title: Rådets förordning (EG) nr 467/98 av den 23 februari 1998 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder eller plast och med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand

eurovoc_concepts:
China
Indonesia
Thailand
anti-dumping duty
footwear industry
import

text: 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 467/98 av den 23 februari 1998 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig antidumpningstull p(cid:134) import av vissa skodon med (cid:148)verdelar av l(cid:132)der eller plast och med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag som kommissionen lagt fram efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: A. F(cid:153)RFARANDE (4) (5) (1) (2) Kommissionen meddelade den 22 februari 1995 genom ett tillk(cid:132)nnagivande i Europeiska gemen- skulle skapernas officiella tidning (2) inledas r(cid:148)rande till gemenskapen av vissa skodon med import (cid:148)verdelar av l(cid:132)der eller plast och med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand, och inledde en unders(cid:148)kning. antidumpningsf(cid:148)rfarande att det ett F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingivits av Europeiska f(cid:148)rbundet f(cid:148)r skoindustrier (CEC) p(cid:134) nationella f(cid:148)rbunds v(cid:132)gnar vars klagande medlemmar (totalt 188) svarade f(cid:148)r en betydande (53 %) av gemenskapens tillverkning av de del skodon som omfattas av denna unders(cid:148)kning. Klagom(cid:134)let f(cid:148)r dumpning av produkten i fr(cid:134)ga och f(cid:148)r d(cid:132)rav v(cid:134)llad v(cid:132)sentlig skada och denna bevisning ans(cid:134)gs tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att motivera att det inleddes ett f(cid:148)rfarande. inneh(cid:148)ll bevis f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r de ber(cid:148)rda exporterande l(cid:132)nderna att det skulle inledas ett f(cid:148)rfarande. Alla direkt ber(cid:148)rda parter gavs m(cid:148)jlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillk(cid:132)nnagivandet skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. De ber(cid:148)rda exportl(cid:132)ndernas myndigheter, ett antal export(cid:148)rer, import(cid:148)rer i gemenskapen, de intres- seorganisationer som f(cid:148)retr(cid:132)dde dem samt bran- schorganisationer l(cid:132)mnade skriftliga synpunkter. Alla parter som l(cid:132)mnade beg(cid:132)ran inom tidsfristen beviljades en utfr(cid:134)gning. I detta l(cid:132)mpligt tidsramen. Med tanke p(cid:134) det stora antalet gemenskapstillver- kare som var parter i klagom(cid:134)let ans(cid:134)gs det enligt artikel 17 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 att (nedan kallad grundf(cid:148)rordningen) begr(cid:132)nsa unders(cid:148)kningen till det antal av dessa till- verkare som rimligen kunde unders(cid:148)kas inom den tillg(cid:132)ngliga sammanhang begr(cid:132)nsades uts(cid:132)ndandet av fr(cid:134)geformul(cid:132)r f(cid:148)r att inh(cid:132)mta uppgifter och f(cid:148)r att kunna utv(cid:132)rdera en eventuell skada f(cid:148)r gemenskapsindustrin till de nationella producentf(cid:148)rbunden i gemenskapen samt till 89 av de 188 gemenskapstillverkare som uttryckligen st(cid:148)dde klagom(cid:134)let. Av dessa 89 gemenskapstillverkare l(cid:132)mnade 87 fullst(cid:132)ndiga och meningsfulla svar. P(cid:134) grund av sv(cid:134)righeten att genomf(cid:148)ra grundliga unders(cid:148)kningar p(cid:134) platsen hos de ovann(cid:132)mnda 87 gemenskapstillverkarna (nedan kallade den f(cid:148)rsta gruppen) utvaldes f(cid:148)r kontroll(cid:132)ndam(cid:134)l 15 av dessa gemenskapstillverkare (nedan kallade kontrollstickprovet) och dessa f(cid:148)re- tags svar blev f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r ing(cid:134)ende kontroller p(cid:134) platsen. (3) Kommissionen meddelade officiellt de export(cid:148)rer och import(cid:148)rer som den visste var ber(cid:148)rda, de intresseorganisationer som f(cid:148)retr(cid:132)dde dem samt (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2331/96 (EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1). (2) EGT C 45, 22. 2. 1995, s. 2. (6) Kommissionen s(cid:132)nde ocks(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)r till (cid:190) de kinesiska, indonesiska och thail(cid:132)ndska till- i klago- som f(cid:148)rtecknats verkare/export(cid:148)rer m(cid:134)let, L 60/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 (cid:190) de export(cid:148)rer fr(cid:134)n Hongkong som f(cid:148)rtecknats i klagom(cid:134)let, inte l(cid:132)mna ut namnen p(cid:134) dessa 15 gemen- skapstillverkare. (cid:190) myndigheterna i de ber(cid:148)rda exportl(cid:132)nderna, (cid:190) de export(cid:148)rer som (cid:132)ven om de inte f(cid:148)rtecknats i klagom(cid:134)let gav sig tillk(cid:132)nna och beg(cid:132)rde ett fr(cid:134)geformul(cid:132)r. Sammanlagt mottogs 13 svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret fr(cid:134)n tillverkare/export(cid:148)rer i Indonesien, 17 svar fr(cid:134)n tillverkare/export(cid:148)rer i Folkrepubliken Kina och tre svar fr(cid:134)n tillverkare/export(cid:148)rer i Thailand. Med tanke p(cid:134) detta antal svar, totalt 33 stycken, f(cid:148)reslog kommissionen enligt artikel 17 i grundf(cid:148)r- ordningen att unders(cid:148)kningen skulle begr(cid:132)nsas till ett rimligt antal samarbetsvilliga tillverkare/expor- t(cid:148)rer som svarade f(cid:148)r den st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga represen- tillverkningsvolym som rimligen kunde tativa unders(cid:148)kas I samf(cid:148)rst(cid:134)nd med de samarbetsvilliga tillverkarna/ export(cid:148)rerna valdes ett stickprov p(cid:134) fyra tillverkare/ export(cid:148)rer fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina och sju fr(cid:134)n Indonesien. Mot bakgrund av att det endast fanns tre samarbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer i Thai- land unders(cid:148)ktes alla tre. inom den tillg(cid:132)ngliga tidsramen. Vidare s(cid:132)nde kommissionen fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla k(cid:132)nda import(cid:148)rer. Svar mottogs fr(cid:134)n 14 av dessa. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett fastst(cid:132)l- lande av dumpning och skada och genomf(cid:148)rde unders(cid:148)kningar p(cid:134) platsen hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: (7) (8) (9) (10) a) Tillverkare i gemenskapen av 15 totalt Det kontrollstickprov som avses i punkt 5 gemenskapstillverkare bestod bel(cid:132)gna i Frankrike, Italien, Portugal, Spanien och F(cid:148)renade kungariket, vilka alla (cid:132)r medlems- stater med omfattande produktion av de skodon som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. Tillsammans svarade dessa medlemsstater f(cid:148)r 89 % av gemenskapens totala tillverkning av produkten i fr(cid:134)ga under 1994, dvs. unders(cid:148)kningsperioden enligt definitionen i punkt 13. Alla 15 gemenskapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet beg(cid:132)rde att deras identitet skulle vara konfidentiell p(cid:134) grund av att n(cid:134)gra av dem hade hotats med kommersiella h(cid:132)mnd- (cid:134)tg(cid:132)rder av vissa kunder som samtidigt var import(cid:148)rer och st(cid:148)rre detaljhandlare i gemen- skapen. Unders(cid:148)kningen bekr(cid:132)ftade att vissa gemenskapstillverkare hade varit f(cid:148)r kraftiga kommersiella p(cid:134)tryckningar i syfte att f(cid:134) dem att upph(cid:148)ra med att svara samarbetsvil- liga i unders(cid:148)kningen och dra tillbaka sitt st(cid:148)d f(cid:148)r klagom(cid:134)let. S(cid:134)ledes ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att f(cid:148)rem(cid:134)l i detta F(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r vissa export(cid:148)rer och import(cid:148)rer kritiserade beviljandet av anonymitet av det sk(cid:132)let att klagande inhemska industrier borde vara beredda p(cid:134) varje slag av ”kommersiell h(cid:132)mnd”. Det m(cid:134)ste sammanhang betonas att den konfidentiella behandlingen beviljades p(cid:134) grund av att de ut(cid:148)vade p(cid:134)tryck- ningarna gick vida ut(cid:148)ver vad som kunde anses vara ”normalt” i aff(cid:132)rsf(cid:148)rbindelser. Det begr(cid:132)n- sade skydd som gavs p(cid:134) detta s(cid:132)tt ans(cid:134)gs som s(cid:132)rskilt l(cid:132)mpligt eftersom det r(cid:148)rde sig om ett stickprov, d(cid:132)r ett f(cid:134)tal utvalda gemenskapstill- verkare var s(cid:132)rskilt utsatta eftersom de represen- terade en mycket st(cid:148)rre grupp, p(cid:134) vars v(cid:132)gnar de agerade. Namnen p(cid:134) de 87 gemenskapstillver- kare som ingick i den f(cid:148)rsta gruppen l(cid:132)mnades dock ut till de parter som beg(cid:132)rde det. b) Icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer/distribut(cid:148)rer (cid:190) Atlex SA, Rouen (Frankrike) (cid:190) British Shoe Corporation Ltd, Leicester (F(cid:148)renade kungariket) (cid:190) Chausseurop SA, Le Havre (Frankrike) (cid:190) Groupe Andr(cid:130) SA, Paris (Frankrike) (cid:190) Intermedium BV, Hoofddorp (Nederl(cid:132)n- derna) c) N(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r (cid:190) Nick’s Sports and Leisure Footwear Ltd, Warrington (F(cid:148)renade kungariket) d) Export(cid:148)rer/tillverkare i Indonesien (cid:190) P. T. Dragon (cid:190) P. T. Emperor Footwear Indonesia (cid:190) P. T. Fortune Mate (cid:190) P. T. Golden Adishoes (cid:190) P. T. Indosepamas Anggun/PT Primashoes Ciptakreasi (cid:190) P. T. Kingherlindo e) Export(cid:148)rer/tillverkare i Thailand (cid:190) Bangkok Rubber (cid:190) CK Shoes (cid:190) PSR Footwear f) Export(cid:148)r i Hongkong (cid:190) Grosby (China) Ltd (11) Parterna underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndig- heter och (cid:148)verv(cid:132)ganden som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r avsikten att rekommendera ett inf(cid:148)rande av slutgil- tiga antidumpningstullar. De beviljades ocks(cid:134) en period inom vilken de kunde l(cid:132)mna synpunkter efter mottagandet av dessa uppgifter. 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/3 (12) Parternas synpunkter (cid:148)verv(cid:132)gdes och i till(cid:132)mpliga fall (cid:132)ndrade kommissionen sina slutsatser. (13) Unders(cid:148)kningen av dumpning omfattade perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1994 till och med den 31 december 1994 (nedan kallad unders(cid:148)kningspe- rioden). Unders(cid:148)kningen av skada omfattade peri- oden fr(cid:134)n och med 1991 till och med unders(cid:148)k- ningsperioden. samband med den ytterligare unders(cid:148)kning som avses i punkterna 138 till 143 beaktades dessutom vissa uppgifter ang(cid:134)ende 1995 och 1996. I Geografiskt omfattade unders(cid:148)kningen gemen- skapen i dess sammans(cid:132)ttning vid tiden f(cid:148)r inle- dandet av f(cid:148)rfarandet, dvs. alla 15 medlemsstater. (14) Unders(cid:148)kningen (cid:148)verskred den normala unders(cid:148)k- ningstiden enligt artikel 6. 9 i grundf(cid:148)rordningen till f(cid:148)ljd av volymen av och komplexiteten hos de uppgifter som inh(cid:132)mtades fr(cid:134)n m(cid:134)nga olika k(cid:132)llor och i synnerhet p(cid:134) grund av det stora antal typer av skodon som omfattades av unders(cid:148)kningen samt behovet av att utf(cid:148)ra en ytterligare unders(cid:148)kning f(cid:148)r att utv(cid:132)rdera verkningarna av den gemen- skapskvot g(cid:134)ng inf(cid:148)rdes f(cid:148)r importen av ber(cid:148)rda skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina. I enlighet med artikel 24 i grundf(cid:148)rordningen omfattas d(cid:132)rf(cid:148)r denna unders(cid:148)kning inte av de obligatoriska tids- frister som f(cid:148)reskrivs i artikel 6. 9. unders(cid:148)kningens som under och som har tekniska egenskaper s(cid:134)som herme- tiska kuddar som inneh(cid:134)ller gas eller v(cid:132)tska, meka- niska delar som d(cid:132)mpar eller neutraliserar st(cid:148)tar eller material s(cid:134)som polymerer med l(cid:134)g densitet, och vilka skodon f(cid:148)r tull(cid:132)ndam(cid:134)l kan klassificeras enligt alla ovann(cid:132)mnda KN-nummer. (16) Av praktiska sk(cid:132)l och f(cid:148)r att p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt sammanst(cid:132)lla och hantera inh(cid:132)mtade uppgifter ans(cid:134)gs vart och ett av de ovann(cid:132)mnda KN-numren utg(cid:148)ra en ”kategori”. S(cid:134)ledes indelades produkten i fyra kategorier enligt f(cid:148)ljande: Kategori 1: KN-nummer ex 6403 99 93 (unisex, f(cid:148)r vuxna, (cid:148)verdelar av l(cid:132)der) Kategori 2: KN-nummer ex 6403 99 96 (f(cid:148)r herrar, (cid:148)verdelar av l(cid:132)der) Kategori 3: KN-nummer ex 6403 99 98 (f(cid:148)r damer, (cid:148)verdelar av l(cid:132)der) Kategori 4: KN-nummer ex 6402 99 98 (f(cid:148)r damer, (cid:148)verdelar av plast) (17) (cid:142)ven om skodonen inom var och en av dessa kate- gorier kan utg(cid:148)ras av m(cid:134)nga olika modeller och typer och kan tillverkas med olika tillverkningsme- toder (cid:132)r deras grundl(cid:132)ggande egenskaper, anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den och konsumenternas uppfattning av dem i grunden de samma. F(cid:148)ljaktligen betraktades de i detta f(cid:148)rfarande och enligt sedvanlig gemen- skapspraxis som en enda produkt. B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 2. Likadan produkt 1. Beskrivning av den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (18) (15) Den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning i detta f(cid:148)rfarande (cid:132)r skodon som ej (cid:132)r avsedda f(cid:148)r sport eller idrott, vars skaft inte t(cid:132)cker ankeln, som har ett l(cid:132)ngsta inv(cid:132)ndigt m(cid:134)tt p(cid:134) 24 cm eller mer, och som har Vad g(cid:132)ller de skodon som tillverkades och s(cid:134)ldes p(cid:134) de inhemska marknaderna i Indonesien och i de fall s(cid:134)dan Thailand visade unders(cid:148)kningen, f(cid:148)rs(cid:132)ljning hade skett och uppgifter om denna hade att dessa produkter antingen i alla avseenden var likadana som, eller i h(cid:148)g grad liknade, de skodon som exporterades till gemenskapen fr(cid:134)n l(cid:132)nderna i fr(cid:134)ga. tillg(cid:132)ngliga, gjorts (cid:190) yttersulor av gummi, plast eller konstl(cid:132)der och (cid:148)verdelar av l(cid:132)der och omfattas av KN-nummer ex 6403 99 93 (om de inte kan identifieras som avsedda f(cid:148)r herrar eller damer), ex 6403 99 96 (om de (cid:132)r avsedda f(cid:148)r herrar) och ex 6403 99 98 (om de (cid:132)r avsedda f(cid:148)r damer), (cid:190) yttersulor av gummi eller plast och (cid:148)verdelar av plast och (cid:132)r avsedda f(cid:148)r damer (enligt KN- nummer ex 6402 99 98). Det b(cid:148)r noteras att detta f(cid:148)rfarande inte omfattar skodon f(cid:148)r anv(cid:132)ndning vid sport- eller idrottsut(cid:148)v- ning, med en gjuten, ih(cid:134)lig sula best(cid:134)ende av ett eller flera lager, tillverkad av syntetiska material som (cid:132)r s(cid:132)rskilt utformade f(cid:148)r att d(cid:132)mpa st(cid:148)tar som uppkommer vid vertikala r(cid:148)relser eller sidor(cid:148)relser (19) De skodon som omfattades av denna unders(cid:148)kning och som tillverkades i Indonesien och exporterades till gemenskapen ans(cid:134)gs ocks(cid:134) vara en likadan produkt som de skodon som tillverkades i och exporterades fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina till gemen- skapen. Detta (cid:132)r s(cid:132)rskilt relevant mot bakgrund av att Indonesien anv(cid:132)ndes som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land vid fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)rde f(cid:148)r Folkrepubliken Kina enligt punkterna 42 och 43. (20) Vid unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes (cid:132)ven att de skodon i gemenskapen och de som som tillverkades importerades fr(cid:134)n de tre ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna liknade varandra i fr(cid:134)ga om allm(cid:132)nt utf(cid:148)rande, allm(cid:132)nna egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. (cid:142)ven om L 60/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 som importerades fanns n(cid:134)gra sm(cid:132)rre skillnader mellan den det produkt ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och den som tillverkades i gemenskapen p(cid:134)verkade dessa v(cid:132)sentliga egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den eller konsu- menternas uppfattning av den. varken produktens fr(cid:134)n de (21) I detta avseende h(cid:132)vdade vissa parter att importe- rade och gemenskapstillverkade skodon tillh(cid:148)rde olika produktsegment som inte konkurrerade med varandra. De h(cid:132)vdade att de skodon som importe- rades till ett h(cid:148)gre pris (cid:132)n genomsnittspriset inte skulle vara likadana enligt artikel 1. 4 i grundf(cid:148)r- ordningen som de skodon som importerades till ett pris under eller lika med genomsnittspriset. (22) Denna fr(cid:134)ga var en k(cid:132)lla till upprepade och till synes motstridiga p(cid:134)st(cid:134)enden fr(cid:134)n import(cid:148)rerna, varav n(cid:134)gra h(cid:132)vdade att de importerade skor en l(cid:134)g kvalitet som inte kunde uppbringas i gemenskapen medan andra gjorde g(cid:132)llande att de i Folkrepu- bliken Kina, Indonesien och Thailand best(cid:132)llde sofistikerade produkter tillverkade enligt deras specifikationer och formgivning och ibland med deras r(cid:134)material. Denna mots(cid:132)gelse visade att Folk- republiken Kina, Indonesien och Thailand faktiskt kunde tillverka och till gemenskapen exportera, vilket de ocks(cid:134) gjorde, hela det sortiment av produkter som erbj(cid:148)ds p(cid:134) marknaden. Argumentet att de skodon som importerades fr(cid:134)n de tre ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och de skodon som tillverkades i gemen- skapen skulle tillh(cid:148)ra olika produktsegment kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte godtas. tillverkare/export(cid:148)rer d(cid:132)rigenom f(cid:134)r n(cid:132)rst(cid:134)ende m(cid:148)jlighet att kanalisera sin export till gemen- skapen via den n(cid:132)rst(cid:134)ende tillverkare/export(cid:148)r (eller den tillverkare/export(cid:148)r inom gruppen) som har den l(cid:132)gsta tullsatsen. 2. Indonesien a) Stickprov (25) (26) Som n(cid:132)mnts i punkt 7 anv(cid:132)ndes stickprovsurval enligt artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen och i samt- samarbetsvilliga f(cid:148)rst(cid:134)nd med de tillverkarna/ export(cid:148)rerna valdes sju indonesiska tillverkare/ export(cid:148)rer ut att ing(cid:134) i stickprovet. I enlighet med artikel 9. 6 i grundf(cid:148)rordningen (cid:148)verenskoms med de (cid:148)vriga indonesiska tillver- kare/export(cid:148)rer som var samarbetsvilliga vid under- s(cid:148)kningen men som inte ingick i stickprovet att de skulle omfattas av den v(cid:132)gda genomsnittliga dump- ningsmarginal som fastst(cid:132)lldes f(cid:148)r de tillverkare och export(cid:148)rer som ingick i stickprovet. (27) De tillverkare/export(cid:148)rer som valts ut att ing(cid:134) i stickprovet och som var fullt samarbetsvilliga vid unders(cid:148)kningen underr(cid:132)ttades om att de skulle omfattas av en egen dumpningsmarginal (och i till- (cid:132)mpliga fall av en individuell tullsats). (23) F(cid:148)ljaktligen ans(cid:134)gs de skodon som omfattades av detta f(cid:148)rfarande och som tillverkades i Folkrepu- bliken Kina, Indonesien och Thailand och expor- terades till gemenskapen vara likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundf(cid:148)rrodningen som de skodon som tillverkades i gemenskapen. (28) C. DUMPNING 1. Allm(cid:132)nt b) Normalv(cid:132)rde I syfte att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rde f(cid:148)r var och en av de sju indonesiska tillverkarna/export(cid:148)rerna i stick- provet fastst(cid:132)lldes f(cid:148)rst hurudvida varje tillverkares totala inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av ber(cid:148)rda skodon var representativ i f(cid:148)rh(cid:134)llande till dess totala f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning p(cid:134) export till gemenskapen av ber(cid:148)rda skodon. I enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rord- ningen anses inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning normalt som representativ n(cid:132)r varje tillverkares totala inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den likadana produkten motsvarar minst 5 % av tillverkarens f(cid:148)rs(cid:132)ljning av produkten i fr(cid:134)ga p(cid:134) export till gemenskapen. En ytterligare provning av representativiteten utf(cid:148)rdes sedan f(cid:148)r varje enskild modell. (24) Gemenskapens institutioner, nedan kallade institu- tionerna, har haft som sedvanlig praxis att betrakta n(cid:132)rst(cid:134)ende tillverkare/export(cid:148)rer, eller tillverkare och export(cid:148)rer tillh(cid:148)rande samma grupp, som en enda ekonomisk enhet och att fastst(cid:132)lla en enhetlig dumpningsmarginal fall en (och i enhetlig tull) f(cid:148)r dessa tillverkare och export(cid:148)rer. I detta f(cid:148)rfarande till(cid:132)mpades denna praxis. En ber(cid:132)kning i dessa fall av individuella dumpnings- marginaler och antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder genom att till(cid:132)mpliga (29) Endast en av de samarbetsvilliga indonesiska till- stickprovet hade under verkarna/export(cid:148)rerna i unders(cid:148)kningsperioden vid normal handel en inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av tv(cid:134) modeller av den lika- dana produkten som var tillr(cid:132)ckligt stor enligt artikel 2. 2 och 2. 4 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)r att normalv(cid:132)rdet skulle kunna ber(cid:132)knas p(cid:134) den grund- valen. Eftersom all denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning var l(cid:148)nsam 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/5 f(cid:148)retags ber(cid:132)knades s(cid:134)ledes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av de priser som betalades eller skulle betalas p(cid:134) den inhemska marknaden f(cid:148)r all denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning. F(cid:148)r detta konstruerades (cid:148)vriga modeller normalv(cid:132)rdet enligt artikel 2. 3 och 2. 6 i grundf(cid:148)r- ordningen genom att tillverkningskostnaderna adderades med de f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- tionskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt den vinst som konstaterats f(cid:148)r de tv(cid:134) modeller som avses ovan. (33) inte n(cid:134)gon tillr(cid:132)cklig (30) De (cid:148)vriga sex indonesiska tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet hade under unders(cid:148)k- ningsperioder inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av de ber(cid:148)rda skodonen enligt artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen. F(cid:148)ljaktligen ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att p(cid:134) grundval av artikel 2. 3 i grundf(cid:148)r- ordningen konstruera normalv(cid:132)rdet genom att till- verkningskostnaden f(cid:148)r varje modell som exporte- rades till gemenskapen adderades med ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskost- nader, andra allm(cid:132)nna kostnader och vinst. I detta sammanhang ans(cid:134)gs det enligt artikel 2. 6 a i grundf(cid:148)rordningen att de belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader, allm(cid:132)nna kostnader och vinst som konstaterats f(cid:148)r den till- verkare/export(cid:148)r stor inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning (se f(cid:148)reg(cid:134)ende punkt) borde anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att konstruera normalv(cid:132)rde f(cid:148)r de (cid:148)vriga sex indonesiska tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet. som hade en tillr(cid:132)ckligt andra d) J(cid:132)mf(cid:148)relse I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rde och exportpriser f(cid:148)r de tillverkare/ export(cid:148)rer som ingick i stickprovet gjordes enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen vederb(cid:148)rliga justeringar, n(cid:132)r s(cid:134)dana beg(cid:132)rdes och var v(cid:132)lgrun- dade, f(cid:148)r olikheter som p(cid:134)verkade prisj(cid:132)mf(cid:148)rbar- heten. S(cid:134)ledes gjordes i till(cid:132)mpliga fall justeringar f(cid:148)rs(cid:132)krings-, f(cid:148)r skillnader vad g(cid:132)ller transport-, hanterings- d(cid:132)rmed och kreditkostnader, sammanh(cid:132)ngande olika bankavgifter, handelsled. lastningskostnader, kostnader, s(cid:132)kerheter/garantier och till exportf(cid:132)rs(cid:132)ljning (34) N(cid:132)r det g(cid:132)ller en av de indonesiska tillverkare/ export(cid:148)rer som ingick i stickprovet beg(cid:132)rdes en justering f(cid:148)r handelsled. Tillverkaren/export(cid:148)ren anf(cid:148)rde att en s(cid:134)dan justering motiverades av att gemenskapen f(cid:148)retagets till distribut(cid:148)rer och gjordes i stora kvantiteter grossister, medan dess f(cid:148)rs(cid:132)ljning inhemska p(cid:134)stods ske i sm(cid:134) kvantiteter till detaljhandlare och handlare. En ytterligare granskning under kontroll- bes(cid:148)ket p(cid:134) plasten visade dock att de inhemska k(cid:148)parna faktiskt ocks(cid:134) var distribut(cid:148)rer och gros- sister. Beg(cid:132)ran avvisades s(cid:134)ledes eftersom normal- v(cid:132)rdet och exportpriset avs(cid:134)g samma handelsled och en justering s(cid:134)ledes varken var n(cid:148)dv(cid:132)ndig eller motiverad. (31) (32) En tillverkare/export(cid:148)r som hade g(cid:134)tt med p(cid:134) att ing(cid:134) i stickprovet tillhandah(cid:148)ll inte uppgifter om kostnader uppdelade p(cid:134) modeller, trots ett flertal uppmaningar. Eftersom det d(cid:132)rf(cid:148)r var om(cid:148)jligt att inhemsk l(cid:148)nsamhet och konstruerade ber(cid:132)kna tillverkare/exprt(cid:148)r denna normalv(cid:132)rden anv(cid:132)ndes tillg(cid:132)ngliga uppgifter enligt punkt 41 f(cid:148)r fastst(cid:132)llandet av en dumpningsmarginal f(cid:148)r denna tillverkare/export(cid:148)r f(cid:148)r, enligt artikel 18 i grundf(cid:148)r- ordningen. f(cid:148)r c) Exportpris Exporten fr(cid:134)n sex av de sju tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet gick direkt till oberoende import(cid:148)rer tillverkares/ i gemenskapen. Dessa expoprt(cid:148)rers exportpriser fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av de priser som betalades eller skulle betalas f(cid:148)r de s(cid:134)lda skodonen, enligt artikel 2. 8 i grundf(cid:148)rord- ningen. En justering m(cid:134)ste ske av exportpriset fr(cid:134)n en indonesisk tillverkare/export(cid:148)r som ingick i stickprovet och som s(cid:134)lde via ett n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i Taiwan (se punkt 36). (35) (36) Tv(cid:134) indonesiska tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet beg(cid:132)rde (cid:132)ven en justering av det sk(cid:132)let till deras att deras exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning i motsats inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning skulle ske p(cid:134) grundval av OEM-m(cid:132)rkesf(cid:148)r(cid:132)ljning. Kommissionen kunde kontrollera detta ing(cid:134)ende under kontrollbes(cid:148)ken p(cid:134) platsen och fastst(cid:132)llde klart att det i fr(cid:134)ga om exportf(cid:148)r(cid:132)ljning fanns s(cid:132)rskilda f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler d(cid:132)r OEM-kunder l(cid:132)gre priser. Eftersom skillnaden i handelsled f(cid:148)r OEM-kunder intekunde kvantifieras p(cid:134) grund av avsaknaden av f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler p(cid:134) den inhemska likadana Indonesien, beviljades en s(cid:132)rkild marknaden i justering enligt artikel 2. 10 d ii i grundf(cid:148)rord- ningen genom att ett belopp motsvarande 10 % av bruttovinstmarginalen drogs av fr(cid:134)n de konstrue- rade normalv(cid:132)rdena f(cid:148)r de egna m(cid:132)rkesvarorna, fick konsekvent En indonesisk tillverkare/export(cid:148)r s(cid:134)lde skodon p(cid:134) export till gemenskapen via ett n(cid:132)rst(cid:134)ende handels- f(cid:148)retag som var bel(cid:132)get i Taiwan. Det fastst(cid:132)lldes att de priser som handelsf(cid:148)retaget fick betala till det tillverkande f(cid:148)retaget inte var tillf(cid:148)rlitliga p(cid:134) grund av sambandet mellan de tv(cid:134) f(cid:148)retagen. I syfte att fastst(cid:132)lla ett tillf(cid:148)rlitligt exportpris fr(cid:134)n Indonesien till gemenskapen justerades priset fr(cid:134)n Taiwan til gemenskapen till niv(cid:134)n fritt Indonesien. Eftersom den n(cid:132)rst(cid:134)ende handlarens funktioner L 60/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 kunde anses likna dem som skulle f(cid:148)religga hos en handlare som s(cid:134)lde p(cid:134) provision gjordes p(cid:134) grundval av uppgifter fr(cid:134)n det n(cid:134)rst(cid:134)ende f(cid:148)rtaget ett avdrag p(cid:134) 5 % av de priser som det f(cid:148)retaget i gemenskapen. tog ut hos oberoende kunder Denna siffra ans(cid:134)gs rimlig med tanke p(cid:134) den ustr(cid:132)ckning i vilken den n(cid:132)rst(cid:134)ende handlaren var invovlerad i export(cid:148)rens f(cid:148)rs(cid:132)ljningsverksamhet. Det l(cid:132)mnades inga uppgifter som tydde p(cid:134) att denna siffra skulle vara ol(cid:132)mplig. F(cid:148)ljaktligen justerades exportpriserna i enlighet med detta. e) Dumpningsmarginaler (37) (38) F(cid:148)r ber(cid:132)kningen av dumpningsmarginalen f(cid:148)r varje indonesisk tillverkare/export(cid:148)r som ingick i stickprovet j(cid:132)mf(cid:148)rdes f(cid:148)retagens v(cid:132)gda genomsnitt- liga normalv(cid:132)rden med deras v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriser eftersom det klart fastst(cid:132)lldes att det enligt artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen inte fanns ett m(cid:148)nster f(cid:148)r exportpriserna vilket v(cid:132)sentligen skilde sig mellan olika ink(cid:148)pare, regioner eller tider. (40) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att alla de tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet dumpade de ber(cid:148)rda skodonen under unders(cid:148)kningsperioden. Till f(cid:148)ljd av sambandet mellan PT Indosepamas Anggun och PT Primashoes Ciptakreasi behandlades dessa till- verkare/export(cid:148)rer som ett enda f(cid:148)retag och en enda dumpningsmarginal ber(cid:132)knades f(cid:148)r dem i enlighet med institutionernas sedvanliga praxis enligt punkt 24. F(cid:148)r dessa tillverkare/export(cid:148)rer fastst(cid:132)lldes f(cid:148)jande individuella i uttryckta dumpningsmarginaler, procent av cif/priset vid gemenskapens gr(cid:132)ns: (41) (cid:190) PT Dragon (cid:190) PT Emporer Footwear (cid:190) PT Fortune Mate (cid:190) PT Golden Adishoes (cid:190) PT Indosepamans Anggun/ PT Primashoes Ciptakreasi 15,9 % 2,0 % 14,9 % 18,6 % 12,7 % (39) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r de samarbetsvilliga till- verkare/export(cid:148)rer som inte valts ut att ing(cid:134) i stick- provet baserades p(cid:134) ett v(cid:132)gt genomsnitt av de indi- viduella dumpningsmarginaler f(cid:148)r varje tillverkare/export(cid:148)r som ingick i stickprovet, med undantag f(cid:148)r den tillverkare/export(cid:148)r som avses i punkt 31 (PT Kingherlindo) f(cid:148)r vilken till- g(cid:132)ngliga uppgifter anv(cid:132)ndes. I enlighet med artikel som fatt(cid:132)llts fr(cid:134)n detta 9. 6 i grundf(cid:148)rordningen borts(cid:134)gs det f(cid:148)retags dumpningsmarginal vid fastst(cid:132)llandet av den v(cid:132)gda genomsnittliga marginalen f(cid:148)r stick- provet. Den p(cid:134) detta s(cid:132)tt fastst(cid:132)llda dumpnings- i procent av cif-priset vid marginalen, uttryckt gemenskapens gr(cid:132)ns, uppgick till 12,3 %. Denna marginal till(cid:132)mpades p(cid:134) f(cid:148)ljande tillverkare/expor- t(cid:148)rer. (cid:190) PT Bosaeng Jaya (cid:190) PT Karet Murni Jelita (cid:190) PT Koryo International (cid:190) PT Lintas Adhikrida (cid:190) PT Universal Wisesa (cid:190) PT Volmacarol i Indonesien som F(cid:148)r de tillverkare/export(cid:148)rer fr(cid:134)geformul(cid:132)r varken besvarade kommissionens eller p(cid:134) annat s(cid:132)tt gav sig tillk(cid:132)nna fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av till- g(cid:132)ngliga uppgifter. Med tanke p(cid:134) den i detta fall ovanligt h(cid:148)ga graden av bristande samarbetsvilja fr(cid:134)n indonesiska tillverkares/export(cid:148)rers sida ((cid:148)ver 74 %), avsaknaden av andra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor och f(cid:148)r att undvika att bel(cid:148)na bristande samarbete ans(cid:134)gs det dock l(cid:132)mp- ligt att basera restdumpningsmarginalen p(cid:134) den h(cid:148)gsta dumpningsmarginal f(cid:148)re- komma enligt klagom(cid:134)let, dvs. 50 %. som p(cid:134)stods Vid fastst(cid:132)llandet av dumpningsmarginalen f(cid:148)r den tillverkare/export(cid:148)r i punkt 31 (PT som avses Kingherlindo) ans(cid:134)gs att den samarbetsvilja som detta f(cid:148)retag delvis uppvisat borde s(cid:132)rskiljas fr(cid:134)n den totalt bristande samarbetsvilja som uppvisats av de tillverkare/export(cid:148)rer som avses i punkt 40. F(cid:148)ljaktligen besl(cid:148)ts att marginalen f(cid:148)r denna till- verkare/export(cid:148)r borde vara l(cid:132)gre (cid:132)n den marginal som ber(cid:132)knades f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga tillver- karna/export(cid:148)rerna. D(cid:132)rf(cid:148)r baserades marginalen p(cid:134) det aritmetiska genomsnittet av restdumpnings- marginalen och den v(cid:132)gda genomsnittliga margi- nalen f(cid:148)r stickprovet, dvs. 31,1 %. 3. Folkrepubliken Kina a) Val av j(cid:132)mf(cid:148)rbart land (42) I enlighet med artikel 2. 7 i grundf(cid:148)rordningen baserades normalv(cid:132)rdet p(cid:134) de uppgifter som inh(cid:132)mtats fr(cid:134)n tillverkare i ett land med marknads- ekonomi (j(cid:132)mf(cid:148)rbart land). 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/7 (43) I klagom(cid:134)let f(cid:148)reslogs Thailand som det l(cid:132)mpli- gaste j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet. Ett flertal import(cid:148)rer samt de kinesiska tillverkarna/export(cid:148)rerna v(cid:132)nde sig dock mot valet av detta land eftersom niv(cid:134)n p(cid:134) den ekonomiska utvecklingen inte skulle vara likadan i Thailand som i Folkrepubliken Kina. Tv(cid:134) handels- organisationer, Utrikeshandelsf(cid:148)rbundet (FTA) och F(cid:148)rbundet idrottsvaruindustrier (FESI) f(cid:148)reslog Indonesien, vilket ock(cid:134) de kinesiska tillverkarna/export(cid:148)rerna gjorde. Ett antal andra l(cid:132)nder f(cid:148)rslogs ocks(cid:134) av n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter under olika skeden av f(cid:148)rfarandet, doch utan att dessa lade fram bevis f(cid:148)r varf(cid:148)r ett av dessa l(cid:132)nder borde f(cid:148)redras framf(cid:148)r ett annat. europeiska f(cid:148)r Efter granskning av de tillg(cid:132)ngliga uppgifterna avseende alla f(cid:148)rslagna l(cid:132)nder ans(cid:134)gs slutligen i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med artikel 2. 7 i grundf(cid:148)rord- ningen att det var rimligt att v(cid:132)lja Indonesien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land, eftersom det verkade finnas ett stort antal levrant(cid:148)rer p(cid:134) den marknaden och en viss likhet mellan de tillverkningsmetoder som anv(cid:132)ndes d(cid:132)r och de som anv(cid:132)ndes i Folkrepu- bliken Kina. Det verkade heller inte finnas n(cid:134)gra betydande skillnader n(cid:132)r det g(cid:132)llde tillg(cid:134)ng till r(cid:134)material. F(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) Indonesiens inhemska marknad var till exporten fr(cid:134)n Folkerepubliken Kina till gemen- skapen. Vidare hade Indonesien f(cid:148)reslagits av de kinesiska och gemenskapens tillverkare reste inga inv(cid:132)ndninger mot kommissionens avsikt i detta fall. tillverkarna/export(cid:148)rerna representativ f(cid:148)rh(cid:134)llande sj(cid:132)lva i b) Individuell behandling (44) I enlighet med artikel 9. 5 i grundf(cid:148)rordningen (cid:132)r det institutionernas praxis att ber(cid:132)kna landsomfat- tande dumpningsmarginaler f(cid:148)r l(cid:132)nder som inte har marknadsekonomi, med undantag f(cid:148)r de till- verkare/export(cid:148)rer som kan visa att de b(cid:148)r ges individuell behandling, dvs. att separata export- priser och individuella dumpningsmarginaler b(cid:148)r fastst(cid:132)llas f(cid:148)r dem. (47) (45) Alla de kinesiska tillverkare/export(cid:148)rer som besva- rade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r beg(cid:132)rde indivi- duell behandling. Vid granskningen av sk(cid:132)len f(cid:148)r dessa ans(cid:148)kningar f(cid:148)rs(cid:148)kte kommissionen kontrol- lera huruvida de tillverkare/export(cid:148)rer som var samarbetsvilliga i f(cid:148)rfarandet (cid:134)tnj(cid:148)t ett fr(cid:134)n staten r(cid:132)ttsligt och faktiskt oberoende som var j(cid:132)mf(cid:148)rbart med det som skulle r(cid:134)da i ett land med marknads- ekonomi och som kulle motivera ett avsteg fr(cid:134)n principen om fastst(cid:132)llande av en enda landsomfat- tande dumpningsmarginal. I detta syfte riktades till detaljerade tillverkarna/export(cid:148)rerna fr(cid:134)gor ang(cid:134)ende (cid:132)garskap, ledning, kontroll och fatst(cid:132)l- lande av kommersiell strategi och aff(cid:132)rsstrategi. Ingen av de tillverkare/export(cid:148)rer som besvarade fr(cid:134)gorna, f(cid:148)rutom Grosby (China) Limited, kunde till kommissionens bel(cid:134)tenhet visa att de var till- r(cid:132)ckligt sj(cid:132)lvst(cid:132)ndiga fr(cid:134)n de kinesiska myndighe- individuell behandling. terna f(cid:148)r att kunna f(cid:134)r S(cid:134)ledes avvisades deras beg(cid:132)ran och tillverkarna/ export(cid:148)rerna informerades i enlighet med detta. (46) Grosby (China) Limited var en juridisk person i form av ett aktiebolag bildat enligt lagstiftningen i Hongkong som tillverkade den likadana produkten i en anl(cid:132)ggning i Folkrepubliken Kina. Det fanns ingen juridisk person i Folkrepubliken Kina men de kapitalvaror som befann sig d(cid:132)r var upptagna som tillg(cid:134)ngar i Hongkong-f(cid:148)retagets redovisning. ett kontrollbes(cid:148)k Kommissionen utf(cid:148)rde p(cid:134) platsen hos Hongkong-f(cid:148)rtaget i syfte att under- s(cid:148)ka dess verksamhetsvillkor och relationerna till den kinesiska staten. Det ber(cid:148)rda f(cid:148)retaget var s(cid:132)rskilt i st(cid:134)nd att p(cid:134) ett f(cid:148)r kommissionen till- fredsst(cid:132)llande s(cid:132)tt visa att ledningen och kontrollen av fabriken, b(cid:134)de vad g(cid:132)ller tillverkning och f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning, klart l(cid:134)g i dess h(cid:132)nder och att dess verk- samhet var tillr(cid:132)ckligt oberoende av de kinesiska myndigheterna. Det fastst(cid:132)lldes (cid:132)ven att exportpri- serna till gemenskapen och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsstrategin styrdes av Hongkong-f(cid:148)retaget utan inblandning fr(cid:134)n den kinesiska staten. Mot bakgrund av detta ans(cid:134)gs det m(cid:148)jligt att bevilja Grosby (China) Limited individuell behandling och s(cid:134)ledes ber(cid:132)kna en separat dumpningmarginal som ett undantag fr(cid:134)n principen enligt artikel 9. 5 i grundf(cid:148)rordningen om ber(cid:132)kning av landsomfat- tande dumpningsmarginaler f(cid:148)r l(cid:132)nder som inte har marknadsekonomi. c) Landsomfattande dumpningsmarginal f(cid:148)r Folkrepubliken Kina kommissionens tillverkarna/export(cid:148)rerna fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina Totalt 17 export(cid:148)rer fr(cid:134)geformul(cid:132)r. De besvarade ber(cid:148)rda svarade dock endast f(cid:148)r 14,3 % av den totala exporten fr(cid:134)n Folk- republiken Kina och f(cid:148)ljaktligen besl(cid:148)ts med tanke p(cid:134) den s(cid:132)rskilt h(cid:148)ga graden av bristande samarbets- vilja att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r Folk- publiken Kina enligt artikel 18 i grundf(cid:148)rord- ningen, dvs. p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. , F(cid:148)r att ber(cid:132)kna den landsomfattande dumpnings- marginalen f(cid:148)r Folkrepubliken Kina r(cid:132)knade kommissionen f(cid:148)rst fram dumpningsmarginalen f(cid:148)r de 16 samarbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer som inte beviljats individuell behandling (se led i nedan). Sedan fastst(cid:132)llde kommissionen dump- ningsmarginalen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga till- verkarna/export(cid:148)rerna (se led ii nedan). L 60/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 f(cid:148)r Den landsomfattande dumpningsmarginaler Folkrepubliken Kina ber(cid:132)knades som ett genom- snitt av dessa tv(cid:134) dumpningsmarginaler (se led iii nedan). i) D u m p n i n g s m a r g i n a l s a m a r - f (cid:148) r t i l l v e r k a r e / e x p o r t (cid:148) r e r b e t s v i l l i g a Stickprov (48) samarbetsvilliga Som n(cid:132)mns i punkt 7 anv(cid:132)ndes stickprovsurval enligt artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen avseende de 17 i Folkrepubliken Kina. Fyra tillverkare/export(cid:148)rer valdes ut i samf(cid:148)rst(cid:134)nd med de ber(cid:148)rda samarbets- villiga f(cid:148)retagen. tillverkarna/export(cid:148)rerna Eftersom en av dessa tillverkare/export(cid:148)rer, Grosby individuell (China) Limited, behandling togs det f(cid:148)retaget bort fr(cid:134)n detta stick- prov (se punkt 46). senare beviljades F(cid:148)ljande ingick d(cid:132)rmed i stickprovet f(cid:148)r Kina: (cid:134)terst(cid:134)ende tre tilverkare/export(cid:148)rer (cid:190) Fujian Footwear and Headgear Import & Export Corporation (cid:190) Zhejiang Animal By-Products Import & Export Corporation (cid:190) Zhangjiang Yitai. Normalv(cid:132)rde (49) Normalv(cid:132)rdet som ingick i f(cid:148)r de kinesiska tillverkare/expor- t(cid:148)rer stickprovet ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av de inhemska priserna i Indonesien samt de konstruerade normalv(cid:132)rden som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stick- provet f(cid:148)r Indonesien, enligt artikel 2. 7 i grundf(cid:148)r- ordningen. att vilka Det b(cid:148)r noteras att de tre ber(cid:148)rda kinesiska till- verkarna/export(cid:148)rerna hade ombetts l(cid:132)mna utf(cid:148)rliga beskrivningar av de skodon som exporte- rades till gemenskapen. Tillverkarna/export(cid:148)rerna l(cid:132)mnade dock endast begr(cid:132)nsade uppgifter och s(cid:134)ledes m(cid:134)ste kommissionen p(cid:134) grundval av till- fastst(cid:132)lla g(cid:132)ngliga uppgifter indonesiska modeller identiska med de kinesiska som var modeller som exporterades till gemenskapen eller, i avsaknad av identiska modeller, vilka indonesiska liknade dessa kinesiska modeller modeller. P(cid:134) denna grundval kunde kommissionen fastst(cid:132)lla att det fanns j(cid:132)mf(cid:148)rbara modeller i fr(cid:134)ga om 34,7 % av de tre ber(cid:148)rda tillverkarnas/export(cid:148)- rernas totala export. F(cid:148)r dessa modeller kunde f(cid:148)lj- aktligen de normalv(cid:132)rden som best(cid:132)mts vid fast- st(cid:132)llandet av Indonesiens dumpningsmarginaler anv(cid:132)ndas. som mest (50) F(cid:148)r de kinesiska exporterade modeller som inte hade n(cid:134)gon motsvarande likadan inhemskt s(cid:134)ld indonesisk modell fastst(cid:132)lldes det konstruerade v(cid:132)rdet genom att ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- andra allm(cid:132)nna och administrationskostnader, kostnader och vinst adderades med tillverknings- kostnaderna f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara exporterade indone- siska modeller. F(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrations- kostnaderna, de andra allm(cid:132)nna kostnaderna och vinstmarginalen fastst(cid:132)lldes p(cid:134) den grundval som beskrivs i punkterna 29 och 30. Exportpris – ber(cid:132)kning av exportpris (51) Unders(cid:148)kningen visade att exporten fr(cid:134)n de tre kinesiska tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stick- i provet gjordes direkt gemenskapen. S(cid:134)ledes kunde exportpriserna fast- st(cid:132)llas p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt beta- lades eller skulle betalas, enligt artikel 2. 8 i grund- f(cid:148)rordningen. till oberoende kunder J(cid:132)mf(cid:148)relse (52) I syfte att f(cid:134) en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normal- v(cid:132)rde och exportpriser f(cid:148)r tillverkarna/export(cid:148)rerna i stickprovet gjordes enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)r- ordningen justeringar f(cid:148)r vederb(cid:148)rligen motiverade olikheter prisj(cid:132)mf(cid:148)rbarheten. S(cid:134)ledes gjordes justeringar f(cid:148)r skillnader i fr(cid:134)ga om fysiska egenskaper, transport-, f(cid:148)rs(cid:132)krings-, hanter- ings- och lastningskostnader, d(cid:132)rmed samman- h(cid:132)ngande och samt kreditkostnader. som p(cid:134)verkade f(cid:148)rpacknings- kostnader Dumpningsmarginal (53) Kommissionen ber(cid:132)knade f(cid:148)rst en dumpningsmar- ginal f(cid:148)r var och en av de tre tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet. I detta syfte j(cid:132)mf(cid:148)rde kommissionen normalv(cid:132)rdena fabrik och exportpriserna fob, fritt Kina, f(cid:148)r samarbetsvilliga kinesiska tillverkare/export(cid:148)rer. Denna j(cid:132)mf(cid:148)relse baserades p(cid:134) det v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priset f(cid:148)r varje skodonsmodell som tillverkades av tillverkarna/export(cid:148)rerna i stickprovet och exporte- rades till gemenskapen under unders(cid:148)kningspe- rioden och f(cid:148)r vilken en j(cid:132)mf(cid:148)rbar skodonsmodell kunde fastst(cid:132)llas. fritt (54) Eftersom exportpriserna inte varierade avsev(cid:132)rt mellan olika regioner, ink(cid:148)pare eller tidsperioder j(cid:132)mf(cid:148)rdes enligt artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen normalv(cid:132)rdet med exportpriset p(cid:134) grundval av v(cid:132)gda genomsnitt. J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att det f(cid:148)rekom dumpning av de ber(cid:148)rda skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina som under unders(cid:148)kningsperioden exporte- rades till gemenskapen av de tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet. Den v(cid:132)gda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif- priset gr(cid:132)ns, uppgick till 45,2 %. vid gemenskapens 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/9 ii) D u m p n i n g s m a r g i n a l f (cid:148) r i c k e - s a m - t i l l v e r k a r e / e x p o r - a r b e t s v i l l i g a t (cid:148) r e r (55) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga tillverkarna/export(cid:148)rerna fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter, enligt artikel 18 i grundf(cid:148)r- ordningen. I detta s(cid:132)rskilda fall med tanke p(cid:134) den ovanligt h(cid:148)ga graden av bristande samarbetsvilja och avsaknaden av andra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor, ans(cid:134)gs de rimligaste tillg(cid:132)ngliga uppgifterna vara den h(cid:148)gsta dumpningsmarginal som p(cid:134)stods f(cid:148)rekomma enligt klagom(cid:134)let. Den p(cid:134) denna grundval fastst(cid:132)llda dumpningsmarginalen uppgick till 50 % av cif-priset vid gemenskapens gr(cid:132)ns. iii) J (cid:132) m f (cid:148) r e l s e (59) (60) F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rde och exportpris gjordes justeringar enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)r olik- heter i fr(cid:134)ga om transport- och f(cid:148)rs(cid:132)kringskost- nader. iv) D u m p n i n g s m a r g i n a l Eftersom exportpriserna inte varierade avsev(cid:132)rt mellan olika regioner, ink(cid:148)pare eller tidsperioder j(cid:132)mf(cid:148)rdes normalv(cid:132)rdet med exportpriset p(cid:134) grundval av v(cid:132)gda genomsnitt, enligt artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen. P(cid:134) denna grundval konstate- rades dumpningsmarginalen f(cid:148)r Grosby (China) Limited uppg(cid:134) till 1,3 %. iii) L a n d o m f a t t a n d e d u m p n i n g s m a r - g i n a l f (cid:148) r F o l k r e p u b l i k e n K i n a 4. Thailand (56) (57) (58) f(cid:148)r Folkrepubliken Kina Som anges i punkt 47 ber(cid:132)knades en enda dump- ningsmarginal p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnitt av de marginaler samarbetsvilliga tillverkare/ som fastst(cid:132)lldes export(cid:148)rer (dvs. 45,2 %, se punkt 54) och f(cid:148)r icke- samarbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer (dvs. 50 %, se punkt 55). f(cid:148)r alla tillverkare/export(cid:148)rer Den p(cid:134) detta s(cid:132)tt fastst(cid:132)llda dumpningsmarginalen f(cid:148)r i Folkrepubliken Kina, f(cid:148)rutom Grosby (China) Limited, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gr(cid:132)ns, uppgick till 47,6 %. d) Dumpningsmarginal f(cid:148)r Grosby (China) Limited i) N o r m a l v (cid:132) r d e I fr(cid:134)ga om Grosby (China) Limited b(cid:148)r det noteras att normalv(cid:132)rdet ber(cid:132)knades p(cid:134) samma s(cid:132)tt som f(cid:148)r de (cid:148)vriga samarbetsvilliga tillverkarna/export(cid:148)rerna i Folkrepubliken Kina, dvs. p(cid:134) grundval av priserna eller de konstruerade j(cid:132)mf(cid:148)rbara modeller som tillverkades i det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet, dvs. Indonesien. v(cid:132)rdena f(cid:148)r ii) E x p o r t p r i s Eftersom exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen f(cid:148)r Grosby (China) Limited gick via en n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r, Nick’s Sports and Leisure Footwear Ltd (UK), konstrue- rades exportpriset enligt artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rord- ningen, dvs. p(cid:134) grundval av det pris till vilket de importerade produkterna f(cid:148)rst s(cid:134)ldes vidare till oberoende k(cid:148)pare. Justeringar gjordes f(cid:148)r alla kost- nader som tillkom mellan import och (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)lj- ning samt f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)ntad vinst, i syfte att fastst(cid:132)lla ett tillf(cid:148)rlitligt exportpris vid gemenskapens gr(cid:132)ns. En vinstmarginal p(cid:134) 5 % anv(cid:132)ndes eftersom denna marginal hade konstaterats f(cid:148)rekomma f(cid:148)r den oberoende import(cid:148)r vars handelsstruktur mest liknade strukturen hos Nick’s Sports and Leisure Footwear Ltd (UK) och som hade varit f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r ett kontrollbes(cid:148)k p(cid:134) platsen. i) D u m p n i n g s m a r g i n a l s a m a r - f (cid:148) r t i l l v e r k a r e / e x p o r t (cid:148) r e r b e t s v i l l i g a a) Normalv(cid:132)rde (61) (62) totala inhemska I syfte att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rde f(cid:148)r var och en av de tre samarbetsvilliga thail(cid:132)ndska tlllverkarna/ export(cid:148)rerna fastst(cid:132)lldes f(cid:148)rst huruvida varje tillver- f(cid:148)rs(cid:132)ljning av kares/export(cid:148)rs ber(cid:148)rda skodon var representativ i f(cid:148)rh(cid:134)llande till deras totala f(cid:148)rs(cid:132)ljning av ber(cid:148)rda skodon p(cid:134) export till gemenskapen. I enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen ans(cid:134)gs den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen vara representativ n(cid:132)r en tillverkares totala inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den likadana produkten i volym representerade minst 5 % av dennas f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning av den ber(cid:148)rda produkten p(cid:134) export till gemenskapen. f(cid:148)r varje modell som exporterades Ingen av tillverkarna/export(cid:148)rerna hade en tillr(cid:132)ck- ligt stor inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av ber(cid:148)rda skodon under unders(cid:148)kningsperioden enligt artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen. F(cid:148)ljaktligen ans(cid:134)gs det l(cid:132)mp- ligt att konstruera normalv(cid:132)rdet enligt artikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordningen genom att tillverkningskostna- derna till gemenskapen adderades med ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst. Tv(cid:134) av till- verkarna/export(cid:148)rerna var varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende och en av dessa tv(cid:134) n(cid:132)rst(cid:134)ende tillverkare/export(cid:148)rer s(cid:134)lde idrottsskor och idrottskl(cid:132)der, dvs. samma generella produktkategori, p(cid:134) Thailands inhemska marknad. Dessa tv(cid:134) tillverkares/export(cid:148)rers f(cid:148)rs(cid:132)lj- nings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av dessa produkter, enligt artikel 2. 6 b i grundf(cid:148)rordningen. Eftersom den tredje samarbetsvilliga thail(cid:132)ndska tillverkaren/export(cid:148)ren inte hade n(cid:134)gon inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten, eller av produkter inom samma generella produktkategori, fastst(cid:132)lldes dennas f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- tionskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt samt vinst L 60/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 vinst enligt artikel 2. 6 c i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av n(cid:134)gon annan rimlig metod, i detta fall de f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader och den vinst som fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r de (cid:148)vriga tv(cid:134) samarbetsvilliga tillverkare/ export(cid:148)rer som avses ovan. (67) (68) (69) (63) f(cid:148)rs(cid:132)ljning En av de tre samarbetsvilliga thail(cid:132)ndska tillver- tillverkade och exporterade karna/export(cid:148)rerna skor delvis framst(cid:132)llda av r(cid:134)material som erh(cid:148)lls utan kostnad fr(cid:134)n dess kunder i gemenskapen. Eftersom tillverkaren/export(cid:148)ren inte fick n(cid:134)gra uppgifter om priserna p(cid:134) r(cid:134)materialen kunde den inte ta upp dem i sina tillverkningskostnader. Till f(cid:148)ljd av att tillverkaren/export(cid:148)ren inte hade n(cid:134)gon inhemsk normalv(cid:132)rdet konstrueras. I avsaknad av fullst(cid:132)ndiga uppgifter om r(cid:134)materialkostnader konstruerade kommis- anv(cid:132)nda det sionen normalv(cid:132)rdet genom att ber(cid:148)rda f(cid:148)retagets tillverkningskostnader och de f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt den vinst som fast- st(cid:132)llts enligt f(cid:148)reg(cid:134)ende punkt. Eftersom b(cid:134)de det konstruerade v(cid:132)rdet och det exportpris som rappor- terats av denna tillverkare/export(cid:148)r utesl(cid:148)t samma r(cid:134)materialkostnader var b(cid:134)da direkt j(cid:132)mf(cid:148)rbara. m(cid:134)ste b) Exportpris (64) Unders(cid:148)kningen visade att exporten gick direkt till oberoende kunder i gemenskapen, f(cid:148)rutom i det fall som avses i punkt 67. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)lldes exportpriserna p(cid:134) grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas. c) J(cid:132)mf(cid:148)relse (65) (66) och I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rde tillverkarnas/export(cid:148)rernas exportpriser gjordes enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)r- ordningen vederb(cid:148)rliga justeringar f(cid:148)r olikheter som p(cid:134)verkade prisj(cid:132)mf(cid:148)rbarheten, i de fall dessa p(cid:134)stods f(cid:148)rekomma och var underbyggda. S(cid:134)ledes gjordes i till(cid:132)mpliga fall justeringar f(cid:148)r olikheter i fr(cid:134)ga om transport-, f(cid:148)rs(cid:132)krings-, hanterings- och lastningskostnader och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, kreditkostnader, bankavgifter, s(cid:132)ker- heter/garantier och handelsled. till dess En av de thail(cid:132)ndska tillverkarna/export(cid:148)rerna beg(cid:132)rde (cid:132)ven en justering p(cid:134) grundval av att dess exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning i motsats inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning skulle ske p(cid:134) grundval av OEM-m(cid:132)rkes- f(cid:148)rs(cid:132)ljning. I samband med unders(cid:148)kningen fast- st(cid:132)lldes klart att exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen (cid:132)gde rum vid ett annat handelsled (cid:132)n de inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. D(cid:132)rf(cid:148)r beviljades en justering enligt artikel 2. 10 d i grundf(cid:148)rordningen genom att ett belopp ii motsvarande 10 % av bruttovinstmarginalen drogs av fr(cid:134)n de konstruerade normalv(cid:132)rdena f(cid:148)r de egna m(cid:132)rkesvarorna. i USA. Till En thail(cid:132)ndsk tillverkare/export(cid:148)r s(cid:134)lde skodon p(cid:134) export till gemenskapen via ett n(cid:132)rst(cid:134)ende handels- f(cid:148)retag som var bel(cid:132)get f(cid:148)ljd av sambandet mellan dessa tv(cid:134) f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes att de priser som den thail(cid:132)ndska tillverkaren tog ut av f(cid:148)retaget i USA inte var tillf(cid:148)rlitliga. I syfte att fastst(cid:132)lla ett tillf(cid:148)rlitligt exportpris fr(cid:134)n Thailand till gemenskapen justerades priset i gemenskapen till niv(cid:134)n fritt Thailand. Eftersom det n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retagets funktioner kunde anses likna dem som skulle f(cid:148)religga hos en handlare som s(cid:134)lde p(cid:134) provision gjordes ett avdrag p(cid:134) 5 % av de priser som det f(cid:148)retaget tog ut hos oberoende kunder i gemenskapen. Denna siffra ans(cid:134)gs rimlig med tanke p(cid:134) den utstr(cid:132)ckning i vilken den n(cid:132)rst(cid:134)ende handlaren var involverad i export(cid:148)rens f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- verksamhet. Det som tydde p(cid:134) att denna siffra skulle vara ol(cid:132)mplig. F(cid:148)ljakligen justerades exportpriserna i enlighet med detta. inga uppgifter l(cid:132)mnades d) Dumpningsmarginaler thail(cid:132)ndsk F(cid:148)r att ber(cid:132)kna dumpningsmarginalen f(cid:148)r varje samarbetsvillig tillverkare/export(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rde kommissionen enligt artikel 2. 11 i grund- genomsnittliga f(cid:148)rordningen f(cid:148)retagens normalv(cid:132)rden med deras v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriser eftersom det klart fastst(cid:132)lldes att det inte fanns ett m(cid:148)nster f(cid:148)r exportpriserna vilket v(cid:132)sentligen skilde ink(cid:148)pare, regioner eller tider. sig mellan olika v(cid:132)gda J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att en av de tre samarbetsvilliga tillverkarna/export(cid:148)rerna dumpade ber(cid:148)rda skodon under unders(cid:148)kningsperioden. Den p(cid:134) detta s(cid:132)tt fastst(cid:132)llda i dumpningsmarginalen, procent av cif-priset vid gemenskapens gr(cid:132)ns, uppgick till f(cid:148)ljande: uttryckt (cid:190) CK Shoes: 1,4 % thail(cid:132)ndska tillverkarna/export(cid:148)rerna Unders(cid:148)kningen visade att de (cid:148)vriga tv(cid:134) samarbets- villiga var n(cid:132)rst(cid:134)ende i det att ett f(cid:148)retag (cid:132)gde aktier i det andra. Dessutom (cid:132)gde ett f(cid:148)retag i USA aktier i ett av dessa tillverkares/export(cid:148)rers f(cid:148)retag. B(cid:134)da till- verkare/export(cid:148)rer ber(cid:148)rda produkten till gemenskapen under unders(cid:148)knings- perioden. exporterade den (cid:142)ven om dessa tillverkare/export(cid:148)rer hade separata produktionsanl(cid:132)ggningar ber(cid:132)knades s(cid:134)ledes bara en enda dumpningsmarginal i linje med institutio- nernas sedvanliga praxis enligt vad som beskrivs i punkt 24. Den p(cid:134) detta s(cid:132)tt fastst(cid:132)llda dumpningsmarginalen uppgick till f(cid:148)ljande: (cid:190) PSR Footwear/Bangkok Rubber Company 0 % 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/11 (70) (71) ii) D u m p n i n g s m a r g i n a l i c k e - s a m - a r b e t s v i l l i g a t i l l v e r k a r e / e x p o r t (cid:148) r e r f (cid:148) r F(cid:148)r de tillverkare i Thailand som varken besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r eller p(cid:134) annat s(cid:132)tt gav sig till k(cid:132)nna fastst(cid:132)lldes dumpningsmargi- nalen enligt artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Med tanke p(cid:134) den i detta fall ovanligt h(cid:148)ga graden av bristande samarbetsvilja fr(cid:134)n thail(cid:132)ndska tillverkares/export(cid:148)- rers sida (99 %), avsaknaden av andra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor och f(cid:148)r att undvika att bel(cid:148)na bristande samarbete ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att basera restdumpningsmarginalen p(cid:134) den h(cid:148)gsta dumpningsmarginal f(cid:148)rekomma enligt klagom(cid:134)let, dvs. 50 %. som h(cid:132)vdats D. GEMENSKAPSINDUSTRIN att l(cid:132)mpligt ans(cid:134)gs det Som n(cid:132)mnts i punkt 5 och mot bakgrund av det stora antalet gemenskapstillverkare som var parter i inh(cid:132)mta klagom(cid:134)let uppgifter avseende gemenskapsindustrin fr(cid:134)n tre olika k(cid:132)llor, n(cid:132)mligen de nationella producentf(cid:148)r- bunden i gemenskapen, de 87 gemenskapstillver- karna i den f(cid:148)rsta gruppen och de 15 gemen- skapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet. Skadeindikatorerna bed(cid:148)mdes sedan p(cid:134) den l(cid:132)mp- ligaste niv(cid:134)n (dvs. p(cid:134) vidast m(cid:148)jliga grund i fr(cid:134)ga om allm(cid:132)nna indikatorer och p(cid:134) en smalare grund f(cid:148)r de som endast kunde inh(cid:132)mtas fr(cid:134)n enskilda f(cid:148)retag). Detta skedde enligt f(cid:148)ljande: (cid:190) Tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljning, marknadsandel och syssels(cid:132)ttning i gemenskapen fastst(cid:132)lldes p(cid:134) niv(cid:134)n f(cid:148)r varje nationellt skodonsf(cid:148)rbund och omfattade s(cid:134)ledes hela gemenskapens tillverk- ning av den likadana produkten. (cid:190) Allm(cid:132)nna trender f(cid:148)r priser, kostnader och l(cid:148)nsamhet fastst(cid:132)lldes p(cid:134) niv(cid:134)n f(cid:148)r de 87 gemenskapstillverkarna i den f(cid:148)rsta gruppen, vilka valdes ut i syfte att p(cid:134) ett s(cid:134) balanserat s(cid:132)tt som m(cid:148)jligt omfatta de fyra kategorierna av den produkt som var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning och f(cid:148)r att avspegla de olika f(cid:148)retagsstorlekarna och tillverkningsstrukturerna i de viktigaste till- verkande medlemsstaterna. (cid:190) Ber(cid:132)kningarna av prisunderskridande och niv(cid:134)- erna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada utf(cid:148)rdes p(cid:134) grundval av fullst(cid:132)ndigt kontrollerade pris- och kostnadsuppgifter fr(cid:134)n de 15 gemenskapstill- verkarna i kontrollstickprovet, som var repre- sentativa n(cid:132)r det g(cid:132)ller storlek, produktsorti- ment och l(cid:132)ge (de var alla bel(cid:132)gna i de vikti- gaste tillverkande medlemsstaterna). (72) N(cid:134)gra parter h(cid:132)vdade att denna metod var brist- f(cid:132)llig eftersom den skulle inneb(cid:132)ra ett avsteg fr(cid:134)n best(cid:132)mmelserna i b(cid:134)de artikel 5. 4 och 4. 1 i grund- f(cid:148)rordningen, enligt vilka en bed(cid:148)mning av huru- vida den unders(cid:148)kta gemenskapsindustrin (cid:132)r repre- sentativ m(cid:134)ste ske p(cid:134) grundval av en granskning av om den svarar f(cid:148)r en ”betydande del av produk- tionen”, och s(cid:134)ledes m(cid:134)ste bevis p(cid:134) skada baseras p(cid:134) uppgifter fr(cid:134)n tillverkare som svarar f(cid:148)r minst 25 % av gemenskapens totala tillverkning av den likadana produkten. I synnerhet h(cid:132)vdades att den siffra f(cid:148)r ”gemenskapens totala tillverkning” som anv(cid:132)ndes f(cid:148)r bed(cid:148)mningen av de 188 klagande inte gemenskapstillverkarnas skulle vara tillf(cid:148)rlitlig. representativitet Kommissionens stickprov ifr(cid:134)gasattes ocks(cid:134) i det att beslutet om att anv(cid:132)nda stickprov skulle ha tagits i ett sent skede i f(cid:148)rfarandet som en reaktion p(cid:134) ett otillr(cid:132)ckligt samarbete fr(cid:134)n den klagande industrins sida under unders(cid:148)kningens inledande skeden. 1. Gemenskapens totala tillverkning fastst(cid:132)lldes (73) Det b(cid:148)r f(cid:148)rst understrykas att graden av st(cid:148)d f(cid:148)r klagom(cid:134)let innan unders(cid:148)kningen inleddes. Under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng fastst(cid:132)lldes att de 188 klagande gemenskapstillverkarna fort- satte att svara f(cid:148)r mer (cid:132)n 25 % av gemenskapens totala tillverkning (n(cid:132)mligen 53 %). D(cid:132)rf(cid:148)r svarar de klagande gemenskapstillverkarna f(cid:148)r en enligt artikel 4. 1 i grundf(cid:148)rordningen betydande del av gemenskapens totala tillverkning av den likadana produkten. Siffran f(cid:148)r ”gemenskapens totala tillverkning” av den likadana produkten sattes till den maximalt m(cid:148)jliga niv(cid:134)n. Till f(cid:148)ljd av brist p(cid:134) tillf(cid:148)rlitliga uppgifter kunde man inte unders(cid:148)ka om tillverk- ningsvolymen f(cid:148)r vissa icke-klagande tillverkare borde undantas enligt artikel 4. 1 a i grundf(cid:148)rord- ningen fr(cid:134)n siffran f(cid:148)r ”den totala tillverkningen” p(cid:134) grund av att deras huvudverksamhet skulle vara import snarare (cid:132)n tillverkning i gemenskapen. Det (cid:132)r k(cid:132)nt att n(cid:134)gra s(cid:134)dana f(cid:148)rmenta gemen- skapstillverkare som har importerat betydande m(cid:132)ngder ocks(cid:134) har tillverkat relativt stora m(cid:132)ngder i gemenskapen. Om man hade haft tillr(cid:132)ckliga uppgifter om detta (cid:132)r det sannolikt att siffran f(cid:148)r skulle ”gemenskapens tillverkning” totala L 60/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 ha minskats i viss m(cid:134)n. En s(cid:134)dan minskning skulle ha (cid:148)kat de klagande gemenskapstillverkarnas andel av gemenskapens tillverkning. Vid unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes (cid:132)ven att 87 (dvs. gemenskapstillverkarna i den ”f(cid:148)rsta gruppen” enligt punkt 5) av de 188 klagande gemenskapstillverkarna varken var n(cid:132)r- st(cid:134)ende n(cid:134)gon tillverkare/export(cid:148)r eller importe- rade den produkt som omfattas av denna under- s(cid:148)kning. 3. Slutsats (75) Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att den unders(cid:148)kta gemenskapsindustrins representativitet hade bed(cid:148)mts p(cid:134) ett rimligt s(cid:132)tt i enlighet med de relevanta best(cid:132)mmelserna i grundf(cid:148)rordningen. E. SKADA 1. Allm(cid:132)n anm(cid:132)rkning 2. Stickprov (76) (74) Med h(cid:132)nsyn till det potentiellt sett mycket stora antalet parter i detta f(cid:148)rfarande angavs tydligt i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande av f(cid:148)rfarandet att unders(cid:148)kningen skulle kunna utf(cid:148)ras med hj(cid:132)lp av stickprov. Redan vid unders(cid:148)kningens inledande skeden s(cid:148)ktes de nationella f(cid:148)rbunden) fr(cid:134)n de 89 gemenskapstillverkare som valts ut bland de 188 gemenskapstillverkare som st(cid:148)dde klagom(cid:134)let. samarbete (via Meningsfulla svar mottogs fr(cid:134)n 87 tillverkare (den f(cid:148)rsta gruppen enligt punkt 5), varav 15 valdes ut f(cid:148)r kontroll(cid:132)ndam(cid:134)l, och deras svar verifierades genom ing(cid:134)ende kontroller vid bes(cid:148)k p(cid:134) platsen (denna grupp av tillverkare kallas kontrollstick- provet i punkt 5). I grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)reskrivs inte att man i samband med stickprov m(cid:134)ste inh(cid:132)mta relevanta uppgifter fr(cid:134)n gemenskapstillverkare som svarar f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning enligt artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundf(cid:148)rordningen. D(cid:132)remot f(cid:148)reskrivs i artikel 17. 1 i grundf(cid:148)rord- ningen att man kan inh(cid:132)mta uppgifter fr(cid:134)n ett urval f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin. Sj(cid:132)lva syftet med dessa best(cid:132)mmelser om stickprov (cid:132)r att bereda m(cid:148)jlighet f(cid:148)r en situation som inneb(cid:132)r att den andel av tillverkningen som representeras av s(cid:134)dana gemenskapstillverkare som ing(cid:134)r i stickprovet, beroende p(cid:134) omst(cid:132)ndigheterna, avsev(cid:132)rt skulle kunna underskrida 25 % av gemen- skapens totala tillverkning. representativt som (cid:132)r De 87 gemenskapstillverkarna i den f(cid:148)rsta gruppen konstaterades under alla omst(cid:132)ndigheter svara f(cid:148)r 25,7 % av gemenskapens tillverkning av den lika- dana produkten, och uppfyllde s(cid:134)ledes, i avsaknad av uttryckligt motst(cid:134)nd mot klagom(cid:134)let, villkoren f(cid:148)r att utg(cid:148)ra gemenskapsindustrin. (avseende st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga utstr(cid:132)ckning korrigerades alla I Eurostat-siffror som anv(cid:132)ndes i nedan beskrivna ber(cid:132)kningar import- v(cid:132)rden och f(cid:148)ljaktligen priser per par) p(cid:134) grundval i av tillg(cid:132)ngliga uppgifter (fr(cid:134)n Taric-databasen), syfte att utesluta skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik (som enligt punkt 15 inte omfat- tades av detta f(cid:148)rfarande). importvolymer, 2. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (77) F(cid:148)r ber(cid:132)kning av gemenskapens totala f(cid:148)rbrukning av de skodon som omfattas av denna unders(cid:148)kning adderades f(cid:148)ljande m(cid:132)ngduppgifter: (cid:190) Den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen i gemenskapen f(cid:148)r alla gemenskapstillverkare av den ber(cid:148)rda produkten (p(cid:134) grundval fr(cid:134)n gemenskapens nationella skodonsproducentf(cid:148)r- bund i kombination med Eurostat-statistik f(cid:148)r export till l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen). av uppgifter (cid:190) Den totala importen till gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n tredje land, inbegripet Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand. P(cid:134) denna grundval konstaterades gemenskapens f(cid:148)rbrukning av den ber(cid:148)rda produkten ha minskat fr(cid:134)n 327 miljoner par 1991 till 307 miljoner par under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. med cirka 6 %. 3. Den dumpade importens volym och mark- nadsandel under unders(cid:148)kningsperioden (78) Den totala importen av skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina som omfattades av denna unders(cid:148)kning uppgick till 28,6 miljoner par under unders(cid:148)kningsperioden. Den totala importen av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Indonesien uppgick till 15,9 miljoner par under unders(cid:148)kningsperioden, medan motsvarande v(cid:132)rde f(cid:148)r Thailand var 11,8 miljoner par. Ber(cid:132)knat p(cid:134) grundval av gemenskapens f(cid:148)rbruk- ning (se f(cid:148)reg(cid:134)ende punkt) hade den kinesiska importen en andel p(cid:134) 9,3 % av gemenskapens marknad under unders(cid:148)kningsperioden, medan Indonesiens andel var 5,2 % och Thailands 3,9 %. 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/13 4. Kumulering lagda marknadsandelen (cid:148)kade fr(cid:134)n 11,8 % 1991 till 18,4 % under unders(cid:148)kningsperioden. (79) I enlighet med artikel 3. 4 i grundf(cid:148)rordningen unders(cid:148)ktes den dumpade importen fr(cid:134)n de tre ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna borde sl(cid:134)s samman vid bed(cid:148)mningen. verkningarna huruvida av l(cid:132)nders marknadsandelar I f(cid:148)reg(cid:134)ende punkt visas att de enskilda importvo- lymerna fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina respektive Indo- i nesien samt dessa gemenskapen (9,3 % och 5,2 %) inte var f(cid:148)rsum- bara under unders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)r b(cid:134)da l(cid:132)nderna hade det ocks(cid:134) fastst(cid:132)llts att dumpnings- marginalerna (cid:148)verskred den minimala niv(cid:134)n (se punkterna 56 och 38–41). Thailands marknadsandel i gemenskapen, (cid:132)ven om den inte var s(cid:134) stor som den som innehades av de tv(cid:134) andra l(cid:132)nder som ber(cid:148)rdes av denna unders(cid:148)k- ning och trots en liten minskning mellan 1991 och 1994, uppgick till 3,9 %, dvs. (cid:148)ver minimi- niv(cid:134)n, vilket (cid:132)ven g(cid:132)llde f(cid:148)r den restdumpnings- marginal p(cid:134) 50 % som fastst(cid:132)lldes f(cid:148)r detta land (se punkt 70). (80) Unders(cid:148)kningen visade ocks(cid:134) att konkurrensvill- koren p(cid:134) gemenskapens marknad f(cid:148)r skodon importerade fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand var liknande. Produkterna fr(cid:134)n Kina, Indonesien och Thailand och fr(cid:134)n gemenskapen (cid:190) var ur konsumentens synvinkel utbytbara, (cid:190) erbj(cid:148)ds till f(cid:148)rs(cid:132)ljning i samma geografiska omr(cid:134)den i gemenskapen, (cid:190) s(cid:134)ldes via samma distributionskanaler, (cid:190) f(cid:148)rekom samtidigt p(cid:134) gemenskapens marknad, och (cid:190) riktades i allm(cid:132)nhet till samma segment p(cid:134) gemenskapens marknad f(cid:148)r skodon (dvs. fr(cid:134)n det nedre prisskiktet till den l(cid:132)gre delen av mellanskiktet av marknaden). De kinesiska, indonesiska och thail(cid:132)ndska produk- terna s(cid:134)ldes dessutom till priser som konstaterades underskrida gemenskapsindustrins priser (se punkt 86). (85) (81) P(cid:134) denna grundval ans(cid:134)gs att kumulering var ber(cid:132)t- tigad och s(cid:134)ledes borde verkningarna av den dumpade sl(cid:134)s tre samman vid bed(cid:148)mningen av skada. importen fr(cid:134)n alla l(cid:132)nder 5. Den dumpade importens volym och marknadsandel utveckling kumulerade dess och (82) Den totala volymen av import fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand (cid:148)kade fr(cid:134)n 38,6 miljoner par 1991 till 56,3 miljoner par under unders(cid:148)kningsperioden, en betydande (cid:148)kning p(cid:134) (cid:148)ver 45 %. Detta medf(cid:148)rande att den samman- 6. Priser f(cid:148)r dumpad import och prisunder- skridande (83) Med tanke p(cid:134) de olika produktmixer som kan f(cid:148)re- komma inom vart och ett av de ber(cid:148)rda KN- numren (se punkt 17) b(cid:148)r varje allm(cid:132)n granskning av prisutvecklingen f(cid:148)r dumpad import mellan 1991 och 1994 endast p(cid:134) grundval av motsvarande skodonskategorier bed(cid:148)mas f(cid:148)rsiktigt. P(cid:134) grundval av uppgifter fr(cid:134)n import(cid:148)rer och deras organisa- tioner visade unders(cid:148)kningen att importen kan k(cid:132)nnetecknas av en gradvis (cid:148)verg(cid:134)ng till mera sofistikerade typer av skodon i det (cid:148)vre marknads- skiktet, vilket (cid:134)tf(cid:148)ljs av en motsvarande allm(cid:132)n (cid:148)kning av importpriserna. (84) F(cid:148)r att ber(cid:132)kna prisunderskridandet gjordes f(cid:148)rst j(cid:132)mf(cid:148)relser kategori f(cid:148)r kategori mellan cif-import- priset (enligt Eurostat, efter korrigering f(cid:148)r att utesluta skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik, enligt punkt 76), justerat till niv(cid:134)n efter betald tull och klarering, och gemenskapstillver- karnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser i gemenskapen i samma handelsled (dvs. till distribut(cid:148)rer/grossister). En andra ber(cid:132)kning av prisunderskridandet utf(cid:148)rs ocks(cid:134) genom att man valde ut de kinesiska, indo- nesiska och thail(cid:132)ndska modeller som exporterades till gemenskapen i st(cid:148)rst volymer av de tre thai- l(cid:132)ndska samarbetsvilliga tillverkarna/export(cid:148)rerna och de kinesiska och indonesiska tillverkare/expor- t(cid:148)rer som ingick i stickproven f(cid:148)r unders(cid:148)kning av s. k. dumpning (indelade f(cid:148)r grupper av skodon, herrar) och j(cid:132)mf(cid:148)rde deras i gemenskapen, efter klarering, med priserna f(cid:148)r identiska eller j(cid:132)mf(cid:148)rbara modeller som tillver- kades av de gemenskapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet. i 17 representativa t. ex. promenadsn(cid:148)rskor justerade priser Vid justeringen av importpriserna till niv(cid:134)n efter betald tull och klarering togs h(cid:132)nsyn till den normala tullsatsen eller den till(cid:132)mpliga tullsatsen enligt Allm(cid:132)nna preferenssystemet (beroende p(cid:134) vad som var till(cid:132)mpligt), en marginal f(cid:148)r alla speci- fikt importrelaterade lossnings- och transportkost- nader och andra d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kost- nader samt den vinst som import(cid:148)rerna uppn(cid:134)dde. P(cid:134) grundval av den bevisning som unders(cid:148)ktes r(cid:148)rande den ber(cid:148)rda produkten konstaterades att cif-importpriset f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten, i syfte att f(cid:134) en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse med gemenskapstillver- karnas priser och kostnader, m(cid:134)ste justeras upp(cid:134)t med 2 % f(cid:148)r att avspegla de r(cid:148)rliga kostnaderna och sedan i syfte att avspegla de genomsnittliga fasta kostnaderna m(cid:134)ste h(cid:148)jas med 0,96 ecu per par plus ett belopp som motsvarar tullen. L 60/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 (86) De tv(cid:134) metoder f(cid:148)r att best(cid:132)mma prisunderskri- dandet som beskrivs i punkt 84 ledde till ett fast- st(cid:132)llande av genomsnittliga prisunderskridande- marginaler (uttryckta i procent av gemenskapsin- dustrins priser) p(cid:134) (cid:148)ver 25 % i fr(cid:134)ga om Folkrepu- bliken Kina och (cid:148)ver 10 % i fr(cid:134)ga om Indonesien och Thailand. 7. Slutsats om den dumpade importvolymen och dennas inverkan p(cid:134) priserna i gemen- skapen (87) Som det visas ovan skedde en betydande (cid:148)kning, mer (cid:132)n 45 %, av den sammanlagda volymen dumpad import fr(cid:134)n de tre l(cid:132)nderna i fr(cid:134)ga mellan 1991 och unders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)rbrukningen minskade d(cid:132)remot med omkring 6 % under samma period. (cid:142)ven om vissa (cid:148)kningar av importpriserna till f(cid:148)ljd av en f(cid:148)r(cid:132)ndrad produktmix kunde observeras under de fyra unders(cid:148)kta (cid:134)ren, var dessa priser i h(cid:148)g grad dumpade och underskred avsev(cid:132)rt gemenskapstillverkarnas priser. 8. Gemenskapsindustrins situation Inledande anm(cid:132)rkning (88) Vad g(cid:132)ller nedan angivna uppgifter konstaterades att inte alla de ekonomiska uppgifter som inh(cid:132)m- tades betr(cid:132)ffande enskilda gemenskapstillverkare i den f(cid:148)rsta gruppen och kontrollstickprovet hade n(cid:134)gon betydelse f(cid:148)r situationen f(cid:148)r gemenskapens skodonsindustri vid fastst(cid:132)llandet av skada. Exem- pelvis (cid:132)r det s(cid:134) att tillverkning sker mot order, vilket medf(cid:148)r att det normalt inte f(cid:148)rs n(cid:134)gra lager och att lagerniv(cid:134)er s(cid:134)ledes har mycket liten bety- delse f(cid:148)r skadeanalysen, och detsamma g(cid:132)ller f(cid:148)r kapacitet och kapacitetsutnyttjande (eftersom ledig kapacitet inte strikt kan h(cid:132)nf(cid:148)ras endast till den likadana produkten). I enlighet med artikel 3. 5 i grundf(cid:148)rordningen beaktade kommissionen i sin analys av gemenskapsindustrins situation f(cid:148)ljakt- ligen endast de ekonomiska faktorer som konstate- rades ha betydelse f(cid:148)r denna industris tillst(cid:134)nd. Tillverkning (89) Uppgifter fr(cid:134)n de nationella f(cid:148)rbunden visade att tillverkningen i gemenskapen minskade fr(cid:134)n cirka 259 miljoner par 1991 till 224 miljoner par under unders(cid:148)kningsperioden, en nedg(cid:134)ng p(cid:134) 14 %. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (90) Uppgifter fr(cid:134)n de nationella f(cid:148)rbunden och Eurostat visade en massiv nedg(cid:134)ng i f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvo- lymen p(cid:134) 22 % mellan 1991 och unders(cid:148)knings- perioden (m(cid:132)ngduppgifterna erh(cid:148)lls genom att den totala tillverkningen i gemenskapen subtraherades med exporten till tredje land). (91) (92) (93) Oms(cid:132)ttning F(cid:148)rs(cid:132)ljningsv(cid:132)rdet f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten konstaterades ha minskat med 16 % mellan 1991 och unders(cid:148)kningsperioden. Denna nedg(cid:134)ng, (cid:132)ven om den inte var lika markant som den i volym, var inte desto mindre betydande. Marknadsandel P(cid:134) grundval av de uppgifter f(cid:148)r f(cid:148)rbrukningen som fastst(cid:132)lldes enligt punkt 77 och uppgifter fr(cid:134)n nationella f(cid:148)rbund och Eurostat konstaterades att gemenskapstillverkarnas marknadsandel p(cid:134) gemen- skapens marknad sj(cid:148)nk fr(cid:134)n 64,5 % 1991 till 53,3 % under unders(cid:148)kningsperioden. Gemenskapstillverkarnas priser Som det f(cid:148)rklarats i punkt 83 avseende importpri- serna b(cid:148)r med tanke p(cid:134) de olika produktmixer som kan f(cid:148)rekomma inom vart och ett av de fyra ber(cid:148)rda KN-numren varje allm(cid:132)n granskning av prisutvecklingen f(cid:148)r dumpad import mellan 1991 och 1994 p(cid:134) grundval endast av skodonskategorier bed(cid:148)mas f(cid:148)rsiktigt. Detta g(cid:132)ller (cid:132)ven vid analysen av sammanfattade uppgifter avseende gemenskaps- industrin. priser, genomsnittliga Uppdelat p(cid:134) olika kategorier visade dock unders(cid:148)k- ningen att det f(cid:148)rekom vissa utvecklingstrender i gemenskapstillverkarnas eftersom det konstaterades att endast gemenskapstillverkarnas v(cid:132)gda f(cid:148)r den produkt som tillh(cid:148)rde kategori 1 (unisex-skodon) (cid:148)kade avsev(cid:132)rt mellan 1991 och unders(cid:148)kningspe- rioden. Denna sannolikt prish(cid:148)jning h(cid:132)nf(cid:148)ras till att denna kategori inbegrep en mycket stor andel modeskodon, som har varit mycket popul(cid:132)ra hos unga personer och som har efterfr(cid:134)- gats mycket under de senaste (cid:134)ren. f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris kunde Priserna f(cid:148)r de produkter som tillh(cid:148)rde de (cid:148)vriga kategorierna har dock (cid:134) andra sidan varit of(cid:148)r(cid:132)nd- lite grand, men denna rade eller endast (cid:148)kat (cid:148)kning underskred dock under alla omst(cid:132)ndigheter den genomsnittliga inflationsniv(cid:134)n under den granskade perioden och avspeglade inte (cid:148)kningen av tillverkningskostnaderna. D(cid:132)rf(cid:148)r kan slutsatsen dras att ett pristryck har f(cid:148)rekommit. L(cid:148)nsamhet (94) (i i f(cid:148)rh(cid:134)llande till oms(cid:132)ttning) p(cid:134) L(cid:148)nsamhet f(cid:148)rs(cid:132)ljning gemenskapen av den likadana produkten f(cid:148)r gemenskapstillverkarna i den f(cid:148)rsta gruppen (cid:148)kade n(cid:134)got fr(cid:134)n +6,8 % 1991 till +7,3 % under unders(cid:148)kningsperioden. Gemen- skapstillverkarna i kontrollstickprovet bekr(cid:132)ftade ocks(cid:134) denna relativt stabila trend i det att deras fr(cid:134)n +8,1 % till +8,2 %. marginaler (cid:148)kade 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/15 Gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rm(cid:134)ga att bevara sin l(cid:148)nsamhet trots det ovann(cid:132)mnda pristrycket hade sin grund i den betydande rationalisering och kost- nadsminskning som genomf(cid:148)rdes av de (cid:148)verle- vande tillverkarna. Vad som (cid:132)r mera viktigt (cid:132)r att kostnadsstrukturen f(cid:148)r just denna industri f(cid:148)rklarar det faktum att den antingen (cid:132)r l(cid:148)nsam eller f(cid:148)rsvinner. Eftersom de direkta kostnaderna (r(cid:134)material, arbetskraft osv. ) utg(cid:148)r upp till 80 % av kostnaden f(cid:148)r en sko, till- verkas skodon endast mot order efter en bidrag- skalkyl som visar att en order (cid:132)r l(cid:148)nsam. Inget f(cid:148)retag kan under dessa omst(cid:132)ndigheter (cid:134)dra sig f(cid:148)rluster f(cid:148)r mer (cid:132)n n(cid:134)gra f(cid:134) m(cid:134)nader utan att tvingas att l(cid:132)gga ned verksamheten. Detta f(cid:148)rklarar varf(cid:148)r gemenskapstillverkarna i den f(cid:148)rsta gruppen och kontrollstickprovet inte var f(cid:148)rlustbringande. i genomsnitt Denna kostnadsstruktur tillsammans med det (cid:148)kande inflytandet f(cid:148)r ett antal st(cid:148)rre detaljhand- lare-import(cid:148)rer som kunde v(cid:132)lja och byta f(cid:148)rs(cid:148)rj- ningsk(cid:132)lla f(cid:148)r varje order endast p(cid:134) grundval av pris (dumpade priser i fr(cid:134)ga om Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand) var en mycket viktig aspekt och f(cid:148)rklarade den extrema s(cid:134)rbar- heten hos denna arbetsintensiva industri som inte har n(cid:134)gra m(cid:148)jligheter att under en l(cid:132)ngre tidspe- riod motst(cid:134) ett bibeh(cid:134)llet tryck fr(cid:134)n en dumpad l(cid:134)gprisimport. s(cid:134)ledes Gemenskapsindustrin hade inte n(cid:134)got annat val (cid:132)n att f(cid:148)rs(cid:148)ka bevara l(cid:148)nsamheten p(cid:134) bekostnad av marknadsandelar. Detta visade sig (cid:132)nnu vara m(cid:148)jligt och l(cid:148)nsamheten kvarstod p(cid:134) omkring 7 % under den granskade perioden eftersom gemenskapstillverkarnas marknadsandel, trots en nedg(cid:134)ng p(cid:134) (cid:148)ver 11 procentenheter sedan 1991, (cid:132)nd(cid:134) uppgick till 53 % av gemenskapens marknad 1994. Syssels(cid:132)ttning samt nedl(cid:132)ggningar av f(cid:148)retag relevant. Uppgifter (95) Mot bakgrund av detta framstod analysen av syssel- s(cid:132)ttningsutveckling och f(cid:148)retagsnedl(cid:132)ggningar som s(cid:132)rskilt fr(cid:134)n de nationella f(cid:148)rbunden visade att syssels(cid:132)ttningen i sektorn f(cid:148)r f(cid:148)r tillverkning av de skodon som var f(cid:148)rem(cid:134)l unders(cid:148)kning 127 250 personer 1991 till 114 000 personer under under- s(cid:148)kningsperioden, en nedg(cid:134)ng p(cid:134) cirka 10 %. omkring sj(cid:148)nk fr(cid:134)n Vad g(cid:132)ller det antal gemenskapstillverkare som till- verkade de skodon som omfattades av denna unders(cid:148)kning och som lade ned sin produktion mellan 1991 och 1994 mottogs fr(cid:134)n nationella producentf(cid:148)rbund uppgifter om nedl(cid:132)ggning av 67 fabriker i sju medlemsstater (Belgien, Frankrike, Italien, Nederl(cid:132)nderna, Portugal, Spanien och F(cid:148)renade kungariket). Med tanke p(cid:134) att n(cid:134)gra medlemsstater inte har detaljerad statistik f(cid:148)r mycket sm(cid:134) f(cid:148)retag kan det verkliga antalet f(cid:148)re- tagsnedl(cid:132)ggningar vara mycket h(cid:148)gre. 9. Slutsatser om skada (96) av uppgifter P(cid:134) grundval fr(cid:134)n de nationella skodonsproducentf(cid:148)rbunden visar alla de ekono- som n(cid:132)mns ovan klart att miska indikatorer f(cid:148)rs(cid:132)mrades gemenskapstillverkarnas mellan 1991 och unders(cid:148)kningsperioden (dvs. vad tillverkning, g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym, marknads- syssels(cid:132)ttning och f(cid:148)retagsnedl(cid:132)ggningar). andel, situation (97) De uppgifter f(cid:148)r enskilda f(cid:148)retag (t. ex. avseende l(cid:148)nsamhet) som unders(cid:148)ktes vid slutet av perioden f(cid:148)r analys av skada avs(cid:134)g ”(cid:148)verlevande” och s(cid:134)ledes de mest motst(cid:134)ndskraftiga tillverkarna. F(cid:148)ljaktligen underskattar s(cid:134)dana uppgifter niv(cid:134)n p(cid:134) skadan i dess helhet vad g(cid:132)ller hela gemenskapens tillverk- ning av de skodon som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningen. Det (cid:132)r f(cid:148)rst n(cid:132)r situationen bed(cid:148)ms i dess helhet som bortfallet av tillverkare, nedg(cid:134)ngen i tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljning och syssels(cid:132)ttning och s(cid:134)ledes den fulla omfattningen av skadan blir uppenbara. ”goda tillst(cid:134)nd” Det som eventuellt utm(cid:132)rker gemenskapstillverkarna i den f(cid:148)rsta gruppen eller kontrollstickprovet kan ocks(cid:134) ha sin grund i att de tagit (cid:148)ver delar av de marknadsandelar som inne- hades av de gemenskapstillverkare som lade ned sin verksamhet under de fyra granskade (cid:134)ren. Dessa gemenskapstillverkare har (cid:132)ven tvingats g(cid:134) (cid:148)ver till produktion av vissa skodonstyper som hittills inte i lika h(cid:148)g grad har utsatts f(cid:148)r trycket fr(cid:134)n dumpad import (t. ex. modeskodon, som har varit en av nischerna p(cid:134) marknaden). I detta sammanhang h(cid:132)vdade n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter att gemenskapstillverkarna p(cid:134) ett mycket fram- g(cid:134)ngsrikt s(cid:132)tt f(cid:148)ljde strategin att specialisera sig p(cid:134) modeprodukter i det (cid:148)vre marknadsskiktet. Detta p(cid:134)st(cid:134)s ha lett till att gemenskapstillverkarna inte l(cid:132)ngre har kapacitet att tillverka stora volymer av de typer av produkter som tillverkas till l(cid:134)ga kost- nader i de exportl(cid:132)nder som ber(cid:148)rs av detta f(cid:148)rfa- rande. Det (cid:132)r riktigt att m(cid:134)nga av gemenskapstill- verkarna, p(cid:134) grund av f(cid:148)rdelarna med den geogra- fiska n(cid:132)rheten till gemenskapens marknader och sin f(cid:148)rm(cid:134)ga till snabba leveranser f(cid:148)r att m(cid:148)ta stigande, ofta mycket kortlivad, konsumentefter- fr(cid:134)gan p(cid:134) modeskodon, drog sig tillbaka till denna sektor i fr(cid:134)ga om hela eller delar av sin tillverk- ning. N(cid:134)gra tillverkare tvingades helt och h(cid:134)llet ge upp tillverkningen av mindre modebetonade, billi- gare skor med l(cid:132)gre f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde som s(cid:132)ljs i L 60/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 (98) (99) stora volymer till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r import fr(cid:134)n l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen, medan andra tillverkare f(cid:148)rs(cid:148)kte tillverka en blandning av modeskodon och ”klassiska” skodon som s(cid:132)ljs i stora volymer. Det (cid:132)r typer som erbjuder de endast dessa ”klassiska” volymer som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att beh(cid:134)lla en industriell och kommersiell struktur av livskraftig storlek. F(cid:148)ljaktligen drogs slutsatsen att gemenskapstillver- karna av de skodon som var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning allm(cid:132)nt sett v(cid:134)llades skada och att denna var tillr(cid:132)ckligt omfattande som v(cid:132)sentlig. att betecknas f(cid:148)r i s(cid:132)ttas f(cid:148)rs(cid:132)mrade situation. samband med gemenskapsindustrins 2. Verkan av andra faktorer (102) Det (cid:148)verv(cid:132)gdes ocks(cid:134) huruvida andra faktorer (cid:132)n den dumpade importen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand kunde ha orsakat eller bidragit till den v(cid:132)sentliga skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin, i syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att den skada som v(cid:134)llats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. F. ORSAKSSAMBAND a) Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder I enlighet med artikel 3 i grundf(cid:148)rordningen unders(cid:148)ktes huruvida den v(cid:132)sentliga skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin hade orsakats av den dumpade kinesiska, indonesiska och thail(cid:132)ndska importen eller om andra faktorer hade orsakat eller bidragit till den skadan. 1. Verkan av den dumpade importen (100) Vid unders(cid:148)kningen av verkningarna av den dumpade importen m(cid:134)ste man komma ih(cid:134)g att gemenskapens marknad f(cid:148)r skodon, (cid:134)tminstone p(cid:134) grossistniv(cid:134), (cid:132)r (cid:148)ppen och prisk(cid:132)nslig p(cid:134) grund av typen av ber(cid:148)rda produkter och vissa st(cid:148)rre distri- but(cid:148)rers inflytande. Som n(cid:132)mns i punkt 80 p(cid:134)ver- kade importen av dumpade produkter fr(cid:134)n ber(cid:148)rda l(cid:132)nder huvudsakligen det nedre skiktet och den l(cid:132)gre delen av mellanskiktet av marknaden, vilket allm(cid:132)nt anses vara den del som (cid:132)r mest k(cid:132)nslig f(cid:148)r prisvariationer och s(cid:134)ledes utg(cid:148)r det segment d(cid:132)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning till l(cid:134)ga priser oundvikligen f(cid:134)r substitu- tionseffekter. likv(cid:132)rdiga Det b(cid:148)r vidare erinras om att de skodon som omfattas av detta f(cid:148)rfarande och som tillverkas i gemenskapen och de skodon som importeras fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand konkurrerar direkt med varandra, eftersom de s(cid:132)ljs via samma f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler och det s(cid:132)llan f(cid:148)rekommer n(cid:134)gra f(cid:148)r konsumenten m(cid:132)rkbara eller betydande kvalitetsskillnader mellan de importerade produkterna och de produkter som tillverkas i gemenskapen. (101) I detta sammanhang kunde det konstateras att denna imports (cid:148)kande volym och marknadsandel i f(cid:148)rening med det avsev(cid:132)rda prisunderskridande som fastst(cid:132)llts sammanf(cid:148)ll med f(cid:148)rlust av mark- nadsandelar och en allm(cid:132)n nedg(cid:134)ng f(cid:148)r gemen- skapsindustrin. F(cid:148)ljaktligen drogs slutsatsen att den dumpade l(cid:134)gprisimporten fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna kunde (103) F(cid:148)rst unders(cid:148)ktes huruvida import detta i till sammanhang fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder (cid:132)n de som var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning kunde ha bidragit till den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats. N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter till h(cid:132)nvisade importen Vietnam. gemenskapen Uppgifter fr(cid:134)n Eurostat (efter korrigering f(cid:148)r att utesluta skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik, enligt punkt 76) visade att importen till gemenskapen av de ber(cid:148)rda produkterna fr(cid:134)n Vietnam (cid:148)kade i mycket betydande utstr(cid:132)ckning, n(cid:132)mligen fr(cid:134)n cirka 30 000 par 1991 till 15,9 miljoner par 1994. s(cid:132)rskilt fr(cid:134)n Med tanke p(cid:134) den stora (cid:148)kningen av importen fr(cid:134)n Vietnam kunde det inte f(cid:148)rnekas att (cid:132)ven denna import kunde ha inverkat menligt p(cid:134) gemen- skapsindustrins situation. Vad g(cid:132)ller priserna p(cid:134) denna import kunde det p(cid:134) grund av bristen p(cid:134) information om produktmixen inte fastst(cid:132)llas rimliga uppgifter p(cid:134) vilka slutsatser kunde baseras. Den bevisning som lagts fram om priserna p(cid:134) Viet- nams export till gemenskapen ans(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r inte vara tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att motivera att denna unders(cid:148)k- ning utvidgades till att (cid:132)ven omfatta Vietnam. tredje (104) Det b(cid:148)r ocks(cid:134) noteras att marknadsandelen i gemenskapen f(cid:148)r inklusive alla Vietnam, men exklusive Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand, (cid:148)kade med 12 % mellan 1991 och 1994, medan marknadsandelen f(cid:148)r de tre l(cid:132)nder som ber(cid:148)rs av denna unders(cid:148)kning (cid:148)kade i st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning, n(cid:132)mligen 46 %, under samma period. l(cid:132)nder (105) S(cid:134)ledes drogs slutsatsen att (cid:132)ven om importen fr(cid:134)n annat tredje land kunde ha bidragit till den skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin, kunde dess in- sig anses bryta orsakssambandet verkan inte i mellan den dumpade importen fr(cid:134)n de tre ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och den v(cid:132)sentliga skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin. 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/17 b) Konkurrens inom gemenskapen dens funktion och i beslutet erk(cid:132)ndes s(cid:132)rskilt bl. a. den prek(cid:132)ra syssels(cid:132)ttningssituationen i denna sektor i alla medlemsstater. (106) Ett flertal ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att det f(cid:148)rekom en betydande intern konkurrens i gemenskapen mellan tillverkare i Italien, Portugal och Spanien och tillverkare i de andra medlemsstaterna och att det var denna konkurrens som var orsaken till att n(cid:134)gra gemenskapstillverkare hade f(cid:148)rsatts i en situation. N(cid:134)gra bekymmersam ekonomisk medlemsstaters och kommissionens beslut att inte till(cid:134)ta utbetalning av statligt st(cid:148)d till den italienska skodonsindustrin (1) bl. a. p(cid:134) grund av dess goda ekonomiska situation, anf(cid:148)rdes ocks(cid:134) som tecken p(cid:134) att en eventuell skada f(cid:148)r gemenskapsindustrin till stor del var sj(cid:132)lvf(cid:148)rv(cid:134)llad. konkurrensdevalveringar (107) Vid unders(cid:148)kningen av dessa argument b(cid:148)r det g(cid:148)ras en (cid:134)tskillnad mellan sund konkurrens och illojal konkurrens och det b(cid:148)r erinras om att det inom ramen f(cid:148)r en inre marknad finns meka- nismer f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att konkurrensen mellan gemenskapstillverkare sker p(cid:134) r(cid:132)ttvisa villkor. tillverkades som v(cid:134)llats Vid bed(cid:148)mningen av den skada gemenskapsindustrin beaktades dessutom situa- tionen f(cid:148)r gemenskapstillverkare av produkterna i fr(cid:134)ga i alla de medlemsstater d(cid:132)r dessa sko- donstyper i betydande kvantiteter. Resultaten av denna bed(cid:148)mning avspeglade situa- tionen f(cid:148)r gemenskapsinudstrin i dess helhet. F(cid:148)lj- aktligen kompenserade de sammanlagda uppgifter som anv(cid:132)ndes vid skadebed(cid:148)mningen f(cid:148)r eventu- ella i gemenskapsindustrins resultat. Det b(cid:148)r i detta sammanhang noteras att om den interna konkurrensen hade varit den enda drivkraften p(cid:134) marknaden hade gemenskapsindust- rins marknadsandel inte minskat fr(cid:134)n 64,5 % 1991 till 53,3 % 1994, eftersom n(cid:134)gra tillverkares f(cid:148)rlust av marknadsandelar hade inneburit att andra hade (cid:148)kat sina. skillnader interna Unders(cid:148)kningen visade att tillverkarnas minskande produktion, marknadsandel och syssels(cid:132)ttning i n(cid:134)gra medlemsstater inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt kompense- rades av en f(cid:148)rb(cid:132)ttrad situation f(cid:148)r tillverkare i andra medlemsstater, vilket h(cid:132)vdades av ett antal ber(cid:148)rda parter. inte till(cid:134)ta statligt Det m(cid:134)ste ocks(cid:134) betonas att kommissionens beslut att st(cid:148)d till den italienska skodonsindustrin baserades p(cid:134) en bed(cid:148)mning av denna industri i dess helhet, och allts(cid:134) inte bara p(cid:134) situationen f(cid:148)r det marknadssegment som ber(cid:148)rdes av denna unders(cid:148)kning. Detta beslut utgick (cid:132)ven fr(cid:134)n en bed(cid:148)mning av vilka verkningar som en s(cid:134)dan (cid:134)tg(cid:132)rd skulle kunna ha p(cid:134) den inre markna- (1) Kommissionens beslut 96/542/EG (EGT L 231, 12. 9. 1996, s. 23). (108) Efter det slutliga utl(cid:132)mnandet av uppgifter p(cid:134)stod n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter att med tanke p(cid:134) att vissa gemenskapstillverkare en mycket negativ utveckling under de senaste (cid:134)ren samtidigt som andra beh(cid:148)ll sin oms(cid:132)ttning, skulle den skada som gemenskapsindustrin lidit kunna ha sin grund i olika grader av duglighet i att leda f(cid:148)retag och inte verkningar av den ber(cid:148)rda dumpade importen. rapporterade (109) lika starkt I detta avseende b(cid:148)r det noteras att det till f(cid:148)ljd av olika produktmixer (cid:132)r normalt att inte alla f(cid:148)retag uts(cid:132)tts f(cid:148)r konkurrensen fr(cid:134)n den dumpade l(cid:134)gprisimporten. P(cid:134) en konkurrensutsatt marknad (cid:132)r det ocks(cid:134) normalt att vissa f(cid:148)retag presterar b(cid:132)ttre (cid:132)n andra och det (cid:132)r just det stora antalet gemenskapstillverkare som s(cid:132)kerst(cid:132)ller att konkurrens r(cid:134)der. Under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng konstaterades heller inga bevis p(cid:134) d(cid:134)lig ledning av f(cid:148)retag (i fr(cid:134)ga om t. ex. investeringar eller anst(cid:132)ll- ningar/avskedanden). Som det anges ovan kan s(cid:132)rskilt den interna konkurrensen inte vara orsaken till den allm(cid:132)nna nedg(cid:134)ngen i marknadsandelar f(cid:148)r gemenskapsindustrin och s(cid:134)ledes kan den inte anses vara en faktor som bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. c) Utl(cid:132)ggning av arbetsintensiv verksamhet (110) Det framf(cid:148)rdes ocks(cid:134) att ett antal gemenskapstill- verkare hade (cid:148)verf(cid:148)rt n(cid:134)gra av sina mera arbetsin- tensiva verksamheter till tredje l(cid:132)nder med l(cid:134)ga arbetskraftskostnader och d(cid:132)rigenom bidragit till den samlade skada som gemenskapsindustrin lidit, i synnerhet n(cid:132)r det g(cid:132)ller syssels(cid:132)ttning. I detta avseende ans(cid:134)gs att det faktum att n(cid:134)gra tillverkare tvingades kunde betraktas som en f(cid:148)rsvars(cid:134)tg(cid:132)rd i syfte att h(cid:134)lla nere kostnaderna f(cid:148)r att kunna konkurrera med l(cid:134)gpris- importen och s(cid:134)ledes utgjorde ytterligare bevis f(cid:148)r den p(cid:134)frestning som den dumpade importen innebar. tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt detta till 3. Slutsatser om orsakssamband (111) (cid:142)ven om vissa faktorer f(cid:148)rutom den dumpade importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit dras slutsatsen att ett orsakssamband finns mellan den l(cid:134)gprisimporten fr(cid:134)n Folkrepubliken dumpade Kina, Indonesien och Thailand, beaktad separat, och den v(cid:132)sentliga skadan som gemenskapsin- dustrin lidit. Denna slutsats baseras p(cid:134) de olika L 60/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 faktorer som framh(cid:134)llits ovan och s(cid:132)rskilt niv(cid:134)n p(cid:134) prisunderskridandet, den betydande marknadsandel som er(cid:148)vrades av dessa l(cid:132)nder (som motsvarades av en f(cid:148)rlust av marknadsandel f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin) samt den kraftiga (cid:148)kningen av de ber(cid:148)rda stort antal volymerna, vilket gemenskapstillverkare l(cid:132)gga ned sin verksamhet. Denna slutsats st(cid:148)ds av det faktum att den allm(cid:132)nna effektiviteten i den gemenskapsin- dustri som tillverkar de ber(cid:148)rda produkterna inte (cid:132)r ifr(cid:134)gasatt, vilket bl. a. visas av gemenskapstillver- karnas resultat p(cid:134) exportmarknader utanf(cid:148)r gemen- skapen (gemenskapsindustrins exportvolym (cid:148)kade med 25 % mellan 1991 och 1994). ledde till att ett tvingades G. GEMENSKAPENS INTRESSE (112) P(cid:134) grundval av alla inl(cid:132)mnade bevis unders(cid:148)ktes om det trots slutsatsen om dumpning och d(cid:132)rav orsakad skada fanns tvingande sk(cid:132)l som skulle leda till slutsatsen att det inte l(cid:134)g i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder i detta s(cid:132)rskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21. 1 i grund- (cid:134)tg(cid:132)rders f(cid:148)rordningen unders(cid:148)ktes verkningar f(cid:148)r alla ber(cid:148)rda parter samt verkning- arna av att inte vidta (cid:134)tg(cid:132)rder. eventuella Vid denna uppskattning beaktades s(cid:132)rskilt behovet av att undanr(cid:148)ja den snedvridning av handeln som f(cid:148)ljer av skadev(cid:134)llande dumpning och behovet av att (cid:134)terst(cid:132)lla en effektiv konkurrens. 1. Verkan f(cid:148)r gemenskapsindustrin och dess leverant(cid:148)rer a) Gemenskapsindustrins intresse att (113) Om det inte vidtas (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att avhj(cid:132)lpa verk- ningarna av dumpad kinesisk, indonesisk och thai- l(cid:132)ndsk import anses det oundvikligt att gemen- skapsindustrins f(cid:148)rv(cid:132)rras situation kommer ytterligare. Ytterligare gemenskapstillverkare och slutligen gemenskapsindustrin i dess helhet kommer att f(cid:134) ekonomiska f(cid:148)rluster, som leder till ytterligare och avsev(cid:132)rda f(cid:148)rluster av arbetstillf(cid:132)llen f(cid:148)rutom de som f(cid:148)ljer av rationalisering och tekniska f(cid:148)rb(cid:132)ttringar. H(cid:132)nsyn b(cid:148)r (cid:132)ven tas till att ett minskande antal tillverkare p(cid:134) gemenskapens marknad kan leda att konkurrensen minskar i motsvarande utstr(cid:132)ckning. fabriksnedl(cid:132)ggningar till (114) N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att med tanke p(cid:134) skodonsindustrins globala r(cid:148)rlighet skulle anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder mot Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand inte f(cid:134) n(cid:134)gra positiva f(cid:148)r gemenskapsindustrin eftersom verkningar f(cid:148)rs(cid:148)rjningen sannolikt i st(cid:132)llet skulle ske fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder med l(cid:134)ga arbetskraftskostnader, t. ex. Bangladesh, Indien eller Vietnam. Vidare anf(cid:148)rdes att situationen f(cid:148)r den industri som till- verkar skodon med (cid:148)verdelar av l(cid:132)der eller plast i detta avseende skulle vara j(cid:132)mf(cid:148)rbar med situa- tionen f(cid:148)r tillverkare av handv(cid:132)skor av syntetmate- rial och att r(cid:134)det s(cid:134)ledes (cid:132)ven i detta fall borde avst(cid:134) fr(cid:134)n att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder (1). sammanhang noteras (115) Att det sker f(cid:148)r(cid:132)ndringar av vilka l(cid:132)nder som st(cid:134)r f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:148)rjningen har varit en viktig faktor p(cid:134) skodonsmarknaden under ett antal (cid:134)r. Det b(cid:148)r i detta att gemenskapsin- dustrin genom automatisering och rationalisering delvis har kunnat kompensera f(cid:148)r import(cid:148)rernas konstanta s(cid:148)kande efter l(cid:132)nder med l(cid:132)gst arbets- kraftskostnader. Detta har dock inte kunnat ske vad g(cid:132)ller den massiva (cid:148)kningen av dumpad import fr(cid:134)n de tre l(cid:132)nder som ber(cid:148)rs av detta f(cid:148)rfa- rande. Vad g(cid:132)ller de p(cid:134)st(cid:134)dda likheterna mellan detta f(cid:148)rfarande och det som r(cid:148)rde handv(cid:132)skor av syntetmaterial b(cid:148)r det betonas att den betydande marknadsandel som (cid:132)nnu innehas av den klagande gemenskapsindustrin i detta fall, typen av kapital- (cid:132)gare i de flesta av de exporterande f(cid:148)retagen samt de stora industriella investeringar som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att tillverka skodon helt klart utesluter en rimlig och meningsfull j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan dessa tv(cid:134) industrier. R(cid:134)det kan f(cid:148)ljaktligen inte godta argumentet att det f(cid:148)r konsekvensens skull borde avst(cid:134) fr(cid:134)n att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder i detta fall. Det faktum att tillverkare/export(cid:148)rer kan (cid:148)verf(cid:148)ra sina produktionsanl(cid:132)ggningar till andra l(cid:132)nder f(cid:148)r att undvika antidumpningstullar (cid:132)r dessutom inte i sig sj(cid:132)lv ett tillr(cid:132)ckligt sk(cid:132)l f(cid:148)r att r(cid:134)det inte skall inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder i ett fall d(cid:132)r det har konstaterats att export har dumpats p(cid:134) gemenskapens marknad och att den har orsakat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. Om en s(cid:134)dan situation uppstod ett skulle klagom(cid:134)l och beg(cid:132)ra t. ex. att ett antidumpningsf(cid:148)r- farande inleds mot denna import eller att en unders(cid:148)kning av kringg(cid:134)ende inleds enligt artikel 13 i grundf(cid:148)rordningen. gemenskapsindustrin kunna inge (116) Vidare h(cid:132)vdades att om (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rdes skulle kinesiska, indonesiska och thail(cid:132)ndska tillverkare/ export(cid:148)rer g(cid:134) (cid:148)ver till produktion av de skodons- typer d(cid:132)r gemenskapstillverkarna har tekniska och moderelaterade f(cid:148)rdelar, vilket skulle v(cid:134)lla gemen- skapsindustrin ytterligare skada. (1) J(cid:132)mf(cid:148)r punkterna 105 och 106 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1567/97 (EGT L 208, 2. 8. 1997, s. 31). 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/19 F(cid:148)rutom att denna typ av argument inte kan leda till slutsatsen att r(cid:134)det b(cid:148)r avst(cid:134) fr(cid:134)n att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder mot skadlig dumpning, finns det inget som tyder p(cid:134) att tillverkare/export(cid:148)rer i de ovan- framtiden inte kommer att n(cid:132)mnda l(cid:132)nderna i ut(cid:148)ka det sortiment av skodon som de tillverkar och exporterar, (cid:132)ven i avsaknad av (cid:134)tg(cid:132)rder. Ett flertal uppgifter fr(cid:134)n import(cid:148)rer pekar p(cid:134) att man har observerat en trend mot import av varor med h(cid:148)gre kvalitet, med motsvarande h(cid:148)gre priser. Som det n(cid:132)mns tidigare hade denna trend redan inletts f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperioden. b) Intresset hos f(cid:148)retag som levererar till gemen- skapsindustrin (r(cid:134)material och maskiner) (117) Ett anm(cid:132)rkningsv(cid:132)rt drag i denna unders(cid:148)kning var att gemenskapstillverkarna (och de som leve- rerar r(cid:134)material eller insatsvaror till dem) i m(cid:134)nga medlemsstater tenderade att vara bel(cid:132)gna i samma geografiska omr(cid:134)den. En nedl(cid:132)ggning av en fabrik kan s(cid:134)ledes medf(cid:148)ra en allvarlig kedjereaktion f(cid:148)r andra f(cid:148)retag i dessa omr(cid:134)den, s(cid:132)rskilt vad g(cid:132)ller syssels(cid:132)ttning. (118) Det gjordes g(cid:132)llande att ett inf(cid:148)rande av (cid:134)tg(cid:132)rder skulle (cid:132)ventyra f(cid:148)rs(cid:132)ljningen f(cid:148)r de gemenskapstill- verkare som exporterar maskiner f(cid:148)r skodonstill- verkning till Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand. Vad g(cid:132)ller leverant(cid:148)rerna av maskiner f(cid:148)r skodons- tillverkning har inga bevis mottagits p(cid:134) att tillver- kare/export(cid:148)rer i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand skulle vara de huvudsakliga eller viktigaste kunderna f(cid:148)r gemenskapens tillverkare av utrustning. s(cid:132)rskilt Under alla omst(cid:132)ndigheter b(cid:148)r noteras att det (cid:132)r i uppenbart att gemenskapsindustrin investerar automatisering, insprutningsmetoden. Denna automatisering, som bidrar till en teknisk f(cid:148)rb(cid:132)ttring av tillverkningsmetoderna f(cid:148)r skodon i gemenskapen, h(cid:132)nger samman med investeringar i maskiner och formar som tillverkats i gemen- skapen. i 2. Verkan f(cid:148)r konsumenter (119) (cid:142)ven om konsumentorganisationer inte l(cid:132)mnade n(cid:134)gra synpunkter efter offentligg(cid:148)randet av tillk(cid:132)n- nagivandet om inledande av detta f(cid:148)rfarande, h(cid:132)vdade vissa parter att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle f(cid:134) allvarliga verkningar f(cid:148)r gemenskapens konsumenter, s(cid:132)rskilt de med l(cid:132)gst inkomst. Detta argument om (cid:134)tg(cid:132)rdernas f(cid:148)rutsebara verkan f(cid:148)r konsumenternas ink(cid:148)pspris unders(cid:148)ktes ing(cid:134)- ende. P(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter gav denna granskning f(cid:148)ljande resultat: a) Verkan i absoluta tal (120) Vad g(cid:132)ller skodonspriser till distribut(cid:148)rer (cid:132)r det f(cid:148)r det f(cid:148)rsta sannolikt, med tanke p(cid:134) graden av leverant(cid:148)rer antingen i konkurrens och antalet gemenskapen (d(cid:132)r gemenskapsindustrin fortfarande har en marknadsandel p(cid:134) 53,3 %) eller i tredje l(cid:132)nder f(cid:148)rfarande (importen fr(cid:134)n dessa l(cid:132)nder har en marknadsandel p(cid:134) 28,3 %), att dessa leverant(cid:148)rer inte skulle kunna h(cid:148)ja sina priser avsev(cid:132)rt utan att riskera att f(cid:148)rlora marknadsandelar. som inte ber(cid:148)rs av detta f(cid:148)r niv(cid:134) under l(cid:132)nder I fr(cid:134)ga om Indonesien och Thailand b(cid:148)r det erinras om att de niv(cid:134)er f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada som fastst(cid:132)lldes f(cid:148)r dessa l(cid:132)nder var avsev(cid:132)rt l(cid:132)gre (cid:132)n motsvarande Folkrepubliken Kina, eftersom det genomsnittliga priset f(cid:148)r import fr(cid:134)n unders(cid:148)kningsperioden dessa uppgick till 6,97 ecu respektive 7,16 ecu per par. Eftersom marknadsandelen f(cid:148)r skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina (cid:132)r 9,3 % (med ett genomsnittligt pris p(cid:134) 5,47 ecu per par under unders(cid:148)kningsperioden) och med h(cid:132)nsyn till den f(cid:148)reslagna tullsatsen, uppg(cid:134)r de f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)r- dernas genomsnittliga maximala f(cid:148)rutsebara inver- kan p(cid:134) priset f(cid:148)r ber(cid:148)rda skodon i dess helhet till 0,4 ecu per par. Om distribut(cid:148)rerna beh(cid:134)ller sina marginaler och (cid:148)verv(cid:132)ltrar alla (cid:148)kade kostnader p(cid:134) konsumenterna kommer de senare allts(cid:134) endast att beh(cid:148)va betala ytterligare 0,4 ecu per par. Med tanke p(cid:134) att den genomsnittliga f(cid:148)rbrukningen per capita av ber(cid:148)rda skodon i gemenskapen (cid:132)r mindre (cid:132)n ett par per (cid:134)r, (cid:132)r de f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rdernas verkan f(cid:148)r den genom- snittliga konsumentens (cid:134)rsbudget helt klart margi- nell. b) Verkan i relativa tal, prisers verkan f(cid:148)r f(cid:148)rbrukningen (121) Grunden f(cid:148)r ber(cid:132)kningarna i relativa tal var de ber(cid:148)rda skodonens genomsnittliga pris fritt lager hos distribut(cid:148)ren, dvs. 13,5 ecu per par, vilket f(cid:148)r importens del beaktar den justering f(cid:148)r skillnader i handelsled som avses i punkt 85. P(cid:134) grundval av det l(cid:132)gsta p(cid:134)l(cid:132)gg som konstaterats hos de distribu- tionskanaler som unders(cid:148)ks nedan, dvs. 125 %, uppskattades konsumentens genomsnittliga pris f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten (cid:148)verstiga 30 ecu per par, inklusive som uppkommer mellan import och f(cid:148)rs(cid:132)ljning till slutkonsumenten. F(cid:148)ljaktligen skulle antidump- ningstullarnas inverkan p(cid:134) konsumentpriset uppg(cid:134) till cirka 1,3 %. kostnader avgifter och alla Denna procentsats b(cid:148)r, som det f(cid:148)rklaras ovan, ses mot bakgrund av b(cid:134)de det absoluta v(cid:132)rdet p(cid:134) (cid:148)kningen (0,4 ecu per par) och den allm(cid:132)nna pris- utvecklingen under perioden f(cid:148)r unders(cid:148)kning av skada. P(cid:134) grund av den dumpade importens pene- L 60/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 trering av marknaden minskade det genomsnittliga marknadspriset fritt lager hos distribut(cid:148)ren i abso- luta tal under de fyra unders(cid:148)kta (cid:134)ren, och denna minskning (cid:148)versteg 10 % om man korrigerar f(cid:148)r den allm(cid:132)nna inflationen. (122) Det b(cid:148)r till(cid:132)ggas att (cid:132)ven om konsumenterna j(cid:132)mf(cid:148)r priser i olika butiker (cid:132)r de i allm(cid:132)nhet mindre k(cid:132)nsliga, vad g(cid:132)ller den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, f(cid:148)r den allm(cid:132)nna prisut- vecklingen. Den ovann(cid:132)mnda priss(cid:132)nkningen hindrade inte att den totala f(cid:148)rbrukningen av den ber(cid:148)rda produkten minskade med 6 %. Detta kan f(cid:148)rklaras av en viss m(cid:132)ttnad som kan observeras i fr(cid:134)ga om produkter som konsekvent s(cid:132)ljs till s(cid:134) l(cid:134)ga priser att konsumenterna knappast p(cid:134)verkas av en begr(cid:132)nsad allm(cid:132)n f(cid:148)r(cid:132)ndring i pris- niv(cid:134)n. S(cid:134)ledes (cid:132)r det tveksamt huruvida en full avspegling av tullen, dvs. en maximal pris(cid:148)kning p(cid:134) 1,3 %, skulle ha n(cid:134)gon betydande inverkan p(cid:134) den nuvarande efterfr(cid:134)geutvecklingen p(cid:134) gemen- skapens marknad. (123) I avsaknad av andra uppgifter eller reaktioner fr(cid:134)n konsumentorganisationerna drogs slutsatsen att de f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rdernas verkan f(cid:148)r konsumenterna av ber(cid:148)rda skodon sannolikt skulle vara minimal. 3. Verkan f(cid:148)r distributionen a) Verkan f(cid:148)r distributionen i dess helhet (124) Det h(cid:132)vdades att inf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder ocks(cid:134) skulle ha starka negativa verkningar f(cid:148)r import(cid:148)- rerna. Mera allm(cid:132)nt framf(cid:148)rdes skilda (cid:134)sikter i fr(cid:134)ga om situationen f(cid:148)r hela distributionskedjan f(cid:148)r skodon, som vad g(cid:132)ller oms(cid:132)ttning och syssels(cid:132)tt- ning p(cid:134)stods vara en verksamhet med mycket st(cid:148)rre betydelse i gemenskapen (cid:132)n tillverkningen av skodon. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta b(cid:148)r det s(cid:132)gas att distributionen av naturliga sk(cid:132)l alltid har en h(cid:148)gre oms(cid:132)ttning, f(cid:148)r en given kvantitet skodon, (cid:132)n de tillverkande f(cid:148)retag som de k(cid:148)per in fr(cid:134)n, p(cid:134) grund av distribu- tionsmarginalen. F(cid:148)r det andra kan syssels(cid:132)ttnings- talen f(cid:148)r skodistributionen i allm(cid:132)nhet, vilka avser f(cid:148)rs(cid:132)ljning av alla skodonstyper, inte j(cid:132)mf(cid:148)ras med syssels(cid:132)ttningstalen f(cid:148)r tillverkningen i gemen- skapen av enbart den ber(cid:148)rda produkten. Eftersom slutkonsumenterna i gemenskapen inte k(cid:148)per skor i avsev(cid:132)rda kvantiteter utanf(cid:148)r gemen- skapen skulle antidumpningstullars negativa verk- f(cid:148)r distributionen i dess helhet endast ningar kunna uppst(cid:134) till f(cid:148)ljd av en betydande minskning av f(cid:148)rbrukningen och s(cid:134)ledes oms(cid:132)ttningen eller till f(cid:148)ljd av ett ned(cid:134)tg(cid:134)ende tryck p(cid:134) distributions- marginalerna f(cid:148)r att minimera en (cid:148)kning av konsumentpriserna och en nedg(cid:134)ng i f(cid:148)rbruk- ningen. Som det f(cid:148)rklaras ovan och med h(cid:132)nsyn till even- tuella (cid:134)tg(cid:132)rders f(cid:148)rutsebara verkan f(cid:148)r konsumen- terna av den ber(cid:148)rda produkten kan det betraktas som h(cid:148)gst osannolikt att f(cid:148)rbrukningen av den ber(cid:148)rda produkten skulle minska avsev(cid:132)rt till f(cid:148)ljd av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder, (cid:132)ven om distributions- sektorn skulle beh(cid:134)lla sina nuvarande marginaler. P(cid:134) det hela taget kan s(cid:134)ledes slutsatsen dras att eventuella (cid:134)tg(cid:132)rders verkningar f(cid:148)r distributions- kedjan kommer att vara mycket begr(cid:132)nsade. F(cid:148)r s(cid:132)kerhets skull gjordes dock ocks(cid:134) en ing(cid:134)ende analys avseende skodonsdistributionens struktur i gemenskapen. b) Strukturen p(cid:134) skodonsdistributionen i gemen- skapen (125) Distributionen av skodon i gemenskapen sker genom fyra olika f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler till slutkonsu- menten: m(cid:132)rkesdetaljhandelskedjor, oberoende icke-specialiserade stormarknader detaljhandlare, och andra typer av allm(cid:132)nt icke-specialiserad distri- bution, t. ex. kl(cid:132)desaff(cid:132)rer. i) O b e r o e n d e d e t a l j h a n d l a r e (126) Den traditionella distributionskanalen best(cid:134)r av oberoende detaljhandlare som i allm(cid:132)nhet k(cid:148)per fr(cid:134)n grossister. Distributionens utveckling k(cid:132)nne- tecknas dock av tendensen att grossister f(cid:148)rsvinner i och med att detaljhandlare utvecklar n(cid:132)rmare f(cid:148)rbindelser med ett mera begr(cid:132)nsat antal tillver- kare eller grupperar sig i ink(cid:148)psf(cid:148)reningar samti- digt som de beh(cid:134)ller sitt oberoende. Detaljhandlarna har en utsatt konkurrensposition saknar b(cid:134)de p(cid:134) grund av att de individuellt m(cid:148)jlighet att p(cid:134)verka leverant(cid:148)rernas priser och att de beh(cid:148)ver h(cid:148)ga marginaler p(cid:134) mellan 150 och 200 % f(cid:148)r att t(cid:132)cka de relativt h(cid:148)ga kostnaderna f(cid:148)r att driva butiker i ofta exklusiva stadsomr(cid:134)den. De har i vissa medlemsstater f(cid:148)rlorat mark till nyare distributionsformer inom de tre andra kate- gorierna, s(cid:132)rskilt m(cid:132)rkeskedjorna. f(cid:148)ljd av deras betydande f(cid:148)rekomst i vissa Till andra medlemsstater och att de (cid:132)r verksamma i det (cid:148)vre marknadsskiktet d(cid:132)r de vidmakth(cid:134)ller en kontinuerlig aff(cid:132)rsrelation med sina kunder b(cid:148)r det dock noteras att de fortfarande, (cid:134)tminstone vad g(cid:132)ller f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde och syssels(cid:132)ttning (mer (cid:132)n 250 000 personer), (cid:132)r den viktigaste distributions- kanalen i gemenskapen, (cid:132)ven om de sannolikt inte har den st(cid:148)rsta marknadsandelen i volym. 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/21 ii) M (cid:132) r k e s d e t a l j h a n d e l s k e d j o r (127) Dessa kedjor, som ibland (cid:132)r involverade i tillverk- ning i gemenskapen, (cid:132)gs i allm(cid:132)nhet av ett eller tv(cid:134) stora f(cid:148)retag i varje land, som (cid:132)ger flera m(cid:132)rken och t(cid:132)cker hela marknadssortimentet. De driver stormarknader och l(cid:134)gprisaff(cid:132)rer som ligger utanf(cid:148)r st(cid:132)derna och som till f(cid:148)ljd av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym, priser och specialisering kan motst(cid:134) trycket fr(cid:134)n de icke-specialiserade stormarknaderna. standardiserade lokaler M(cid:132)rkesdetaljhandelskedjorna s(cid:132)ljer (cid:132)ven via butiker inne i stadsk(cid:132)rnorna som tr(cid:132)nger ut oberoende detaljhandlare med hj(cid:132)lp av mindre kostnadskr(cid:132)- vande, som fyller vissa kunders behov av att bes(cid:148)ka en ink(cid:148)psmilj(cid:148) som utg(cid:148)r ett alternativ till l(cid:134)gprisaff(cid:132)rerna. M(cid:132)rkesde- taljhandelskedjorna kan under sin introduktionsfas p(cid:134) marknaden snabbt vinna marknadsandelar och uppn(cid:134) (cid:134)rliga tillv(cid:132)xttal p(cid:134) (cid:148)ver 5 % till f(cid:148)ljd av sitt inflytande, sin m(cid:148)jlighet att v(cid:132)lja leverant(cid:148)r (cid:148)ver hela v(cid:132)rlden, eftersom de importerar f(cid:148)r egen r(cid:132)kning, och sina relativt l(cid:134)ga marginaler, som i allm(cid:132)nhet (cid:132)r 25 % av f(cid:148)rs(cid:132)ljningskostnaden f(cid:148)r den centrala handelsfunktionen och i genomsnitt 100 % f(cid:148)r butikerna. iii) I c k e - s p e c i a l i s e r a d e s t o r m a r k n a - d e r (128) De icke-specialiserade stormarknaderna (cid:132)r viktiga i volymh(cid:132)nseende, dock inte lika viktiga i fr(cid:134)ga om v(cid:132)rdet av den totala marknaden f(cid:148)r skodon till f(cid:148)ljd av sina l(cid:134)ga genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, och ut(cid:148)var stort inflytande i det l(cid:132)gre marknadsskiktet. (cid:142)ven om de ibland k(cid:148)per direkt fr(cid:134)n leverant(cid:148)rer utanf(cid:148)r gemenskapen, f(cid:148)rlitar de sig vanligen p(cid:134) specialiserade import(cid:148)rer i fr(cid:134)ga om importproduk- terna, som utg(cid:148)r en viktig del av deras skodonsf(cid:148)r- s(cid:132)ljning. Normalt (cid:132)r deras p(cid:134)l(cid:132)gg cirka 100 %, men det kan variera fr(cid:134)n omkring 60 % i samband med marknadsf(cid:148)ringskampanjer till (cid:148)ver 130 % f(cid:148)r vissa gemenskapsprodukter. P(cid:134) grund av det ytterli- gare led som import(cid:148)ren utg(cid:148)r och den fasta delen av kostnaderna brukar importprodukter fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna i denna f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanal n(cid:134) konsumenten till ett pris som (cid:132)r tre g(cid:134)nger h(cid:148)gre (cid:132)n cif-priset. iv) (cid:153) v r i g a f (cid:148) r s (cid:132) l j n i n g s k a n a l e r (129) (cid:153)vriga f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler, t. ex. postorderf(cid:148)retag eller konfektionsaff(cid:132)rer, har f(cid:134)tt betydelse i vissa medlemsstater men i inget fall p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). I n(cid:134)gra medlemsstater har specialiserade postorder- f(cid:148)retag en kostnadsstruktur som liknar m(cid:132)rkesked- jornas. Kl(cid:132)deskedjor med sm(cid:134) butiker (cid:148)ver hela gemenskapen introducerar (cid:132)ven skor som m(cid:132)rkes- tillbeh(cid:148)r av modekarakt(cid:132)r, i allm(cid:132)nhet med h(cid:148)gre marginaler (cid:132)n deras (cid:148)vriga kl(cid:132)desartiklar. P(cid:134) grund av modeaspekten konkurrerar denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning med m(cid:132)rkeskedjorna, dock mindre markant (cid:132)n vad som (cid:132)r fallet med de stora icke-specialiserade aff(cid:132)- rerna i stadsk(cid:132)rnorna. c) De f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rdernas specifika verkan f(cid:148)r de olika f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanalerna (130) Vad g(cid:132)ller de oberoende detaljhandlarna, som (cid:132)nnu utg(cid:148)r den st(cid:148)rsta k(cid:132)llan till syssels(cid:132)ttning inom gemenskapens skodistribution, st(cid:132)rks den allm(cid:132)nna slutsats som anges i punkt 124 av det faktum att det normalt sett endast (cid:132)r en liten andel av deras ink(cid:148)p av den ber(cid:148)rda produkten som sker i Folkre- publiken Kina, Indonesien eller Thailand. Det b(cid:148)r l(cid:132)ggas till att det finns ett f(cid:148)rbund som p(cid:134) ett representativt s(cid:132)tt f(cid:148)retr(cid:132)der detaljhandlare fr(cid:134)n (cid:134)tta medlemsstater och att varken detta f(cid:148)rbund eller n(cid:134)gon annan p(cid:134) deras v(cid:132)gnar opponerade sig mot ett eventuellt inf(cid:148)rande av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. (131) De f(cid:148)retag som (cid:132)ger m(cid:132)rkeskedjor ifr(cid:134)gasatte behovet av att inf(cid:148)ra antidumpningstullar. (cid:142)ven om den allm(cid:132)nna slutsatsen ocks(cid:134) (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) dem, g(cid:148)r det faktum att n(cid:134)gra av dem i h(cid:148)gre grad (cid:132)n de oberoende detaljhandlarna f(cid:148)rlitar sig p(cid:134) dumpad import av den ber(cid:148)rda produkten det sannolikt att de har st(cid:148)rre anledning att frukta negativa verkningar av (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r sin konkur- renssituation inom distributionen. att ekonomiska situation kommer Eventuella (cid:134)tg(cid:132)rders direkta verkan f(cid:148)r dessa f(cid:148)re- tags vara f(cid:148)rsumbar om tullens kostnad helt v(cid:132)ltras (cid:148)ver p(cid:134) konsumenten. Indirekta negativa ekonomiska verk- ningar (cid:132)r endast att v(cid:132)nta om konsumenterna till f(cid:148)ljd av denna pris(cid:148)kning avsev(cid:132)rt minskar sina ink(cid:148)p av den ber(cid:148)rda produkten. (cid:142)ven om detta h(cid:132)nde, skulle det dock endast ske i begr(cid:132)nsad utstr(cid:132)ckning, vilket f(cid:148)rklaras i punkt 122. Vidare (cid:132)r den ber(cid:148)rda produkten aldrig den enda int(cid:132)ktsk(cid:132)llan f(cid:148)r dessa specialiserade aff(cid:132)rer och svarar p(cid:134) grund av sina s(cid:132)rskilt l(cid:134)ga priser f(cid:148)r mindre (cid:132)n 12 % av oms(cid:132)ttningen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som driver m(cid:132)rkeskedjor och har varit samarbets- villiga i denna unders(cid:148)kning. En liten nedg(cid:134)ng i efterfr(cid:134)gan p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten, som dock verkar osannolik, skulle i detta perspektiv ha en i f(cid:148)rsumbar verkan f(cid:148)r synnerhet om efterfr(cid:134)gan (cid:134)tminstone delvis omdi- rigeras till skor med h(cid:148)gre pris, vilka troligen har h(cid:148)gre marginaler i absoluta tal. f(cid:148)retagen som helhet, (132) Situationen f(cid:148)r icke-specialiserade stormarknader och andra icke-specialiserade butiker borde med h(cid:132)nsyn till den (cid:132)nnu mera begr(cid:132)nsade ustr(cid:132)ckning f(cid:148)rs(cid:132)ljning avser den ber(cid:148)rda i produkten inte p(cid:134)verkas inf(cid:148)rande av (cid:134)tg(cid:132)rder, (cid:132)ven om marknaden utvecklas p(cid:134) ovan beskrivet s(cid:132)tt. vilken deras av ett L 60/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 (133) En unders(cid:148)kning gjordes (cid:132)ven av situationen f(cid:148)r de import(cid:148)rer som levererar till dessa icke-specialise- rade distributionskanaler, eftersom den andel av deras oms(cid:132)ttning som baserades p(cid:134) produkter importerade fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna konstaterades vara betydande. Dessa f(cid:148)retag styrs i allm(cid:132)nhet av en mycket liten och flexibel organisation, vilket g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r dem att s(cid:132)lja endast n(cid:132)r den f(cid:148)rv(cid:132)ntade handelsmarginalen t(cid:132)cker kostnaderna. Deras kunskap om marknaden samt f(cid:148)rm(cid:134)ga att formge produkter och s(cid:132)lja dem p(cid:134)verkas inte av varornas ursprungsland. Eftersom antidumpnings- (cid:134)tg(cid:132)rderna kommer att inverka p(cid:134) skodonsdistribu- tionen i dess helhet kan dessa import(cid:148)rer dra nytta av vilken marknadssituation som helst och fots(cid:132)tta att f(cid:148)rse sina kunder med kinesisk, indonesisk eller thail(cid:132)ndsk import, icke-dumpade produkter eller gemenskapstillverkade produkter. av inf(cid:148)rande (134) Slutsatsen (cid:132)r att det inte har kunnat fastst(cid:132)llas att ett antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder mot ber(cid:148)rda skodon i betydande utstr(cid:132)ckning skulle inverka p(cid:134) den ekonomiska situationen f(cid:148)r sko- distributionssektorn i dess helhet eller f(cid:148)r en del av den. 4. Slutsats r(cid:148)rande gemenskapens intresse f(cid:148)r att (135) Efter en unders(cid:148)kning av alla olika ber(cid:148)rda intressen anses att det finns positiva sk(cid:132)l f(cid:148)r att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder och att det inte finns n(cid:134)gra tving- ande sk(cid:132)l inte vidta (cid:134)tg(cid:132)rder mot den dumpade importen i fr(cid:134)ga. Om man inte skulle ge gemenskapsindustrin ett adekvat skydd mot den skadliga dumpningen skulle detta ytterligare f(cid:148)rv(cid:132)rra dess sv(cid:134)ra situation och eventuellt leda till att den f(cid:148)rsvinner eller omlokaliseras till ett land utanf(cid:148)r gemenskapen. Den begr(cid:132)nsade pris(cid:148)kning f(cid:148)r konsumenterna som antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna orsakar kan p(cid:134) intet s(cid:132)tt anses vara lika betydande som de negativa verkningarna av att en viktig gemenskapsindustri helt f(cid:148)rsvinner. Mot bakgrund av bl. a. den tid som har g(cid:134)tt sedan unders(cid:148)kningen av dumpning och skada fullbor- dades anses det l(cid:132)mpligt att slutgiltiga antidump- ningstullar p(cid:134) import av den ber(cid:148)rda produkten inf(cid:148)rs direkt utan att g(cid:134) v(cid:132)gen (cid:148)ver prelimin(cid:132)ra tullar. H. SLUTGILTIG TULL 1. Samtidig till(cid:132)mpning av antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder och kvantitativa begr(cid:132)nsningar a) R(cid:132)ttsliga aspekter (136) N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder inte borde inf(cid:148)ras mot importen av de produkter med ursprung i Folkrepubliken Kina som vara f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r denna unders(cid:148)kning eftersom dessa produkter redan omfattades av en kvantitativ gemenskapskvot som inf(cid:148)rts genom r(cid:134)dets f(cid:148)rord- ning (EG) nr 519/95 (1), dvs. under unders(cid:148)knings- perioden. (137) Gemenskapsinstitutionerna kan inte dela detta syns(cid:132)tt och anser att det (cid:132)r baserat p(cid:134) en felaktig tolkning av grunden f(cid:148)r f(cid:148)rordning (EG) nr 519/94. Genom denna f(cid:148)rordning inf(cid:148)rdes en ny handels- ordning vilken medf(cid:148)rde att 4 617 nationella begr(cid:132)nsningar enligt den tidigare ordningen gent- emot som inte (cid:132)r marknadsekonomier avskaffades, varav n(cid:132)stan alla ber(cid:148)rde Folkrepu- bliken Kina. Dessa begr(cid:132)nsningar ersattes med gemenskapskvoter i fr(cid:134)ga om 7 kinesiska produkter och gemenskaps(cid:148)vervakning i fr(cid:134)ga om 26 andra produkter. l(cid:132)nder Allm(cid:132)nt sett kan dessa autonoma kvoter, som (cid:132)r begr(cid:132)nsade till ett f(cid:134)tal s(cid:132)rskilt k(cid:132)nsliga produkter, inte anses vara ett undantag till en hypotetisk liberal handelsordning med Folkrepubliken Kina utan utg(cid:148)r ett av medlen f(cid:148)r att uppn(cid:134) m(cid:134)let med allt mera enhetlig en liberalare och framf(cid:148)r handelsordning med Folkrepubliken Kina, medan de (cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rs enligt grundf(cid:148)rordningen (cid:132)r riktade mot skadev(cid:134)llande dumpning. F(cid:148)ljaktligen har den skada som inf(cid:148)randet av anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder avses r(cid:134)da bot p(cid:134) inte redan bem(cid:148)tts genom andra handelspolitiska skyddsin- strument. Efter det att det har genomf(cid:148)rts en anti- dumpningsunders(cid:148)kning som har visat att (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r ber(cid:132)ttigade i syfte att avhj(cid:132)lpa skadev(cid:134)llande dumpning kan s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:148)verv(cid:132)gas, oavsett om det kvantitativa begr(cid:132)nsningar som (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) produkterna i fr(cid:134)ga. Denna slutsats m(cid:134)ste dock (cid:132)ven analyseras ur ekonomisk synvinkel. f(cid:148)rekommer eventuella b) Ekonomiska aspekter (verkan av kvoterna f(cid:148)r importutvecklingen) (138) De tillg(cid:132)ngliga uppgifterna vid tiden f(cid:148)r fastst(cid:132)l- landet av de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena (begr(cid:132)nsade till 1995) visade att importvolymen fr(cid:134)n Folkrepu- bliken Kina efter utg(cid:134)ngen av unders(cid:148)kningspe- rioden hade minskat avsev(cid:132)rt samt att priserna verkade ha (cid:148)kat. vara ans(cid:134)gs omst(cid:132)ndigheter Dessa tillr(cid:132)ckligt exceptionella f(cid:148)r att motivera en ytterligare under- s(cid:148)kning av importutvecklingen efter unders(cid:148)k- ningsperioden p(cid:134) grundval av de senaste tillg(cid:132)ng- liga uppgifterna. Under den tid som beh(cid:148)vdes f(cid:148)r att utf(cid:148)ra denna ytterligare unders(cid:148)kning ans(cid:134)gs inte inf(cid:148)ra n(cid:134)gra prelimin(cid:132)ra det (cid:134)tg(cid:132)rder. l(cid:132)mpligt att (1) EGT L 67, 10. 3. 1994, s. 89. 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/23 (139) F(cid:148)r att unders(cid:148)ka importutvecklingen f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten under de tv(cid:134) (cid:134)ren efter inf(cid:148)- randet av kvoten beaktades n(cid:134)gra metodologiska aspekter: i taget, F(cid:148)r det f(cid:148)rsta, eftersom kvoten tilldelas f(cid:148)r ett helt kalender(cid:134)r ans(cid:134)gs uppskattningar p(cid:134) grundval av partiella uppgifter f(cid:148)r endast n(cid:134)gra m(cid:134)nader av 1996 inte vara tillr(cid:132)ckligt noggranna. Nedanst(cid:134)ende analys utf(cid:148)rdes d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) grundval av hel(cid:134)rsuppgifter f(cid:148)r b(cid:134)de 1995 och 1996 och kunde endast fullbordas n(cid:132)r s(cid:134)dana uppgifter f(cid:148)r 1996 var tillg(cid:132)ngliga. vissa F(cid:148)r det andra, (cid:132)ven om det genom f(cid:148)rordning (EG) nr 519/94, i dess (cid:132)ndrade lydelse, fastst(cid:132)lldes kvan- titativa begr(cid:132)nsningar skodon som f(cid:148)r omfattas av samma undernummer som de som ber(cid:148)rs av detta f(cid:148)rfarande, inf(cid:148)rdes ett undantag f(cid:148)r skor tillverkade med hj(cid:132)lp av ”s(cid:132)rskild teknologi” som per definition s(cid:132)ljs till ett cif-pris p(cid:134) minst 9 ecu per par (ursprungligen 12 ecu). Som det f(cid:148)rklaras i punkt 15 undantogs fr(cid:134)n denna anti- dumpningsunders(cid:148)kning skodon som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r samma anv(cid:132)ndning och har samma egenskaper som skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik, oavsett deras pris. (140) I syfte att fastst(cid:132)lla importvolymen och import- v(cid:132)rdet f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten undantogs p(cid:134) grundval av Taric-uppgifter skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik fr(cid:134)n den totala import som rapporterades f(cid:148)r 1995 och 1996 enligt de ber(cid:148)rda KN-numren. I avsaknad av komplett Taric-statistik f(cid:148)r perioden f(cid:148)re 1995 gjordes korrigeringar f(cid:148)r tidigare (cid:134)r med 1995 som utg(cid:134)ngspunkt. J(cid:132)mf(cid:148)- relsen mellan siffrorna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Kina 1995 och 1996 och de som avs(cid:134)g (cid:134)ren innan kvoten inf(cid:148)rdes f(cid:148)ranleder tv(cid:134) slutsatser: Som det kunde f(cid:148)rutses hade kvoten en tydlig inverkan p(cid:134) importvolymen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina, som minskade som mest p(cid:134)fallande mellan 1994 och 1995 fr(cid:134)n 28,6 miljoner par till 16,1 miljoner par. Om man studerar siffrorna mera ing(cid:134)ende minskade ocks(cid:134) importvolymerna f(cid:148)r alla fyra kategorier av den ber(cid:148)rda produkten, motsva- rande de fyra KN-numren, mellan 1994 och 1995. Importvolymen (cid:148)kade dock p(cid:134) nytt mellan 1995 och 1996 till 19,1 miljoner par. Vad som har st(cid:148)rre betydelse i samband med ett antidumpningsf(cid:148)rfarande (cid:132)r att priserna konstate- rades inte ha (cid:148)kat efter inf(cid:148)randet av kvoten. Man hade kunnat v(cid:132)nta sig att priserna skulle ha (cid:148)kat parallellt med minskningen i importvolym till f(cid:148)ljd av kvoten, men detta intr(cid:132)ffade allts(cid:134) inte. Det genomsnittliga importpriset var stabilt efter inf(cid:148)- randet av kvoten och varierade fr(cid:134)n 5,75 ecu per par 1993, det (cid:134)r volymen var som h(cid:148)gst, till 5,69 ecu per par 1996. Man kunde inte observera n(cid:134)gon f(cid:148)r(cid:132)ndring av pristrenden f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Folk- republiken Kina f(cid:148)r n(cid:134)gon av de fyra ber(cid:148)rda kate- gorierna. Det b(cid:148)r ocks(cid:134) noteras att av de ber(cid:148)rda exportl(cid:132)nderna var de kinesiska prisniv(cid:134)erna med stor marginal de l(cid:132)gsta. (141) Inom de fyra studerade KN-numren kunde det heller inte fastst(cid:132)llas att en gradvis (cid:148)verg(cid:134)ng till skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik, som hade undantagits fr(cid:134)n unders(cid:148)kningen och hade h(cid:148)ga priser, hade (cid:132)gt rum, vilket skulle ha kunnat f(cid:148)rklara de of(cid:148)r(cid:132)ndrade importpriserna f(cid:148)r de (cid:134)terst(cid:134)ende produkterna. Skodon tillverkade med hj(cid:132)lp av s(cid:132)rskild teknik hade en of(cid:148)r(cid:132)ndrad andel av den totala importen av produkter enligt de ber(cid:148)rda numren 1995 och 1996 b(cid:134)de i fr(cid:134)ga om volym och v(cid:132)rde. (142) Vad g(cid:132)ller den allm(cid:132)nna utvecklingen av importen fr(cid:134)n Thailand och Indonesien och konkurrensf(cid:148)r- h(cid:134)llandena p(cid:134) marknaden konstaterades ingen betydande f(cid:148)r(cid:132)ndring som hade kunnat strida mot de avg(cid:148)randen som redovisas i punkterna 78–87. (143) Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att den in- verkan p(cid:134) importen som orsakats av de kvantitativa begr(cid:132)nsningarna av importen av ber(cid:148)rda skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina inte moti- verar en allm(cid:132)n ompr(cid:148)vning av slutsatsen att anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r ber(cid:132)ttigade i detta fall. Som det f(cid:148)rklaras nedan b(cid:148)r dock ovann(cid:132)mnda utveck- lingstrender beaktas vid utformningen av (cid:134)tg(cid:132)rder. 2. Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada a) Metod (144) I enlighet med artikel 9. 4 i grundf(cid:148)rordningen unders(cid:148)kte kommissionen vilken tullsats som skulle vara tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den skada som dumpningen hade v(cid:134)llat gemenskapsindustrin. exportpriset S(cid:134)ledes borde f(cid:148)r den dumpade importen h(cid:148)jas till den icke-skadev(cid:134)llande prisniv(cid:134) som motsvarade gemenskapsindustrins tillverk- ningskostnader med till(cid:132)gg f(cid:148)r en sk(cid:132)lig vinst (nedan kallad icke-skadligt pris). L 60/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 ans(cid:134)gs det tillverkningskostnaderna Vad g(cid:132)ller l(cid:132)mpligt att utg(cid:134) fr(cid:134)n tillverkningskostnaderna f(cid:148)r de gemenskapstillverkare som ingick i kontroll- stickprovet. det ans(cid:134)gs att en vinstmarginal p(cid:134) 7 % av oms(cid:132)ttningen kunde anses som en l(cid:132)mplig miniminiv(cid:134) med h(cid:132)nsyn till behovet av l(cid:134)ngsiktiga investeringar och i synnerhet den avkastning som gemenskapsindustrin, p(cid:134) bekostnad av sina mark- nadsandelar, hade kunnat uppr(cid:132)tth(cid:134)lla som mini- (cid:134)ren miniv(cid:134) (1991–1994). unders(cid:148)kta under fyra de (145) Som det f(cid:148)rklaras i punkt 16 ans(cid:134)g kommissionen i b(cid:148)rjan av unders(cid:148)kningen att det var l(cid:132)mpligt att dela in produkter i fr(cid:134)ga i kategorier och att g(cid:148)ra prisj(cid:132)mf(cid:148)relser p(cid:134) grundval av dessa kategorier. Men som det ocks(cid:134) n(cid:132)mns i punkt 84 visade det sig under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng att vad g(cid:132)ller de samarbetsvilliga tillverkarna/export(cid:148)rerna kunde en st(cid:148)rre s(cid:132)kerhet i produktj(cid:132)mf(cid:148)relsen uppn(cid:134)s om man anv(cid:132)nde sig av en (cid:132)nnu mera detaljerad produktuppdelning. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l valdes de modeller som exporterades i st(cid:148)rst m(cid:132)ngd av de kinesiska och indonesiska tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickproven samt de modeller som exporterades i st(cid:148)rst m(cid:132)ngd av de samarbetsvilliga thail(cid:132)ndska tillverkarna/export(cid:148)rerna, och dessa modeller delades in i 17 grupper av skodon. i pris icke-skadev(cid:134)llande I syfte att ber(cid:132)kna marginalen f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada j(cid:132)mf(cid:148)rdes cif-importpriset, justerat till niv(cid:134)n efter betald tull och klarering, med gemenskapstill- verkarnas samma handelsled. Med tanke p(cid:134) den h(cid:148)ga graden av bris- fr(cid:134)n alla de tre ber(cid:148)rda tande samarbetsvilja f(cid:148)r l(cid:132)nderna gjordes denna ber(cid:132)kning kategori kategori samt, i fr(cid:134)ga om de samarbetsvilliga till- verkarna/export(cid:148)rerna, grupp f(cid:148)r grupp i de fall en st(cid:148)rre noggrannhet innebar en bel(cid:148)ning av deras samarbetsvilja. Det b(cid:148)r noteras att importpriserna justerades till niv(cid:134)n efter betald tull och klarering med hj(cid:132)lp som anv(cid:132)ndes vid bed(cid:148)mningen av prisunderskridande enligt punkt 85. justeringsmetod samma av grunden f(cid:148)r den slutgiltiga antidumpningstullen f(cid:148)r all annan import med ursprung i Folkrepu- bliken Kina. c) Indonesien (148) De individuella niv(cid:134)erna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada f(cid:148)r de samarbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet f(cid:148)r Indonesien, uttryckta i procent av cif-priset, konstaterades variera mellan 0 % och 99,5 %, och genomsnittet att till(cid:132)mpa p(cid:134) de samarbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer som inte ingick i stickprovet uppgick till 33,6 %. F(cid:148)r de samarbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer som ingick i stickprovet konstaterades niv(cid:134)erna i samt- liga fall utom tv(cid:134) (PT Golden Adishoes och PT Indosepamas Anggun / PT Primashoes Ciptakreasi) vara h(cid:148)gre (cid:132)n de respektive dumpningsmarginaler som fastst(cid:132)lldes. I enlighet med artikel 9. 4 i grund- f(cid:148)rordningen b(cid:148)r s(cid:134)ledes niv(cid:134)n p(cid:134) den slutgiltiga antidumpningstullen f(cid:148)r alla samarbetsvilliga till- verkare/export(cid:148)rer i Indonesien baseras p(cid:134) de fast- st(cid:132)llda dumpningsmarginalerna, med undantag f(cid:148)r (cid:190) PT Golden Adishoes, vars niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)- jande av skada konstaterades vara noll och s(cid:134)ledes borde medf(cid:148)ra att en eventuell slutgiltig antidumpningstull f(cid:148)r detta f(cid:148)retag fastst(cid:132)lls till 0 %, och (cid:190) PT Indosepamas Anggun / PT Primashoes Ciptakreasi, vars gemensamma niv(cid:134) f(cid:148)r undan- r(cid:148)jande av skada (2,6 %) konstaterades vara l(cid:132)gre (cid:132)n deras dumpningsmarginal och s(cid:134)ledes borde utg(cid:148)ra grunden f(cid:148)r den slutgiltiga anti- tillverkarna/ dumpningstullen f(cid:148)r de b(cid:134)da export(cid:148)rerna enligt punkt 24. b) Folkrepubliken Kina (146) Eftersom den dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r Grosby (China) Limited var minimal (1,3 %) och s(cid:134)ledes borde medf(cid:148)ra en slutgiltig antidump- ningstull p(cid:134) 0 % utf(cid:148)rdes ingen ber(cid:132)kning av niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada i fr(cid:134)ga om detta f(cid:148)retag. (147) Vad g(cid:132)ller den (cid:148)vriga exporten fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina konstaterades niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada uppg(cid:134) till 46,0 %, vilken (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den fastst(cid:132)llda dumpningsmarginalen och d(cid:132)rf(cid:148)r enligt artikel 9. 4 i grundf(cid:148)rordningen borde utg(cid:148)ra (149) Vad g(cid:132)ller den tillverkare/export(cid:148)r som avses i punkt 31 (PT Kingherlindo) och f(cid:148)r vilken till- g(cid:132)ngliga uppgifter m(cid:134)ste anv(cid:132)ndas ans(cid:134)gs i detta sammanhang att f(cid:148)retagets partiella samarbetsvilja m(cid:134)ste s(cid:132)rskiljas fr(cid:134)n den totala avsaknaden av samarbetsvilja som k(cid:132)nnetecknade de indonesiska tillverkare som varken besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r eller gav sig sj(cid:132)lva till k(cid:132)nna. En ber(cid:132)kning p(cid:134) grundval av samma metod som anv(cid:132)ndes f(cid:148)r dumpningsber(cid:132)kningarna (se punkt 40) skulle dock f(cid:148)r detta f(cid:148)retag ha medf(cid:148)rt en niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada p(cid:134) 26,9 %, dvs. en niv(cid:134) som var h(cid:148)gre (cid:132)n den niv(cid:134) som konstaterats f(cid:148)r icke-samarbetsvilliga och d(cid:132)rf(cid:148)r ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att anpassa PT Kingher- lindos niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada till restniv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada, vilken enligt n(cid:132)sta punkt uppgick till 20,3 %. tillverkare/export(cid:148)rer, 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/25 (150) Niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada f(cid:148)r icke-samar- betsvilliga Indonesien tillverkare/export(cid:148)rer konstaterades uppg(cid:134) till 20,3 %, och var s(cid:134)ledes l(cid:132)gre (cid:132)n den restdumpningsmarginal p(cid:134) 50 % som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r detta land. F(cid:148)ljaktligen borde anti- dumpningsresttullen p(cid:134) import med ursprung i Indonesien fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av denna niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada. i d) Thailand (151) Eftersom de dumpningsmarginaler som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de tre samarbetsvilliga thail(cid:132)ndska tillverkarna/ export(cid:148)rerna (CK Shoes och PSR Footwear/ Bangkok Rubber Company) konstaterades antingen uppg(cid:134) till noll eller vara minimala, och s(cid:134)ledes borde medf(cid:148)ra att de slutgiltiga antidumpningstul- larna f(cid:148)r dessa tillverkare/export(cid:148)rer fastst(cid:132)lls till 0 %, utf(cid:148)rdes ingen ber(cid:132)kning av niv(cid:134)erna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada f(cid:148)r de ber(cid:148)rda tillverkarna/ export(cid:148)rerna. (152) F(cid:148)r thail(cid:132)ndska icke-samarbetsvilliga tillverkare/ export(cid:148)rer konstaterades niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada uppg(cid:134) till 24,7 %, dvs. en l(cid:132)gre niv(cid:134) (cid:132)n den restdumpningsmarginal p(cid:134) 50 % som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r detta land. F(cid:148)ljaktligen borde antidumpningsrest- tullen p(cid:134) import med ursprung i Thailand fast- st(cid:132)llas p(cid:134) grundval av denna niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada. 3. De slutgiltiga tullarnas form (153) Den analys som redovisas i punkterna 138–143 visade att (cid:132)ven om inf(cid:148)randet av kvoten hade den (cid:148)nskade uppenbara effekten att begr(cid:132)nsa importvo- lymerna av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina och s(cid:134)ledes den samman- slagna importvolymen fr(cid:134)n de tre ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, hade kvoten ingen uppenbar inverkan p(cid:134) priserna f(cid:148)r importen i fr(cid:134)ga, som d(cid:132)rf(cid:148)r kan antas ha fort- satt att vara skadlig. Denna verkan hade huvudsak- ligen sin grund i att importen var koncentrerad till det nedre prisskiktet och den l(cid:132)gre delen av mellanskiktet av marknaden. (154) Under dessa omst(cid:132)ndigheter ans(cid:134)gs att en v(cid:132)rdetull oproportionerligt skulle inverka p(cid:134) relativt dyra skodon, medan den skulle f(cid:134)r mindre verkningar f(cid:148)r skodon i det nedre skiktet och den l(cid:132)gre delen av mellanskiktet av marknaden. En r(cid:148)rlig tull som (cid:132)r baserad p(cid:134) ett minimipris skulle d(cid:132)remot direkt som inte inverka p(cid:134) de skadliga prisaspekter avhj(cid:132)lps av kvoten. F(cid:148)ljaktligen ans(cid:134)gs att den slut- giltiga antidumpningstullen borde utformas som en r(cid:148)rlig tull baserad p(cid:134) ett minimipris. En s(cid:134)dan (cid:134)tg(cid:132)rd kommer att stimulera prish(cid:148)j- ningar f(cid:148)r den st(cid:148)rre delen av importen, som (cid:132)r koncentrerad till det nedre skiktet och den l(cid:132)gre delen av mellanskiktet av marknaden. De f(cid:148)rv(cid:132)n- tade prish(cid:148)jningarna kommer s(cid:134)ledes att (cid:132)ga rum i det produktsortiment som mest p(cid:134)verkats av den dumpade importen, och samtidigt minimera verk- ningarna f(cid:148)r priserna p(cid:134) den import av mera sofis- tikerade skodon som (cid:132)r minst skadliga. (cid:142)ven om kvoten uppenbart har medf(cid:148)rt ett skydd mot en pl(cid:148)tslig skadev(cid:134)llande massiv (cid:148)kning av importen av den ber(cid:148)rda produkten, l(cid:132)mpligt framst(cid:134)r en r(cid:148)rlig tull som ett s(cid:132)rskilt kompletterande skydd mot denna imports skade- v(cid:134)llande priser. och potentiellt (155) I fr(cid:134)ga om fastst(cid:132)llandet av minimiprisniv(cid:134)n togs h(cid:132)nsyn till f(cid:148)ljande: Vad g(cid:132)ller gemenskapsindustrin ans(cid:134)gs att de f(cid:148)re- slagna (cid:134)tg(cid:132)rderna borde medf(cid:148)ra att det genom- snittliga importpriset, justerat till niv(cid:134)n fritt impor- t(cid:148)rens lager (enligt metoden i punkt 85), motsva- rade det genomsnittliga icke-skadliga pris som fast- st(cid:132)llts vid ber(cid:132)kningen av niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten enligt punk- terna 144 och 145, och vilket som ett v(cid:132)gt genom- snitt f(cid:148)r de fyra kategorierna uppgick till 9,6 ecu per par fritt kunden. (156) Vad g(cid:132)ller priserna f(cid:148)r olika typer av importerade produkter analyserades Eurostat-uppgifter om b(cid:134)de importvolymer och genomsnittliga priser mera ing(cid:134)ende mot bakgrund av de uppgifter f(cid:148)r indivi- duella exporttransaktioner som l(cid:132)mnats av samar- betsvilliga tillverkade/export(cid:148)rer och import(cid:148)rer. P(cid:134) denna grundval fastst(cid:132)lldes att ett minimipris p(cid:134) 5,7 ecu per par i cif-ledet skulle (cid:132)ndra importpri- serna s(cid:134) att det f(cid:148)rutsebara genomsnittliga import- priset f(cid:148)r produkter med ursprung i Folkrepu- bliken Kina skulle bli 7,5 ecu per par i cif-ledet, vilket motsvarar det icke-skadev(cid:134)llande priset p(cid:134) 9,6 ecu per par fritt import(cid:148)rens lager. i B(cid:134)de skedde fr(cid:134)ga om volym och v(cid:132)rde merparten av den totala importen och en del av importen av varje kategori till priser som under- skred det f(cid:148)reslagna minimipriset. Den (cid:148)kning av denna imports priser som f(cid:148)ljer av en r(cid:148)rlig tull v(cid:132)ntas s(cid:134)ledes f(cid:134) stor inverkan p(cid:134) det genomsnitt- liga f(cid:148)rutsebara importpriset. Vid denna analys s(cid:132)kerst(cid:132)lldes ocks(cid:134) att kvoternas verkningar f(cid:148)r importvolymerna enligt punkt 140 avspeglades p(cid:134) ett l(cid:132)mplig s(cid:132)tt. (157) De tillg(cid:132)ngliga uppgifterna f(cid:148)r produkter med ursprung i Indonesien och Thailand var i fr(cid:134)ga om n(cid:134)gra kategorier alltf(cid:148)r begr(cid:132)nsade f(cid:148)r att anses kunna representera den totala importen fr(cid:134)n dessa l(cid:132)nder. De allm(cid:132)nna slutsatser som anges i f(cid:148)re- g(cid:134)ende punkt kunde dock bekr(cid:132)ftas i s(cid:134) m(cid:134)tto som att viss import med ursprung i dessa l(cid:132)nder under L 60/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 till priser som unders(cid:148)kningsperioden skedde underskred minimiprisniv(cid:134)n. Det kunde ocks(cid:134), i linje med de slutsatser som dras i punkterna 150 och 152, bekr(cid:132)ftas att ett minimipris p(cid:134) 5,7 ecu per par f(cid:148)r produkter fr(cid:134)n Indonesien och Thailand skulle s(cid:132)kerst(cid:132)lla att importen skedde till priser som i genomsnitt icke var skadliga. (158) Vad g(cid:132)ller de tillverkare/export(cid:148)rer som omfattas av individuella tullsatser anses att den till(cid:132)mpliga tullen b(cid:148)r vara den som baseras p(cid:134) ett minimipris, om en s(cid:134)dan tull (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n deras individuella v(cid:132)rdetullsats. F(cid:148)r de tillverkare/export(cid:148)rer vars dumpningsmar- ginal underskrider miniminiv(cid:134)n p(cid:134) 2 % b(cid:148)r i enlighet med artikel 9. 3 i grundf(cid:148)rordningen n(cid:134)gon tull inte till(cid:132)mpas. (159) Efter utl(cid:132)mnandet av slutliga uppgifter ifr(cid:134)gasatte n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter, som motsatte sig alla (cid:134)tg(cid:132)rder, det l(cid:132)mpliga i att inf(cid:148)ra en tull baserad p(cid:134) ett enda minimipris f(cid:148)r alla fyra kategorier av ber(cid:148)rda skodon, och de h(cid:132)vdade att (cid:134)tminstone tv(cid:134) olika minimipriser, ett f(cid:148)r kategorin skodon med (cid:148)ver- delar av plast och ett f(cid:148)r de tre kategorierna av skodon med (cid:148)verdelar av l(cid:132)der, borde till(cid:132)mpas i syfte att prisskillnaderna skulle avspeglas. I vetskap andra om denna beg(cid:132)ran motsatte sig n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter p(cid:134) f(cid:148)rhand alla typer av uppdelning, huvudsakligen p(cid:134) grund av att en s(cid:134)dan skulle leda till en (cid:148)kning av minimipriset f(cid:148)r skodon med (cid:148)verdelar av l(cid:132)der. (160) inte f(cid:148)rnekas att de I detta avseende kan det genomsnittliga importpriserna f(cid:148)r skodon med (cid:148)verdelar av plast (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n de som noteras f(cid:148)r skodon med (cid:148)verdelar av l(cid:132)der. Det b(cid:148)r dock ocks(cid:134) betonas att importen av b(cid:134)da typerna av skodon avser skor som ing(cid:134)r i breda och varandra (cid:148)verlap- pande prisklasser. Dessutom utg(cid:148)r de en likadan produkt och konsumenten kan ofta inte skilja mellan (cid:148)verdelar av plast och (cid:148)verdelar av l(cid:132)der. Det kan f(cid:148)rv(cid:132)ntas att (cid:134)tg(cid:132)rden kommer att ha en mycket begr(cid:132)nsad inverkan, om ens n(cid:134)gon, p(cid:134) den sedvanliga prishierarki som g(cid:132)ller f(cid:148)r de fyra kate- gorierna av ber(cid:148)rda skodon. D(cid:132)rf(cid:148)r anses att en r(cid:148)rlig tull som (cid:132)r baserad p(cid:134) ett enda minimipris utg(cid:148)r en l(cid:132)mplig och rimlig metod f(cid:148)r att uppn(cid:134) den f(cid:148)rv(cid:132)ntade genomsnittliga pris(cid:148)kningen f(cid:148)r alla ber(cid:148)rda skodonskategorier. (161) Den klagande gemenskapsindustrins f(cid:148)retr(cid:132)dare uttryckte bet(cid:132)nkligheter betr(cid:132)ffande den avhj(cid:132)l- pande verkan som skulle kunna uppn(cid:134)s genom en antidumpningstull baserad p(cid:134) ett minimipris i det fall importen (cid:132)r spridd (cid:148)ver en bred prisklass. I enlighet med detta beg(cid:132)rde de att man i st(cid:132)llet borde (cid:148)verv(cid:132)ga en v(cid:132)rdetull. (162) R(cid:134)det kan inte ansluta sig till detta resonemang och bekr(cid:132)ftar att de olika (cid:148)verv(cid:132)gandena i punk- terna 153–157 b(cid:148)r inverka p(cid:134) (cid:134)tg(cid:132)rdernas form och att de beaktas p(cid:134) ett l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt genom inf(cid:148)- randet av en r(cid:148)rlig antidumpningstull som (cid:132)r baserad p(cid:134) ett minimipris. En s(cid:134)dan (cid:134)tg(cid:132)rd kommer inte att medf(cid:148)ra att en tull tas ut automa- tiskt, men b(cid:148)r inte desto mindre leda till genom- snittliga pris(cid:148)kningar importen fr(cid:134)n de tre f(cid:148)r ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna som (cid:132)r f(cid:148)renliga med slutsatserna fr(cid:134)n ber(cid:132)kningarna av niv(cid:134)erna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada. (163) Den slutliga antidumpningstullen b(cid:148)r s(cid:134)ledes ber(cid:132)knas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: a) Folkrepubliken Kina: F(cid:148)r alla tillverkare/expor- t(cid:148)rer b(cid:148)r tullen motsvara skillnaden mellan minimipriset p(cid:134) 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, med undantag av Grosby (China) Limited som konstaterades ha en minimal dumpningsmar- ginal. b) Indonesien: F(cid:148)r alla tillverkare/export(cid:148)rer b(cid:148)r tullen motsvara skillnaden mellan minimipriset p(cid:134) 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, med undantag av PT Golden Adishoes vars export konstaterades ha s(cid:134)lts till priser som (cid:148)verskred niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada. F(cid:148)r f(cid:148)ljande samarbetsvilliga indonesiska tillver- kare/export(cid:148)rer b(cid:148)r tullen uppg(cid:134) till nedanst(cid:134)- ende satser eller motsvara skillnaden mellan minimipriset p(cid:134) 5,7 ecu per par och nettopriset per par f(cid:148)re tull, fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, beroende p(cid:134) vilket belopp som (cid:132)r l(cid:132)gst: PT Emperor Footwear PT Indosepamas Anggun PT Primashoes Ciptakreasi PT Dragon PT Fortune Mate PT Bosaeng Jaya PT Karet Murni Jelita PT Koryo International PT Lintas Adhikrida PT Universal Wisesa PT Volmacarol PT Kingherlindo 2,0 % 2,6 % 2,6 % 5,9 % 14,9 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 20,3 % 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/27 c) Thailand: F(cid:148)r alla tillverkare/export(cid:148)rer b(cid:148)r tullen motsvara skillnaden mellan minimipriset p(cid:134) 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, med undantag av Bangkok Rubber, CK Shoes och PSR Footwear, f(cid:148)r vilka inga eller minimala dumpningsmargi- naler konstaterades f(cid:148)religga. rerna, som ett alternativ till en r(cid:148)rlig tull, ocks(cid:134) till(cid:132)mpas p(cid:134) s(cid:134)dana nya exporterande tillverkare som annars skulle vara ber(cid:132)ttigade till en (cid:148)versyn enligt artikel 11. 4 i grundf(cid:148)rordningen. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. I. NYA EXPORTERANDE TILLVERKARE Artikel 1 (164) I enlighet med artikel 11. 4 i grundf(cid:148)rordningen kan en (cid:148)versyn avseende en ny export(cid:148)r i syfte att fastst(cid:132)lla individuella dumpningsmarginaler inte inledas i detta f(cid:148)rfarande avseende Indonesien eftersom stickprovsurval anv(cid:132)ndes i den ursprung- liga unders(cid:148)kningen. Men f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla lika behandling mellan eventuella nya exporterande tillverkare och de tillverkare/export(cid:148)rer som var samarbetsvilliga vid denna unders(cid:148)kning men inte valdes ut att ing(cid:134) i stickprovet b(cid:148)r det f(cid:148)reskrivas att den v(cid:132)gda genomsnittliga v(cid:132)rdetullsats (12,3 %) som (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) de senare tillverkarna/export(cid:148)- skall (Taric-nummer (Taric-nummer En slutgiltig antidumpningstull 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av skodon som omfattas av KN-nummer ex ex 6402 99 98 ex 6403 99 93 och ex 6403 99 96 6403 99 98 6403 99 98 * 90), med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thai- land, med undantag av s(cid:134)dana skodon som beskrivs i punkt 3. (Taric-nummer (Taric-nummer 6402 99 98 * 90), 6403 99 93 * 90), 6403 99 96 * 90) 2. Den slutgiltiga antidumpningstullen skall tas ut med f(cid:148)ljande satser: Land Produkter tillverkade av R(cid:148)rlig tull eller v(cid:132)rdetull Folkrepubliken Kina Alla tillverkare/export(cid:148)rer Ett belopp motsvarande skill- naden mellan ett minimipris p(cid:134) 5,7 ecu per par och netto- fritt gemen- priset per par skapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull med undantag av: Grosby (China) Limited 0 % Indonesien Alla tillverkare/export(cid:148)rer Ett belopp motsvarande skill- naden mellan ett minimipris p(cid:134) 5,7 ecu per par och netto- priset per par fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull Taric- till(cid:132)ggs- nummer 8900 8759 8900 med undantag av: PT Golden Adishoes och f(cid:148)ljande tillverkare/export(cid:148)rer 0 % 8759 belopp motsvarande Ett nedanst(cid:134)ende satser eller skill- naden mellan ett minimipris p(cid:134) 5,7 ecu per par och netto- fritt gemen- priset per par tull, gr(cid:132)ns, skapens beroende p(cid:134) vilket belopp som (cid:132)r l(cid:132)gst: f(cid:148)re PT Emperor Footwear PT Indosepamas Anggun PT Primashoes Ciptakreasi PT Dragon 2,0 % 2,6 % 2,6 % 5,9 % 8760 8761 8761 8763 L 60/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 2. 98 Land Produkter tillverkade av R(cid:148)rlig tull eller v(cid:132)rdetull PT Fortune Mate PT Bosaeng Jaya PT Karet Murni Jelita PT Koryo International PT Lintas Adhikrida PT Universal Wisesa PT Volmacarol PT Kingherlindo 14,9 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 12,3 % 20,3 % Thailand Alla tillverkare/export(cid:148)rer Ett belopp motsvarande skill- naden mellan ett minimipris p(cid:134) 5,7 ecu per par och netto- priset per par fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull med undantag av: Bangkok Rubber CK Shoes PSR Footwear 0 % 0 % 0 % Taric- till(cid:132)ggs- nummer 8764 8765 8765 8765 8765 8765 8765 8762 8900 8766 8766 8766 3. Tullen skall inte till(cid:132)mpas p(cid:134) skodon f(cid:148)r anv(cid:132)ndning vid sport- eller idrottsut(cid:148)vning, med en gjuten, ih(cid:134)lig sula best(cid:134)ende av ett eller flera lager, tillverkad av syntetiska material som (cid:132)r s(cid:132)rskilt utformade f(cid:148)r att d(cid:132)mpa st(cid:148)tar som uppkommer vid vertikala r(cid:148)relser eller sidor(cid:148)relser och som har tekniska egenskaper s(cid:134)som hermetiska kuddar som inneh(cid:134)ller gas eller v(cid:132)tska, mekaniska delar som d(cid:132)mpar eller neutraliserar st(cid:148)tar eller material s(cid:134)som (Taric-nummer 6402 99 98 * 11 och 6402 99 98 * 19, polymerer med l(cid:134)g densitet 6403 99 93 * 11 och 6403 99 98 * 11 och 6403 99 98 * 19). 6403 99 93 * 19, 6403 99 96 * 11 6403 99 96 * 19 och och 4. I de fall en indonesisk part till kommissionen l(cid:132)mnar tillr(cid:132)ckliga bevis p(cid:134) att f(cid:148)re- taget under unders(cid:148)kningsperioden inte exporterade till gemenskapen de varor som beskrivs i punkt 1, att f(cid:148)retaget inte (cid:132)r n(cid:132)rst(cid:134)ende n(cid:134)gon export(cid:148)r eller tillverkare som omfattas av de (cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rs genom denna f(cid:148)rordning samt att det har exporterat de ber(cid:148)rda varorna till gemenskapen efter unders(cid:148)kningsperioden eller genom avtal gjort ett o(cid:134)terkalleligt (cid:134)tagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, f(cid:134)r r(cid:134)det p(cid:134) f(cid:148)rslag av kommissionen efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n med enkel majoritet besluta om en (cid:132)ndring av punkt 2 genom att den indonesiska parten som ett alternativ till en r(cid:148)rlig tull omfattas av den v(cid:132)rdetullsats p(cid:134) 12,3 % som till(cid:132)mpas p(cid:134) de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet. S(cid:134)vida annat inte anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar och andra tullf(cid:148)r- 5. faranden till(cid:132)mpas. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 28. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/29 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 23 februari 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar R. COOK Ordf(cid:148)rande