuenta debidamente en las conclusiones definitivas de la Comisi(cid:155)n. interesadas C. PRODUCTO CONSIDERADO Y PRODUCTO SIMILAR 1. Producto considerado Tal como se recoge en el considerando 10 del Reglamento provisional, el producto considerado es el glifosato. Este producto puede producirse en diferentes grados o formas de concentraci(cid:155)n, de los cuales los principales son los siguientes: formulado (generalmente con 36 % de contenido de glifo- sato), sal (con 62 %), torta (con 84 %) y (cid:145)cido (con 95 %). concentrada Para reducir los costes de transporte, los distribui- dores compran normalmente glifosato en una forma (cid:145)cido, pero tambi(cid:130)n sal) y lo diluyen para obtener el glifosato formulado, la (cid:156)nica forma que puede utilizarse como producto final, es decir, como herbicida no selectivo. (generalmente Los exportadores chinos y varios importadores en la Comunidad alegaron que las diversas formas de glifosato antes mencionadas no pod(cid:146)an conside- rarse como un solo producto porque presentaban diferencias sustanciales en t(cid:130)rminos de coste, carac- ter(cid:146)sticas del cliente, precio y uso final. Un impor- tador adujo, en concreto, que la transformaci(cid:155)n del (cid:145)cido en glifosato formulado requer(cid:146)a un trata- miento qu(cid:146)mico adicional y que el producto L 47/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 2. 98 formulado resultante pose(cid:146)a una composici(cid:155)n qu(cid:146)mica distinta que la de la forma (cid:145)cida. Los importadores consideraron que, por consiguiente, la forma (cid:145)cida, que supone la mayor parte de todo el glifosato importado de la Rep(cid:156)blica Popular de China durante el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n, y la forma formulada, que supone la mayor parte de las ventas de la industria de la Comunidad en el mismo per(cid:146)odo, no pod(cid:146)an considerarse como un (cid:156)nico producto. (9) Sin embargo, estas demandas no se consideraron justificadas por las razones siguientes: (cid:190) Adem(cid:145)s, (cid:190) En el curso de la invetigaci(cid:155)n se constat(cid:155) que no hab(cid:146)a diferencias b(cid:145)sicas en las caracter(cid:146)s- ticas y propiedades qu(cid:146)micas de todas las formas antes mencionadas de glifosato. Efecti- vamente, aunque el (cid:145)cido constituya una etapa intermedia en la producci(cid:155)n de la forma formulada, el (cid:145)cido contiene ya las propiedades qu(cid:146)micas esenciales del producto formulado. las previamente aunque glifosato tengan diversos mencionadas de grados de concentraci(cid:155)n, lo que justifica las diferencias en el coste o el precio, el coste de transformaci(cid:155)n de uno al otro no es sustancial. (cid:190) Finalmente, deber(cid:146)a considerarse que todas las formas se destinan al mismo uso final, es decir, como herbicida, aunque en el caso del (cid:145)cido, de la sal y de la torta han de someterse a una transformaci(cid:155)n posterior para convertirse en formulado, y no pueden utilizarse para cual- quier otro prop(cid:155)sito. formas (10) Por lo tanto se concluy(cid:155) que todas las formas debe- r(cid:146)an considerarse como un mismo producto a los fines de la investigaci(cid:155)n con independencia de la concentraci(cid:155)n de glifosato. 2. Producto similar (11) Un importador aleg(cid:155) que el proceso de producci(cid:155)n de glifosato utilizado en la Comunidad y en Brasil (el pa(cid:146)s an(cid:145)logo) es diferente del que se utiliza en la Rep(cid:156)blica Popular de China y que, por consi- guiente, los productos que resultan de estos diversos procesos no son semejantes. (12) (13) La investigaci(cid:155)n ha confirmado que el proceso de producci(cid:155)n utilizado en la Comunidad y Brasil, por una parte, y el utilizado en la Rep(cid:156)blica Popular de China, por otra, era diferente. Sin embargo, se constat(cid:155) que el glifosato producido por cualquiera de estos procesos era los aspectos. id(cid:130)ntico en todos En ausencia de otros argumentos, se confirm(cid:155) que el glifosato exportado a la Comunidad por la Rep(cid:156)- blica Popular de China y el producido y vendido por la industria de la Comunidad eran semejantes en todos los aspectos. Lo mismo se aplicaba al glifosato producido en Brasil en relaci(cid:155)n con el glifosato exportado por la Rep(cid:156)blica Popular de China y el producido en la Comunidad. Todos estos productos son, por lo tanto, productos simi- lares en el sentido del apartado 4 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 384/96 (en adelante denomi- nado «el Reglamento de base»). D. DUMPING 1. Pa(cid:146)s an(cid:145)logo (14) Algunos exportadores e importadores reiteraron su oposici(cid:155)n a la selecci(cid:155)n de Brasil como pa(cid:146)s an(cid:145)logo e hicieron varias contrapropuestas. Los exportadores importadores en especial adujeron que la Comisi(cid:155)n no hizo todo lo que deb(cid:146)a para verificar alternativos propuestos eran m(cid:145)s apropiados que Brasil. los pa(cid:146)ses los si y (15) A ese respecto, la Comisi(cid:155)n hizo un examen deta- llado de las contrapropuestas. Deber(cid:146)a advertirse que en Indonesia todos los productores se negaron a cooperar con la investigaci(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n. Mientras que en Brasil hay dos productores e importaciones significativas del producto afectado, la India y Malasia los en Argentina, Australia, mercados por dominados claramente empresas vinculadas al principal productor denun- ciante establecido en la Comunidad, es decir, Monsanto. En estas circunstancias, se concluy(cid:155) que ninguno de los pa(cid:146)ses propuestos era una opci(cid:155)n m(cid:145)s apropiada que Brasil. est(cid:145)n 2. Valor normal (16) Los exportadores solicitaron a la Comisi(cid:155)n que justificara la determinaci(cid:155)n del valor normal calcu- lado para el (cid:145)cido mientras que se utilizaban, sin embargo, los precios internos para el producto formulado. (17) A este respecto deber(cid:146)a advertirse que, seg(cid:156)n se explic(cid:155) a los exportadores en el curso de la investi- gaci(cid:155)n, el valor normal para el (cid:145)cido se calcul(cid:155) de conformidad con el apartado 3 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento de base porque las ventas nacionales a clientes independientes, aunque se vendieran en cantidades representativas, no se vendieron en el curso de operacions comerciales normales. En ausencia de otros argumentos referentes al c(cid:145)lculo de valor normal, se confirma por la presente la determinaci(cid:155)n provisional. (18) (19) 3. Precio de exportaci(cid:155)n En ausencia de otros argumentos referentes al c(cid:145)lculo del precio de exportaci(cid:155)n, se confirma por la presente la determinaci(cid:155)n provisional. 4. Comparaci(cid:155)n Los exportadores alegaron que, a la hora de deter- minar el margen del dumping, la Comisi(cid:155)n hab(cid:146)a comparado precios de exportaci(cid:155)n del (cid:145)cido con el valor normal medio ponderado tanto del (cid:145)cido como del producto formulado. A este respecto cabe destacar que los precios de exportaci(cid:155)n para el (cid:145)cido solamente se compararon con el valor normal para el (cid:145)cido. El mismo m(cid:130)todo se utiliz(cid:155) para el glifosato formulado. Sobre esta base se calcul(cid:155) un margen de dumping medio ponderado. 18. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 47/3 (20) (21) (22) 5. M(cid:145)rgenes de dumping La metodolog(cid:146)a utilizada para determinar el margen de dumping definitivo es la misma que la utilizada para el c(cid:145)lculo del margen de dumping provisional. En ausencia de cualquier modificaci(cid:155)n en la definici(cid:155)n del valor normal y del precio de exportaci(cid:155)n, se confirma por la presente la deter- minaci(cid:155)n provisional. El margen de dumping establecido para las deter- minaciones definitivas, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Comunidad, es del 38,2 %. E. PERJUICIO 1. Consumo en el mercado comunitario Para determinar el consumo total aparente en el mercado comunitario, la Comisi(cid:155)n a(cid:157)adi(cid:155) las ventas de los productores comunitarios a las importaciones en la Comunidad. (23) Un examen ulterior de los vol(cid:156)menes de las importaciones que proven(cid:146)an tanto de la Rep(cid:156)blica Popular de China como de otros terceros pa(cid:146)ses dio lugar a cambios de menor importancia en el volumen total de las importaciones y, por lo tanto, en las cifras de consumo durante el per(cid:146)odo exami- nado. Con estos datos, el consumo comunitario aument(cid:155) un 130 % entre 1991 y el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. (24) (25) 2. Volumen y cuota de mercado de las importa- ciones Varios importadores impugnaron la determinaci(cid:155)n de la cuota de mercado de las importaciones origi- narias de la Rep(cid:156)blica Popular de China, tal como fue establecida en el Reglamento provisional. Alegaron que esta cuota de mercado estaba sobres- timada porque no tuvo en cuenta la importacia relativa de las importaciones procedentes de otros tales como Estados Unidos de terceros pa(cid:146)ses, Am(cid:130)rica, India, Suiza y Jap(cid:155)n, que, seg(cid:156)n estos importadores, era sustancial de acuerdo con las estad(cid:146)sticas de Eurostat. En este contexto, cabe recordar que, en la etapa provisional, la determinaci(cid:155)n de las importaciones originarias de terceros pa(cid:146)ses con excepci(cid:155)n de la Rep(cid:156)blica Popular de China, se bas(cid:155) en la infor- maci(cid:155)n proporcionada por los importadores comu- nitarios que cooperaron. Por lo que se refiere a estas importaciones, no se consider(cid:155) apropiado utilizar Eurostat ya que no pod(cid:146)a establecerse ninguna cifra exacta para estas importaciones de acuerdo con las estad(cid:146)sticas de Eurostat ya que en este caso s(cid:155)lo es disponible con el c(cid:155)digo NC. Dado que los c(cid:155)digos NC aplicables al glifosato tambi(cid:130)n se aplican a otros productos, la l(cid:146)nea de conducta elegida se consider(cid:155) la adecuada. Adem(cid:145)s, se ha confirmado que en el caso de las importa- ciones originarias de los Estados Unidos de Am(cid:130)rica (con mucho las mayores cantidades de importaci(cid:155)n declarados de acuerdo con Eurostat), los productos diferentes del glifosato se impor- taron, durante el per(cid:146)odo examinado, con el mismo c(cid:155)digo NC que el glifosato. Parece que este fue tambi(cid:130)n el caso de las importaciones procedentes de otros or(cid:146)genes, puesto que para algunos de estos or(cid:146)genes los vol(cid:156)menes de importaci(cid:155)n seg(cid:156)n Eurostat excedieron en gran parte los vol(cid:156)menes (26) (27) (28) (29) (30) (31) de importaci(cid:155)n de glifosato declarados por los importadores. Por todas estas razones, y en ausencia de informa- ci(cid:155)n que justificase un planteamiento distinto, el volumen de importaciones originario de terceros pa(cid:146)ses con excepci(cid:155)n de la Rep(cid:156)blica Popular de China se estableci(cid:155) definitivamente sobre la base de la informaci(cid:155)n suministrada por los importa- dores. Por lo que se refiere a las importaciones originarias de la Rep(cid:156)blica Popular de China, en la etapa provisional estas se basaron en importaciones Eurostat puesto que la Comisi(cid:155)n no ten(cid:146)a conoci- miento de otros productos distintos del glifosato importado de la Rep(cid:156)blica Popular de China bajo los mismos c(cid:155)digos NC que el glifosato. Sin embargo, en la etapa definitiva, se consider(cid:155) apro- piado basar las conclusiones sobre el desarrollo de las importaciones chinas en la informaci(cid:155)n sumi- nistrada por los importadores dado que esta infor- maci(cid:155)n se consider(cid:155) fiable. El an(cid:145)lisis anteriormente mencionado dio lugar a peque(cid:157)os cambios en la evaluaci(cid:155)n del consumo (v(cid:130)ase el considerando 23) y por lo tanto, en las cuotas de mercado tanto de las importaciones como de las ventas de los productores comunita- rios. En consonancia con esto, el volumen total de importaciones de glifosato originarias de la Rep(cid:156)- blica Popular de China objeto de dumping aument(cid:155) continua y sustancialmente pasando de un nivel muy bajo en 1991 a 1 487 toneladas en el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. El glifosato de origen chino se vendi(cid:155) en sus tres formas principales ((cid:145)cido, sal y formulado) y en mayores cantidades en algunos Estados miembros que en otros. La cuota de mercado de estas importaciones sigui(cid:155) una similar pasando de niveles muy bajos entre 1991 y 1993 hasta un 9 % en 1994 y un 11 % en el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n, es decir, con un coeficiente de incremento muy alto a partir de 1993. tendencia progresiva 3. Precios de las importaciones objeto de dumping y subcotizaci(cid:155)n de precios Tanto la industria de la Comunidad como los importadores presentaron varios argumentos sobre la evaluaci(cid:155)n de la subcotizaci(cid:155)n de precios hecha en la etapa provisional. En este contexto, cabe recordar que los precios fueron comparados s(cid:155)lo en el caso del glifosato formulado. Para garantizar una comparaci(cid:155)n ecu(cid:145)- nime de precios, y dada la existencia de una variedad de tipos de glifosato formulado en el mercado cuyos precios pueden variar considerable- mente seg(cid:156)n la concentraci(cid:155)n del producto y el tipo de tensioactivo utilizado, los servicios de la Comisi(cid:155)n seleccionaron la formulaci(cid:155)n m(cid:145)s com(cid:156)n, llamada «3A», que contiene 360 g de glifo- sato por litro. Por lo tanto, para esta comparaci(cid:155)n, se excluy(cid:155) del c(cid:145)lculo un tipo de «3A» producido por la industria de la Comunidad y que contiene un agente tensioactivo especial concebido para aumentar su eficacia. L 47/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 2. 98 los (32) Un productor comunitario adujo, sin embargo, que todos tipos de formulaciones que tienen concentraciones id(cid:130)nticas son formas intercambia- bles desde el punto de vista del consumidor con independencia del agente tensioactivo utilizado. Seg(cid:156)n este productor, todos esos tipos, incluido el que contiene el agente tensioactivo especial, debe- r(cid:146)an ser utilizados para una evaluaci(cid:155)n correcta de la subcotizaci(cid:155)n de precios causada por las formu- laciones chinas. Sin embargo, la informaci(cid:155)n disponible muestra que el producto que contiene el agente tensioac- tivo especial es de mejor calidad por su eficacia y las consecuencias para el medio ambiente que otros tipos de concentraci(cid:155)n id(cid:130)ntica y, efectiva- mente, se vendi(cid:155) a un precio claramente superior que el de las formulaciones m(cid:145)s comunes «3A» de la industria de la Comunidad. Para garantizar la comparabilidad de los precios, se mantuvo por lo tanto el planteamiento seguido en la etapa provi- sional. Los importadores impugnaron los precios utili- zados para las importaciones chinas alegando que no eran representativos porque las importaciones chinas del producto formulado s(cid:155)lo supon(cid:146)an un peque(cid:157)o porcentaje de todo el glifosato importado de la Rep(cid:156)blica Popular de China durante el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. (33) (34) Como ya se indicara anteriormente, no debe olvi- darse que la evaluaci(cid:155)n de la subcotizaci(cid:155)n de precios para el producto formulado se hizo combi- nando los precios de las importaciones directas del producto formulado comunicados por un expor- tador y los precios del producto formulado produ- cido en la Comunidad a partir del (cid:145)cido chino comunicados por los importadores que cooperaron en la Comunidad. Sobre esta base, los precios utili- zados correspond(cid:146)an a un volumen representativo de todas las importaciones de glifosato originario de la Rep(cid:156)blica Popular de China. (35) De acuerdo con el planteamiento anterior, se cons- tat(cid:155) que los m(cid:145)rgenes de subcotizaci(cid:155)n de precios durante el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n iban de un 2 hasta un 13 % del precio de venta unitario ponde- rado correspondiente de la industria de la Comu- nidad. 4. Situaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad 4. 1. Cuota de mercado (36) La cuota de mercado de la industria de la Comu- nidad disminuy(cid:155) continuamente pasando del 98 % en 1991 al 95 % en 1992, el 93 % en 1993, el 86 % en 1994 y el 85 % en el per(cid:146)odo de investi- gaci(cid:155)n. 4. 2. Rentabilidad (37) Se hizo una nueva valoraci(cid:155)n de la rentabilidad de la industria de la Comunidad para tener en cuenta factores tales como la financiaci(cid:155)n de los costes que, en el caso de un productor, se hab(cid:146)an determi- nado incorrectamente en la etapa provisional. Se confirm(cid:155) que un productor estaba sufriendo graves p(cid:130)rdidas financieras en el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. La rentabilidad del otro productor disminuy(cid:155) sustancialmente hasta alcanzar niveles muy bajos en el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. Adem(cid:145)s, el c(cid:145)lculo de la rentabilidad de este productor para los tipos de productos m(cid:145)s expuesto a la competencia de China y utilizados en la evaluaci(cid:155)n de la subcotizaci(cid:155)n mostr(cid:155) la existencia de p(cid:130)rdidas financieras significativas en las ventas de tales tipos de producto. 4. 3. Empleo (38) Un importador aleg(cid:155) que la cifra de empleo para la industria de la Comunidad determinada provisio- nalmente parec(cid:146)a sobrestimada ya que la produc- ci(cid:155)n de glifosato no requiere normalmente a tantas personas. La Comisi(cid:155)n confirma que, a partir de la informaci(cid:155)n contrastada, en el per(cid:146)odo de investi- gaci(cid:155)n la industria de la Comunidad emple(cid:155) a unas 814 personas en el sector del glifosato. (39) (40) En ausencia de otros argumentos, se confirman las otras conclusiones referentes a la situaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad tal como se recogen en los considerandos 46 a 53 del Reglamento provi- sional. 4. 4. Conclusi(cid:155)n sobre el perjuicio Los importadores alegaron que habida cuenta del aumento en la el capacidad, volumen de ventas y el empleo de la industria de la Comunidad, no pod(cid:146)a considerarse que esta industria hab(cid:146)a sufrido un perjuicio importante en el per(cid:146)odo examinado. la producci(cid:155)n, Sin embargo, es preciso recordar que, de confor- midad con el apartado 5 del art(cid:146)culo 3 del Regla- mento de base, uno o m(cid:145)s factores de perjuicio previstos en esta disposici(cid:155)n no constituyen nece- sariamente una base decisiva para juzgar el impacto de las importaciones objeto de dumping en la situaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad. En este contexto, se observa que a pesar del desarrollo positivo de los factores anteriormente mencionados en el contexto de un mercado en plena expansi(cid:155)n, la cuota de mercado de la indus- tria de la Comunidad al igual que sus precios y beneficios disminuyeron perceptiblemente durante el per(cid:146)odo examinado. Adem(cid:145)s, se recuerda que, en el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n, y seg(cid:156)n lo subrayado por el an(cid:145)lisis de precios de las importaciones hecho en los considerandos 41 a 44 del Regla- mento provisional, se constat(cid:155) que los precios del (cid:145)cido chino objeto de dumping eran inferiores a los costes de fabricaci(cid:155)n del (cid:145)cido por parte de la industria de la Comunidad. Esto muestra la magnitud del impacto de tales importaciones en la situaci(cid:155)n de esta industria. 18. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 47/5 (41) Se confirma por tanto la conclusi(cid:155)n prevista en los considerandos 54 y 55 del Reglamento provisional seg(cid:156)n la cual la industria de la Comunidad sufri(cid:155) un perjuicio real durante el per(cid:146)odo examinado. F. CAUSALIDAD 1. Vencimiento de la patente Los importadores alegaron que la situaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad y, en especial la dismi- nuci(cid:155)n de precios y de beneficios de esta industria, eran consecuencia principalmente del vencimiento de la patente perteneciente a un productor comu- nitario hasta 1991. Los importadores argumen- taron, en concreto, que la disminuci(cid:155)n de precios del glifosato en el mercado comunitaro coincid(cid:146)a con otros casos de vencimiento de la patente y que, por consiguiente, cab(cid:146)a esperar la disminuci(cid:155)n de la rentabilidad del titular anterior de la patente. Por lo que se refiere a las p(cid:130)rdidas sufridas por el otro productor, los importadores alegaron que se deb(cid:146)a a una falta da previsi(cid:155)n sobre la evoluci(cid:155)n de los precios en el mercado tras el vencimiento de la patente. Los importadores alegaron adem(cid:145)s que los precios del glifosato en el mercado comunitario durante el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n eran compara- bles a los precios del producto en otros mercados mundiales, por ejemplo Argentina, lo que demos- traba que tras el vencimiento de la patente los precios en el mercado comunitario hab(cid:146)an alcan- zado un nivel normal. (42) Debe advertirse, en primer lugar, que, tras las conclusiones provisionales, no se present(cid:155) ninguna nueva prueba que justificase un cambio en las conclusiones relativas a la causalidad. En especial, cabe observar que, por lo que se refiere a la compa- raci(cid:155)n de precios del glifosato en la Comunidad y Argentina, la Comunidad no ha recibido ninguna prueba s(cid:155)lida que demuestre que el mercado comunitario tras el vencimiento de la patente y el mercado argentino son comparables en t(cid:130)rminos de precios y de condiciones de competencia. Deber(cid:146)a las diversas situaciones para los diversos mercados por lo que se refiere a la patente, no pod(cid:146)a establecerse ning(cid:156)n precio mundial para este producto. adem(cid:145)s que, dadas considerarse (43) Con respecto a la rentabilidad de la industria de la Comunidad, se recuerda que a pesar de las consi- derables reducciones en costes de esta industria, sus precios disminuyeron m(cid:145)s que los costes. Adem(cid:145)s, la investigaci(cid:155)n revel(cid:155) que esta disminuci(cid:155)n de los precios se aceler(cid:155) considerablemente entre 1993 y el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n, cuando las importa- ciones chinas aparecieron en el mercado comuni- tario en vol(cid:156)menes significativos, lo que demuestra que, con independencia del vencimiento de la patente, tuvieron un importaciones chinas impacto negativo en el nivel de precios del mercado comunitario. las (44) Cabe observar asimismo que el otro productor comunitario que se incorpor(cid:155) al mercado tras el vencimiento de la patente hab(cid:146)a previsto una disminuci(cid:155)n de los precios tras dicho vencimiento. (45) (46) Sin embargo, est(cid:145) claro que los precios alcanzaron un nivel muy inferior al esperado. Finalmente, debe destacarse que durante el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n los precios de las importaciones chinas del (cid:145)cido estaban por debajo de los costes de fabricaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad, es decir, a un nivel que exclu(cid:146)a cualquier gasto general, de ventas o administrativos, lo que supuso una continua presi(cid:155)n a la baja en los precios del producto formulado. Teniendo en cuenta todos los elementos anterior- mente mencionados, se mantiene la conclusi(cid:155)n del Reglamento provisional de que los precios objeto de dumping influyeron en gran medida en el nivel de precios y de beneficios de la industria de la Comunidad en el per(cid:146)odo examinado. Adem(cid:145)s, se importaciones recuerda que el chinas objeto de dumping trajo consigo un aumento de la cuota de mercado de estas importa- ciones en detrimento de la cuota de mercado de la industria de la Comunidad. impacto de las 2. Otras importaciones (47) Por lo que se refiere a los efectos de las importa- ciones originarias de pa(cid:146)ses distintos de la Rep(cid:156)- blica Popular de China, un importador aleg(cid:155) que la Comisi(cid:155)n hab(cid:146)a subestimado el volumen de estas importaciones, en especial en el caso de las origi- narias de Hungr(cid:146)a. Por las razones explicadas anteriormente en el considerando 25, se recuerda que el volumen de importaciones se bas(cid:155) en la informaci(cid:155)n propor- cionada por los importadores. En este contexto, se observa que el producto considerado hab(cid:146)a sido importado de Hungr(cid:146)a, Corea, Taiw(cid:145)n, Eslovenia, la India y Malasia. La cuota de mercado total de estas importaciones era, en el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n, del 3,2 %, mientras que las cuotas de mercado individuales eran inferiores al 1 % en todos los casos con excepci(cid:155)n de Hungr(cid:146)a, cuya cuota de mercado era del 2 % en el mismo per(cid:146)odo. Sin embargo, no hab(cid:146)a pruebas de que los precios h(cid:156)ngaros fueran objeto de dumping. (48) Habida cuenta de lo dicho previamente, es poco probable que las otras tuvieran alg(cid:156)n impacto significativo en la situaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad. importaciones 3. Conclusi(cid:155)n sobre la causalidad (49) Aun cuando se acepte que el vencimiento de la patente tuvo un impacto en la situaci(cid:155)n de la industria de la Comunidad, la conclusi(cid:155)n es que las importaciones en cuesti(cid:155)n han causado, consi- deradas en s(cid:146) mismas, un perjuicio importante a la industria de la Comunidad. Se confirman por tanto las conclusiones relativas a la relaci(cid:155)n de causa- lidad establecidas en los considerandos 56 a 60 del Reglamento provisional. L 47/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 2. 98 G. INTER(cid:144)S COMUNITARIO 3. Conclusi(cid:155)n sobre el inter(cid:130)s comunitario 1. Repercusiones sobre los importadores/empresas de formulaci(cid:155)n (50) Los importadores en la Comunidad alegaron que la imposici(cid:155)n de derechos antidumping los forzar(cid:146)a a interrumpir una parte importante de sus activi- dades. Sin embargo, dado que no se justific(cid:155) esta demanda y en virtud de las razones establecidas en los considerandos 66 y 67 del Reglamento provi- sional, dicha demanda no se consider(cid:155) justificada. (55) (56) 2. Competencia en la Comunidad (51) Un importador aleg(cid:155) que la imposici(cid:155)n de dere- chos consolidar(cid:146)a la posici(cid:155)n del titular de la patente anterior en el mercado comunitario, lo que impedir(cid:146)a que se desarrollase la libre competencia en este mercado. (52) A este respecto, se considera que, por el contrario, las medidas garantizar(cid:146)an la viabilidad de nuevos productores en la Comunidad y de los productores ya existentes ampliando as(cid:146) el n(cid:156)mero de competi- dores en el mercado. (53) Seg(cid:156)n se explica en los considerandos 70 y 71 del tras el Reglamento provisional, se observa que, vencimiento de la patente, se han incorporado dos nuevos productores al mercado comunitario. Sin embargo, las inversiones hechas por estos nuevos productores se ven comprometidas por la presencia de las importaciones objeto de dumping, cuyos precios al parecer han continuado bajando tras el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. Por lo tanto se considera esencial que se esta- blezcan unas condiciones justas de competencia en el mercado comunitario con el fin de garantizar la viabilidad de estos productores formentando al mismo tiempo la aparici(cid:155)n de otros nuevos. en econ(cid:155)micamente (54) Adem(cid:145)s, dadas las dificultades encontradas por los nuevos productores a causa de los precios objeto de dumping chinos, es posible que, sin la imposici(cid:155)n de medidas, la competencia en la Comunidad quedara limitada al anterior titular de la patente y a los exportadores chinos, ya que s(cid:155)lo el primero estar(cid:146)a de competir con los precios muy bajos objeto de dumping de los segundos. Se considera, por otra parte, que los nuevos productores favorecer(cid:146)an una competencia real en el mercado comunitario pues habr(cid:146)a un mayor n(cid:156)mero de participantes en ese mercado. De este modo, se mantendr(cid:146)a una mayor variedad de fuentes fiables de suministro para los consumidores comunitarios de lo que ser(cid:146)a el caso si las importaciones chinas fuesen la (cid:156)nica alterna- tiva a los productos del anterior titular de la patente. condiciones En ausencia de otros argumentos, se mantienen las conclusiones sobre el inter(cid:130)s comunitaro que se recogen en los considerandos 61 a 74 del Regla- mento provisional. H. DERECHO DEFINITIVO El tipo de producto utilizado como referencia para determinar el tipo del derecho era la forma (cid:145)cida del producto en cuesti(cid:155)n ya que la forma (cid:145)cida represent(cid:155) el 67 % del volumen de glifosato importado de la Rep(cid:156)blica Popular de China durante el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n. Por otra parte, el (cid:145)cido es la base com(cid:156)n de todas las formas de glifosato exportadas por la Rep(cid:156)blica Popular de China y producidas en la Comunidad. (57) Con el fin de calcular el nivel de eliminaci(cid:155)n del perjuicio, la Comisi(cid:155)n consider(cid:155) que deber(cid:146)an compararse los precios de las importaciones objeto de dumping con los costes de producci(cid:155)n del (cid:145)cido de la industria de la Comunidad a(cid:157)adiendo un nivel razonable de beneficio. En este contexto, la industria de la Comunidad impugn(cid:155) tanto la deter- minaci(cid:155)n de sus costes de producci(cid:155)n en la etapa provisional, ya que no inclu(cid:146)a ciertos costes de investigaci(cid:155)n y desarrollo (I+D) alegados por esta industria, como el nivel de beneficio utilizado por la Comisi(cid:155)n, que la industria consider(cid:155) subesti- mado trat(cid:145)ndose de un producto del sector agro- qu(cid:146)mico. (58) Concretamente, la industria de la Comunidad sostuvo que la Comisi(cid:155)n, en la etapa provisional, hab(cid:146)a clasificado incorrectamente el (cid:145)cido de glifo- sato como producto de base y que esto hab(cid:146)a provocado una subestimaci(cid:155)n tanto de los costes de la I+D como del margen de beneficio. La indus- tria de la Comunidad aleg(cid:155) que el (cid:145)cido de glifo- sato es un producto de alta tecnolog(cid:146)a que requiere una investigaci(cid:155)n y desarrollo continuos para el cumplimiento de los requisitos ecol(cid:155)gicos. (59) (60) En este contexto, el productor afectado propor- que pruebas cion(cid:155) mostraban el v(cid:146)nculo de ciertos costes de la I+D con el tipo de producto afectado. adicionables suficientes Por lo tanto, con el fin de establecer el nivel de precios no perjudicial, se ajust(cid:155), cuando fue nece- sario, el coste de producci(cid:155)n de la industria de la Comunidad para tener en cuenta estos costes de I+D. (61) No se proporcion(cid:155) ninguna prueba suplementaria sobre los costes de la I+D relativos al glifosato que deben tenerse en cuenta en la etapa definitiva. Adem(cid:145)s, en relaci(cid:155)n con el titular de la patente anterior, y dada la duraci(cid:155)n efectiva de la protec- ci(cid:155)n de la patente para esta empresa, cabe consi- derar que se han recuperado ya otros costes signifi- cativos de investigaci(cid:155)n en relaci(cid:155)n con este producto. 18. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 47/7 (62) (63) Por lo que se refiere al beneficio, la industria de la Comunidad adujo que ser(cid:146)a adecuado utilizar un nivel de beneficio m(cid:145)s alto que el aplicado en la etapa provisional a la industria del glifosato. A este respecto, debe tenerse en cuenta que durante gran parte del per(cid:146)odo examinado, los precios en el mercado comunitario se vieron influidos por la existencia anterior de una patente, y recientemente, por los precios chinos objeto de dumping. Por lo tanto, no era posible obtener informaci(cid:155)n fiable sobre el nivel de beneficio que esta industria podr(cid:146)a obtener en condiciones normales de competencia. En cualquier caso, no debe olvidarse que, con inde- pendencia de si al (cid:145)cido ha de considerase o no como producto de base, el glifosato se ha benefi- ciado durante mucho tiempo de la protecci(cid:155)n de la patente. Por lo tanto, el margen de beneficio del 5 % en el volumen de negocios se consider(cid:155) razo- nable. Deber(cid:146)a considerarse que el mismo margen de beneficio se consider(cid:155) apropiado para los productores en el pa(cid:146)s an(cid:145)logo (v(cid:130)ase el conside- rando 26 del Reglamento provisional). (64) Adem(cid:145)s, el margen del ajuste en virtud de los costes posteriores a la importaci(cid:155)n del precio cif a la exportaci(cid:155)n del (cid:145)cido chino debi(cid:155) revivarse lige- ramente a la baja para garantizar una comparaci(cid:155)n al mismo nivel comercial. (65) De acuerdo con la cifras revisadas, la media ponde- rada de los precios de exportaci(cid:155)n del (cid:145)cido para el per(cid:146)odo de investigaci(cid:155)n a nivel cif en la frontera de la Comunidad ajustado para tener en cuenta los derechos de aduana y los costes post-importaci(cid:155)n, fue comparado con el coste medio ponderado de producci(cid:155)n de la industria de la Comunidad, que obtuvo un margen de beneficio del 5 %. Esta comparaci(cid:155)n mostr(cid:155) un margen de perjuicio del 24 % sobre la base del precio medio neto franco frontera de la Comunidad, no despachado de aduana. (66) (67) inferior de conformidad con lo establecido en el apartado 4 del art(cid:146)culo 9 del Reglamento de base. (68) I. PERCEPCI(cid:222)N DE LOS DERECHOS PROVISIO- NALES Teniendo en cuenta las conclusiones sobre el dumping y el perjuicio definitivamente establecido, y habida cuenta de que el tipo de derecho defini- tivo es m(cid:145)s alto que el derecho provisional, los importes garantizados por el derecho antidumping provisional ser(cid:145)n percibidos definitivamente al nivel establecido en el Reglamento provisional, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glifosato clasificadas en los c(cid:155)digo NC ex 2931 00 95 (c(cid:155)digo Taric: c(cid:155)digos Taric: 3808 30 27 2931 00 95 *80) 3808 30 27 *10) originarios de la Rep(cid:156)blica Popular de China. (c(cid:155)digo ex y 2. El tipo de derecho aplicable al precio neto franco frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, ser(cid:145) del 24 %. 3. Salvo que se disponga lo contrario, se aplicar(cid:145)n las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana. Art(cid:146)culo 2 El importe garantizado por el derecho antidumping provisional de conformidad con el Reglamento (CE) no 1731/97 se percibir(cid:145) definitivamente al tipo de derecho impuesto provisionalmente. Art(cid:146)culo 3 Puesto que el margen de perjuicio es inferior al margen de dumping constatado, los derechos anti- dumping definitivos deber(cid:146)an basarse en este nivel El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de febrero de 1998. Por el Consejo El Presidente G. BROWN


title: REGOLAMENTO (CE) N. 365/98 DELLA COMMISSIONE del 16 febbraio 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 17. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 46/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 365/98 DELLA COMMISSIONE del 16 febbraio 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2375/96 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agri- cola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, regolamento (CE) n. 3223/94 il considerando che risultati dei negoziati prevede, in applicazione dei commerciali multilaterali nel dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i quadro forfettari all’importazione dai paesi valori prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; terzi, per i considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 17 febbraio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 febbraio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 325 del 14. 12. 1996, pag. 5. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. L 46/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 2. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 16 febbraio 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni orto- frutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 662 999 052 204 600 999 060 400 404 720 728 999 064 388 400 528 999 46,4 106,3 185,9 112,9 124,3 132,9 128,6 167,8 167,8 139,9 152,8 146,3 37,1 37,4 41,8 45,9 50,8 54,9 44,7 78,3 78,3 62,6 66,0 82,7 111,1 75,6 47,6 74,3 78,5 53,5 90,4 74,1 53,0 89,2 103,0 79,8 81,1 81,2 97,4 97,1 141,6 100,3 109,1 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»