title: WRITTEN QUESTION No. 161/98 by Mary BANOTTI to the Commission. Gaza European Hospital

eurovoc_concepts:
EU financing
Palestine
Palestine question
UNRWA
health care profession
medical institution
political situation
recruitment
the EU's international role

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 153/98 do Deputado Leonie van BLADEL à Comissão. Dúvidas quanto à boa utilização de ajudas da UE a Suriname

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Surinam
administrative check
bankruptcy
frontier region
harbour installation
road building
road network

formats: html pdf print

text: C 223/128 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 7. 98 (98/C 223/164) PERGUNTA ESCRITA E-0153/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Fevereiro de 1998) Objecto: Du·vidas quanto a‘ boa utiliza(cid:231)a(cid:152)o de ajudas da UE a Suriname 1. Confirma-se que esta(cid:152)o paradas as obras de constru(cid:231)a(cid:152)o da liga(cid:231)a(cid:152)o este-oeste em Suriname (desde a localidade fronteiri(cid:231)a situada a leste, Albina, ate· a‘ localidade fronteiri(cid:231)a situada a oeste, Nieuw Nickerie) que a UE or(cid:231)amentou em cerca de 50 milho(cid:152)es de florins? A Comissa(cid:152)o podera· indicar como e· poss(cid:14)·vel que essa verba tenha, segundo parece, sido esgotada quando 2. na(cid:152)o se registou qualquer resultado positivo no que se refere a‘ reconstru(cid:231)a(cid:152)o da referida estrada? De que modo procedeu a Comissa(cid:152)o ao controlo da utiliza(cid:231)a(cid:152)o das referidas verbas referentes a‘ reconstru(cid:231)a(cid:152)o 3. da liga(cid:231)a(cid:152)o este-oeste em Suriname e em que publica(cid:231)o(cid:152)es e perante que insta(cid:136)ncias justificou a Comissa(cid:152)o a utiliza(cid:231)a(cid:152)o dessas verbas? 4. Que medidas tomou a Comissa(cid:152)o para impedir que as verbas para a reconstru(cid:231)a(cid:152)o da liga(cid:231)a(cid:152)o este-oeste fossem absorvidas pela fale(cid:136)ncia do construtor e como e· poss(cid:14)·vel que essas verbas tenham desaparecido de maneira «inexplica·vel»? 5. A Comissa(cid:152)o tomou, entretanto, medidas para que as verbas disponibilizadas pela UE para a constru(cid:231)a(cid:152)o do porto de contentores em Paramaribo na(cid:152)o desapare(cid:231)am da mesma forma «inexplica·vel», sem que o porto de contentores seja efectivamente constru(cid:14)·do? Resposta do Comissa·rio Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro em nome da Comissa(cid:152)o (11 de Mar(cid:231)o de 1998) 1. O projecto mencionado pelo Senhor Deputado foi aprovado pela Comissa(cid:152)o em 20 de Dezembro de 1994, tendo por objectivo a reabilita(cid:231)a(cid:152)o de lan(cid:231)os da estrada costeira, de 376 quilo·metros de extensa(cid:152)o. As obras foram divididas em dois lotes, um relativo a‘ estrada e a‘s pontes entre Meerzorg e Albina (lote 1), e o outro respeitante ao lan(cid:231)o compreendido entre Paramaribo e Nickerie (lote 2). Se bem que as obras do lote 2 se encontrem praticamente terminadas, a‘s do lote 1 depararam-se grandes problemas, que levaram a Comissa(cid:152)o a suspender o respectivo financiamento a partir de 1 de Agosto de 1997. Na seque(cid:136)ncia dessa suspensa(cid:152)o, as autoridades administrativas do Suriname interromperam as obras. Como a Comissa(cid:152)o suspendeu o financiamento, os fundos que se destinavam a‘s obras em causa e que 2. e 4. na(cid:152)o foram utilizados para as obras ate· agora executadas mante(cid:136)m-se congelados ate· que sejam tomadas novas deciso(cid:152)es, na(cid:152)o tendo, pois, desaparecido. 3. Os controlos efectuados sa(cid:152)o os controlos habituais inerentes ao acompanhamento de projectos e programas financiados pelo Fundo Europeu de Desenvolvimento (FED), nomeadamente relato·rios te·cnicos e financeiros e controlos realizados pelo consultor responsa·vel pela supervisa(cid:152)o das obras, ao passo que o controlo e a verifica(cid:231)a(cid:152)o do adiantamento das obras e a aprova(cid:231)a(cid:152)o de ordens de pagamento das facturas de obras executadas sa(cid:152)o efectuados atrave·s da delega(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o in loco e pela Comissa(cid:152)o em Bruxelas. A execu(cid:231)a(cid:152)o das obras propostas para a reabilita(cid:231)a(cid:152)o do porto de Paramaribo, presentemente em prepara(cid:231)a(cid:152)o 5. para eventual financiamento pelo FED, estara· sujeito a‘s regras e procedimentos habituais. (98/C 223/165) PERGUNTA ESCRITA E-0155/98 apresentada por Dagmar Roth-Behrendt (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Fevereiro de 1998) Objecto: Fundos comunita·rios: valor dos montantes atribu(cid:14)·dos a Berlim em 1997 Qual o apoio financeiro concedido a Berlim em 1997 a t(cid:14)·tulo de projectos e fundos comunita·rios, designadamente: 1. do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER) 2. do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)a(cid:152)o e Garantia Agr(cid:14)·cola (FEOGA), Sec(cid:231)a(cid:152)o Orienta(cid:231)a(cid:152)o e Garantia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 150/98 af Jaime VALDIVIELSO DE CUÉ til Kommissionen. Indførsel af vin, der ikke har været underkastet de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes i Fællesskabet

eurovoc_concepts:
United States
derogation from EU law
human nutrition
import (EU)
marketing
quality label
vinification
wine


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 157/98 του Mihail PAPAYANNAKIS προς την Επ τροπή. Έργα στη διώρυγα της Κορίνθου

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
Peloponnese
engineering structure
inland waterway
maintenance
natural disaster

text: C 310/30 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Marti·oy 1998) H Epitroph· plhroforei· to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy o·ti, efo·son h Ando·ra den anh·kei sta kra· th me·lh, h gevrgikh· paragvgh· thw den ypo·keitai sthn koinh· orga·nvsh thw agora·w ston tome·a toy akate·rgastoy kapnoy· kai, epome·nvw, den apolay·ei koinotikv· n enisxy·sevn. (98/C 310/34) GRAPTH ERVTHSH E-0157/98 ypobolh· : Mihail Papayannakis (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (2 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)rga sth div· ryga thw Kori·nuoy H div· ryga thw Kori·nuoy ei·nai e·na apo· ta megaly·tera texnika· e·rga toy ko·smoy kai pa· ra poly· shmantiko· gia thn ellhnikh· oikonomi·a. Ei·nai e·na e·rgo 100 etv· n kai ei·nai fysiko· oi ana·gkew se ergasi·ew synth·rhshw na ei·nai mega·lew. Dedome·noy o·ti lo·gv ypoxv· rhshw tvn toixvma·tvn thw div· rygaw stiw 18/12/1997, h div· ryga e·meine kleisth· gia arketo· dia·sthma kai o·ti ta e·rga synth·rhshw ypologi·zontai o·ti ane·rxontai se 30 dis. draxme·w, ervta· tai h Epitroph· ea·n ypa·rxei dynato·thta xrhmatodo·thshw apo· thn Eyrvpai·kh· (cid:201)nvsh tvn e·rgvn aytv· n kai ea·n oi ellhnike·w arxe·w e·xoyn ypoba·llei sxetiko· ai·thma. Apa·nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Marti·oy 1998) Den e·xei ypoblhuei· ai·thsh sthn Epitroph· sxetika· me thn endexo·menh xrhmatodo·thsh tvn e·rgvn sta opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. H Epitroph· ypenuymi·zei, vsto·so, o·ti oi ellhnike·w arxe·w dy·nantai na ypoba·loyn ai·thsh gi(cid:146)ayto· to skopo· sy·mfvna me tiw diadikasi·ew poy proble·pontai sto koinotiko· plai·sio sth·rijhw (KPS). H Epitroph· diati·uetai na ejeta·sei, sto plai·sio thw etairikh·w sxe·shw, me tiw en lo·gv arxe·w ka·ue dynato·thta xrhmatodo·thshw sto plai·sio tvn dhmosionomikv· n dynatoth·tvn toy KPS. (98/C 310/35) GRAPTH ERVTHSH E-0158/98 ypobolh· : Mihail Papayannakis (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (2 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Paragvgh· elaiola·doy Epeidh· oi plhrofori·ew tvn ellhnikv· n arxv· n den ei·nai safei·w, ua mporoy·se h Epitroph· na me plhroforh·sei sxetika· me thn paragvgh· elaiola·doy sthn Ella·da kai ta a·lla kra·th me·lh; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Marti·oy 1998) Oi ektimh·seiw paragvgh·w elaio·ladoy poy parasxe·uhkan apo· ta kra·th me·lh amfisbhtoy·ntai kai h Epitroph· zh·thse apo· to Elegktiko· Syne·drio na ejeta·sei to ue·ma. Sy·mfvna me ta kra·th me·lh, h paragvgh· poy apote·lese antikei·meno dikaiv· matow sthn eni·sxysh paroysia·zetai ston paraka· tv pi·naka


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 147/98 van Graham MATHER aan de Commissie. Toewijzing van landingstijden op de luchthaven Schiphol

eurovoc_concepts:
IATA
North Holland
air traffic
air transport
airline
airport
transport capacity
transport planning

text: 17. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 223/125 De nieuwe gemeenschappelijke marktordening (GMO) die sinds vorig jaar van kracht is, heeft nu juist tot doel het de telersverenigingen mogelijk te maken een structurele verbetering van hun situatie te bewerkstelligen (stimulansen voor telersverenigingen die hun producten op de markt afzetten, actiefondsen en operationele programma(cid:146)s). 2. Het uit de markt nemen van producten is bedoeld als een conjuncturele maatregel die niet permanent in de plaats mag komen van commercie¤le afzetmogelijkheden. Om die reden heeft de Raad de uit de markt te nemen hoeveelheden beperkt tot 35 % en heeft hij bovendien besloten dat dit percentage de komende jaren geleidelijk verder wordt verlaagd. 3. In de afgelopen verkoopseizoenen heeft de Gemeenschap financie¤le steun verleend voor meer dan driekwart van de Griekse productie (uitvoerrestituties, verwerkingssteun en uit de markt genomen hoeveelhe- den). Bovendien heeft de Commissie op 5 februari 1998 op verzoek van de Griekse autoriteiten ingestemd met de kosteloze distributie van 11 600 ton sinaasappelen in derde landen die aan Griekenland grenzen. Tenslotte is bij de meest recente vaststelling van de uitvoerrestituties volgens de wens van de exporteurs het aandeel van de hoeveelheden voor toewijzing van B-certificaten verhoogd binnen de grenzen die zijn bepaald in de overeenkomsten in het kader van de Wereldhandelsorganisatie (WTO). (98/C 223/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0146/98 van Brian Simpson (PSE) aan de Commissie (2 februari 1998) Betreft: Dresser-Rand Weet de Commissie dat de firma Dresser-Rand die is gevestigd in Wythenshawe (VK) haar productie binnenkort zal overplaatsen naar Le Havre in Frankrijk, met een verlies van 300 arbeidsplaatsen in een doelstelling 2-gebied van het EFRO? Kan zij nagaan of dit het gevolg is van door de Franse autoriteiten aan het bedrijf betaalde onwettige subsidies of douceurs? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (6 maart 1998) De Commissie heeft kennis genomen van de vraag van de geachte afgevaardigde met betrekking tot de genoemde zaak en heeft in verband daarmee ook al actie ondernomen: zij heeft contact opgenomen met Franse autoriteiten om zich te verzekeren van de naleving van de communautaire regels inzake overheidssteun. De Commissie zal de geachte afgevaardigde zo spoedig mogelijk in kennis stellen van haar conclusies zodra het onderzoek is afgesloten. (98/C 223/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0147/98 van Graham Mather (PPE) aan de Commissie (2 februari 1998) Betreft: Toewijzing van landingstijden op de luchthaven Schiphol Wegens klachten over lawaai-overlast besloot de Nederlandse regering vorig jaar overeenkomstig verordening (EEG) nr. 95/93 (1) Schiphol overbelast te verklaren en het aantal beschikbare landingen met 10. 000 te verlagen. Vele regionale luchthavens zoals Southampton Airport in het VK ondervonden ernstige gevolgen van dit besluit. Southampton heeft alle vijf van haar dagelijkse landingen op Schiphol verloren. Regionale luchthavens die regelmatige vluchten kunnen bieden naar de belangrijkste internationale vliegvelden leveren een enorme bijdrage tot de regionale economie


title: PREGUNTA ESCRITA n. 141/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Iniciativa comunitaria "Pesca" para Grecia

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
coordination of financing
fisheries policy
private investment
public investment
regional aid
technical cooperation

text: 22. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 196/119 Con la adopcio·n del tercer paquete de medidas de liberalizacio·n de la aviacio·n civil, la Comisio·n creo· el marco jur(cid:14)·dico dentro del cual las compan(cid:152)(cid:14)·as ae·reas pueden fijar sus tarifas libremente con arreglo a su pol(cid:14)·tica comercial. La Comisio·n no tiene competencia para imponer tarifas a las empresas. No obstante, la Comisio·n estudiar(cid:14)·a la posibilidad de tomar medidas en caso de que se infringieran las normas de competencia del art(cid:14)·culo 85 del Tratado CE ›por ejemplo, si las compan(cid:152)(cid:14)·as ae·reas se pusieran de acuerdo para fijar precios› y del art(cid:14)·culo 86 del Tratado CE ›por ejemplo, si hubiera compan(cid:152)(cid:14)·as ae·reas que abusaran de su posicio·n dominante obstaculizando la entrada de un competidor en una ruta concreta mediante la fijacio·n de tarifas excesivamente bajas para sus billetes›. El hecho de que en la actualidad so·lo haya una compan(cid:152)(cid:14)·a ae·rea que opera en esta ruta no constituye, por s(cid:14)· mismo, una infraccio·n de las normas de competencia. La no disponibilidad de billetes de tarifa econo·mica en la ruta que menciona Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no se limita a las semanas en las que hay sesio·n del Parlamento. Existen billetes de tarifa reducida durante todo el an(cid:152)o siempre que los viajeros pasen un fin de semana en su lugar de destino. Esto no constituye en s(cid:14)· mismo una violacio·n de las normas de la competencia. Ahora bien, la Comisio·n no se limita a actuar segu·n las normas de la competencia. De conformidad con lo establecido en el Reglamento (CEE) 2409/92 del Consejo, de 23 de julio de 1992, sobre tarifas y fletes de los servicios ae·reos (1), los Estados miembros pueden exigir a las l(cid:14)·neas ae·reas que registren ante ellos sus tarifas. Si una tarifa es excesivamente elevada en perjuicio de los usuarios, en relacio·n con los costes correspondientes globales a largo plazo de la compan(cid:152)(cid:14)·a ae·rea, el Estado miembro en cuestio·n puede intervenir contra la tarifa y retirar la tarifa ba·sica. Asimismo, la Comisio·n puede examinar en cualquier momento si una tarifa se ajusta a los criterios establecidos de conformidad con el citado Reglamento, en caso de que reciba una queja de cualquier parte con un intere·s leg(cid:14)·timo. (1) DO L 240 de 24. 8. 1992. (98/C 196/166) PREGUNTA ESCRITA E-0141/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (2 de febrero de 1998) Asunto: Iniciativa comunitaria «Pesca» para Grecia La iniciativa comunitaria «Pesca» para Grecia incluye cuatro subprogramas y uno adicional referente a la asistencia te·cnica. Dado que existe un calendario para cada uno de los subprogramas 1 a 4, 1. ¿Puede indicar la Comisio·n cua·l es la marcha de los subprogramas y en que· acciones de cada subprograma se han registrado avances? 2. ¿Hay retraso en la absorcio·n de fondos? En caso afirmativo, ¿cua·les son las principales razones del retraso? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (13 de marzo de 1998) 1. Los cuatro ejes de intervencio·n del programa PESCA de Grecia se encuentran en fase de tramitacio·n. Segu·n han indicado las autoridades griegas, para las inversiones privadas del programa las solicitudes de los beneficiarios deben obrar en poder de las administraciones locales de pesca el 31 de marzo de 1998, fecha l(cid:14)·mite, y las decisiones nacionales de aprobacio·n de las medidas se tomara·n antes de finales de junio de 1998. En lo que respecta a las inversiones pu·blicas, esta·n prepara·ndose las decisiones de aprobacio·n de las medidas. Una vez concluyan estos tra·mites, comenzara·n a desarrollarse las medidas. 2. El retraso con que se ha iniciado el programa obedece en gran parte a la falta de coordinacio·n sobre el terreno, tanto ma·s necesaria cuanto que, al tratarse de un programa financiado por varios fondos, deben intervenir distintos organismos pu·blicos. Como resultado de este retraso, hasta el momento no se han utilizado los cre·ditos disponibles. No obstante, la agilizacio·n de los tra·mites que se esta· produciendo sobre el terreno permite suponer que, a partir del segundo semestre de 1998, los beneficiarios de las medidas del programa podra·n empezar a utilizarlos


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 161/98 von Mary BANOTTI an die Kommission. Gaza European Hospital


title: WRITTEN QUESTION No. 141/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Community 'Pesca' initiative for Greece

text: 22. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 196/119 Genom antagandet av det tredje avregleringsprogrammet fo¤r civil luftfart skapade kommission en ra¤ttslig ram inom vilken lufttrafikfo¤retagen kan sa¤tta sina priser i enlighet med sina fo¤rsa¤ljningsregler. Kommissionen saknar beho¤righet att besta¤mma vilka priser ett fo¤retag skall ta ut. Kommissionen skulle emellertid kunna o¤verva¤ga att vidta (cid:229)tga¤rder vid o¤vertra¤delse av konkurrensreglerna i artikel 85 i EG-fo¤rdraget › till exempel om lufttrafikfo¤retag go¤r upp om gemensamma priser › och artikel 86 i EG-fo¤rdraget › till exempel om lufttrafikfo¤retag missbrukar sin dominerande sta¤llning genom att fo¤rhindra en konkurrent att inleda trafik p(cid:229) en sa¤rskild stra¤cka genom att sja¤lva ha alltfo¤r l(cid:229)ga priser. Det faktum att stra¤ckan fo¤r na¤rvarande endast trafikeras av ett lufttrafikfo¤retag utgo¤r inte i sig en o¤vertra¤delse av konkurrensreglerna. Det a¤r inte bara under parlamentets sessionsveckor som det inte fo¤rekommer ekonomiklassbiljetter p(cid:229) den na¤mnda stra¤ckan. Det g(cid:229)r att ko¤pa billigare biljetter (cid:229)ret runt under fo¤rutsa¤ttning att man stannar borta o¤ver helgen. Detta utgo¤r inte i sig en o¤vertra¤delse av konkurrensreglerna. Kommissionen a¤r dock inte begra¤nsad till att vidta (cid:229)tga¤rder enligt konkurrensreglerna. Enligt r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 2409/92 av den 23 juli 1992 om biljettpriser och tariffer fo¤r lufttrafik (1) kan medlemsstater kra¤va att uppgift om flygpriser la¤mnas till dem. Om ett biljettpris a¤r orimligt ho¤gt, till skada fo¤r kunderna i fo¤rh(cid:229)llande till lufttrafikfo¤retagets p(cid:229) l(cid:229)ng sikt fullt ut fo¤rdelade relevanta kostnader kan de bero¤rda medlemsstaterna ingripa och uppha¤va tilla¤mpningen av baspriset. Kommissionen kan dessutom p(cid:229) grundval av ett klagom(cid:229)l fr(cid:229)n en part med legitimt intresse, underso¤ka om flygpriserna uppfyller kriterierna i denna fo¤rordning. (1) EGT L 240, 24. 8. 1992. (98/C 196/166) SKRIFTLIG FR¯GA E-0141/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (2 februari 1998) A¤mne: Gemenskapsinitiativet (cid:148)Pesca(cid:148) i Grekland Gemenskapsinitiativet (cid:148)Pesca(cid:148) fo¤r Grekland omfattar fyra delprogram samt ett femte program som ro¤r tekniskt bist(cid:229)nd. Eftersom varje delprogram (1 till 4) a¤r belagt med ett tidsschema vill jag fr(cid:229)ga kommissionen om fo¤ljande: 1. Hur framskrider delprogrammen och vilka (cid:229)tga¤rder har vidtagits inom varje enskilt delprogram? 2. Fo¤rekommer det fo¤rseningar i samband med utnyttjandet av de anslagna medlen? Vilka a¤r i s(cid:229) fall de fra¤msta orsakerna till dessa? Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 mars 1998) De fyra inriktningarna av fo¤r interventioner inom ramen fo¤r programmet Pesca i Grekland befinner sig fo¤r 1. na¤rvarande p(cid:229) det inledande administrativa stadiet. Vad ga¤ller programmets privatinvesteringar m(cid:229)ste enligt de grekiska myndigheterna anso¤kningarna om sto¤d vara inla¤mnade till de lokala fiskerimyndigheterna senast den 31 mars 1998, medan besluten om finansiella (cid:229)taganden p(cid:229) nationell niv(cid:229) kommer att fattas fo¤re slutet av juni 1998. Vad ga¤ller offentliga investeringar a¤r man i fa¤rd med att fo¤rbereda besluten om anslags(cid:229)taganden fo¤r de olika (cid:229)tga¤rderna. Da¤refter kommer (cid:229)tga¤rderna att bo¤rja genomfo¤ras i praktiken. 2. Att ig(cid:229)ngsa¤ttningen av programmet har blivit fo¤rsenad beror till stor del p(cid:229) att det har brustit i den samordning som kra¤vs p(cid:229) lokal niv(cid:229) fo¤r att genomfo¤ra ett program p(cid:229) flerfondsbasis da¤r en av fo¤rutsa¤ttningarna a¤r effektivt samarbete mellan ett antal offentliga myndigheter. P(cid:229) grund av fo¤rseningen har de befintliga anslagen a¤nnu inte utnyttjats. De nya administrativa (cid:229)tga¤rder som vidtagits i Grekland ger dock anledning att anta att programmets sto¤dmottagare kommer att bo¤rja anva¤nda anslagen fr(cid:229)n och med andra halv(cid:229)ret 1998


title: PREGUNTA ESCRITA n. 150/98 del Jaime VALDIVIELSO DE CUÉ a la Comisión. Importación de vinos no sujetos a prácticas enológicas comunitarias


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 141/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Κοινοτική πρωτοβουλία "Pesca" για την Ελλάδα

text: 22. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 196/119 H ue·spish, apo· thn Epitroph·, thw tri·thw de·smhw me·trvn eleyue·rvshw thw politikh·w aeropori·aw epe·trece th dhmioyrgi·a toy nomikoy· plaisi·oy ento·w toy opoi·oy oi aerometaforei·w ei·nai eley·ueroi na kauori·zoyn ta timolo·gia· toyw ba·sei thw emporikh·w politikh·w toyw. Oi ejoysi·ew thw Epitroph·w den thw epitre·poyn na epiba·lei timolo·gia stiw epixeirh·seiw. H Epitroph· ua mporoy·se vsto·so na ejeta·sei to endexo·meno dra·shw se peri·ptvsh para·bashw tvn kano·nvn antagvnismoy· toy a·ruroy 85 (gia para·deigma me ton kauorismo· koinv· n timv· n apo· toyw aerometaforei·w) kai toy a·ruroy 86 thw synuh·khw EK (an oi aerometaforei·w probai·noyn, gia para·deigma, se kata·xrhsh thw despo·zoysaw ue·shw toyw parempodi·zontaw thn pro·sbash antagvnisth· se sygkekrime·nh grammh· me thn efarmogh· yperbolika· xamhlv· n nay·lvn. To gegono·w o·ti epi· toy paro·ntow mo·no e·naw aerometafore·aw ekmetalley·tai th grammh· ayth· den apotelei·, ayto· kau(cid:146)ayto·,para·bash tvn kano·nvn antagvnismoy·. H mh dia·uesh oikonomikv· n nay·lvn, thn opoi·a anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, sth grammh· ayth· den periori·zetai stiw ebdoma·dew kata· tiw opoi·ew synedria·zei h olome·leia toy Koinoboyli·oy. Meivme·na timolo·gia protei·nontai kau(cid:146)o·lh th dia·rkeia toy e·toyw stoyw epiba·tew me thn proy¤po·uesh o·ti parame·noyn to Sabbatoky·riako ston to·po proorismoy· toyw. O o·row ayto·w den apotelei·, ayto·w kauayto·w, para·bash tvn kano·nvn antagvnismoy·. Vsto·so, h Epitroph· den ei·nai h mo·nh poy mporei· na probei· se ene·rgeiew gia thn mh th·rhsh tvn kano·nvn antagvnismoy·. Dyna·mei toy kanonismoy· EOK ariu. 2409/92 toy Symboyli·oy thw 23hw Ioyli·oy 1992 gia toyw nay·loyw kai ta ko·mistra tvn aeroporikv· n grammv· n (1) ta kra·th me·lh mporoy·n na apitoy·n apo· toyw aerometaforei·w na toyw gnvstopoioy·n toyw aeroporikoy·w toyw nay·loyw. An e·naw nay·low ei·nai yperbolika· ychlo·w epi· zhmi·a toy epibatikoy· koinoy·, sygkrino·menow me ta makropro·uesma plh·rvw katalogisme·na e·joda toy aerometafore·a, to·te to endiafero·meno kra·tow me·low mporei· na apofasi·sei na pare·mbei kai na anastei·lei thn efarmogh· toy basikoy· nay·loy. H Epitroph· mporei· epi·shw, ana· pa·sa stigmh·, kato·pin kataggeli·aw tri·toy e·xontow e·nnomo symfe·ron, na ejeta·sei kata· po·so e·naw nay·low plhroi· ta krith·ria poy proble·pontai ston en lo·gv kanonismo·. (1) EE L 240 thw 24. 8. 1992. (98/C 196/166) GRAPTH ERVTHSH E-0141/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (2 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Koinotikh· prvtoboyli·a «Pesca» gia thn Ella·da H Koinotikh· prvtoboyli·a «Pesca» gia thn Ella·da perilamba·nei te·ssera Ypoprogra·mmata, kai e·na pe·mpto poy afora· texnikh· boh·ueia. Epeidh· ypa·rxei xronodia·gramma gia ka·ue e·na apo· ta ypoprogra·mmata 1 e·vw to 4, ervta·tai h Epitroph·: 1. Poia· ei·nai h porei·a tvn ypoprogramma·tvn kai poie·w ene·rgeiew e·xoyn proxvrh·sei se ka·ue ypopro·gramma; 2. Ypa·rxei kauyste·rhsh stiw aporrofh·seiw kai an nai, poie·w ei·nai oi kyrio·terew aiti·ew kauyste·rhshw; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (13 Marti·oy 1998) Sth shmerinh· fa·sh, arxi·zoyn na efarmo·zontai se dioikhtiko· epi·pedo sthn Ella·da oi te·sseriw a·jonew 1. pare·mbashw toy progra·mmatow PESCA. Sy·mfvna me tiw ellhnike·w arxe·w o·son afora· tiw idivtike·w ependy·seiw toy progra·mmatow, oi aith·seiw tvn dikaioy·xvn pre·pei na apostaloy·n stiw topike·w yphresi·ew thw aliei·aw me·xri tiw 31 Marti·oy 1998 to argo·tero env· oi eunike·w apofa·seiw gia thn ana·lhch ypoxrev· sevn tvn energeiv· n ua lhfuoy·n prin apo· to te·low Ioyni·oy 1998. (cid:211)son afora· tiw dhmo·siew ependy·seiw, oi apofa·seiw analh·cevn ypoxrev· sevn tvn energeiv· n bri·skontai sto sta·dio thw proetoimasi·aw. Meta· tiw diadikasi·ew ayte·w, oi ene·rgeiew ua teuoy·n pra·gmati se efarmogh·. H kauyste·rhsh e·narjhw toy progra·mmatow mporei· se mega·lo baumo· na apodouei· sthn e·lleich toy 2. anagkai·oy epito·pioy syntonismoy· gia thn efarmogh· eno·w polytameiakoy· progra·mmatow gia to opoi·o apaitei·tai h apotelesmatikh· symmetoxh· diafo·rvn yphresiv· n toy dhmosi·oy. Apote·lesma thw kauyste·rhshw ayth·w ei·nai h mh xrhsimopoi·hsh, me·xri sh·mera, tvn diaue·simvn pistv· sevn. Vsto·so, apo· tiw ne·ew dioikhtike·w ene·rgeiew poy e·xoyn analhfuei· epito·poy fai·netai o·ti apo· to dey·tero eja·mhno toy 1998 ua xrhsimopoihuoy·n oi prv· tew pistv· seiw apo· toyw dikaioy·xoyw tvn energeiv· n toy progra·mmatow


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 272/98, 2. veebruar 1998, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
clothing
sports equipment

text: 02/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 445 31998R0272 L 27/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 3. 2. 1998 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 272/98, 2. veebruar 1998, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) võttes arvesse nõukogu 23. nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollita- riifistiku kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2509/97, (2) eriti selle artiklit 9, liasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifit- seerimise kohta koondnomenklatuuris, mis ei vasta käesoleva määrusega kehtestatud sätetele; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tollisea- dustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonna arva- musega, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: nimetatud määrusele lisatud kaupade koondnomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja võtta meetmeid, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas nimetatud kaupade klassifikatsiooni; määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud koondnomenkla- tuuri tõlgendamise üldeeskirjad ja nimetatud eeskirju kohalda- takse ka teiste osaliselt või täielikult koondnomenklatuuril põhi- nevate lisavate või nomenklatuuride suhtes, mis kehtestatakse ühenduse erisätetega kaubavahetusega seotud tariifsete või muude meetmete kohalda- miseks; nomenklatuuride alajaotisi sellele vastavalt nimetatud üldeeskirjadele tuleb käesolevale määrusele lisatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põh- jenduste alusel klassifitseerida vastavate 2. veerus näidatud CN-koodide alla; on asjakohane, et järgides ühenduses kehtivaid meetmeid, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrolli süsteemide ning ühen- duse eel- ja järelkontrolliga nimetatud toodete importimisel ühen- dusse, võib siduva tariifiinformatsiooni pidaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 12 lõike 6 säte- tele 60 päeva jooksul jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tol- Artikkel 1 Lisatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse edaspidi kaupade koondnomenklatuuris vastavate CN-koodide alla, mis on esitatud nimetatud tabeli 2. veerus. Artikkel 2 Järgides ühenduses kehtivaid meetmeid, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrolli süsteemide ning ühenduse eel- ja järelkontrolliga nimetatud toodete importimisel ühendusse, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 sätetele 60 päeva jooksul jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris, mis ei vasta käesoleva määruse sätetele. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub 21. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 2. veebruar 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Mario MONTI (1) EÜT L 256, 7. 9. 1987, lk 1. (2) EÜT L 345, 16. 12. 1997, lk 44. (3) EÜT L 302, 19. 10. 1992, lk 1. 446 ET Euroopa Liidu Teataja 02/8. kd LISA Klassifikatsioon CN-kood 2 6110 30 91 Põhjendus 3 Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade koondnomenkla- tuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1 ja 6, grupi 61 märkusega 9 ning CN-koodide 6110, 6110 30 ja 6110 30 91 sõnastusega. Pidades silmas rõiva lõiget ja üldilmet (eelkõige kanga liiki ja pak- sust ning asjaolu, et sellel puudub vooder ja nõutav jäikus), klas- sifitseeritakse kõnealune rõivas kampsuniga samalaadse rõivana. Vt ka kaupade koondnomenklatuuri selgitavaid märkusi rubriigi 6110 kohta. 6116 93 00 Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade koondnomenkla- tuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 6116 ja 6116 93 00 sõnastusega. Vt ka HSi selgitavaid märkusi rubriigi 9506 kohta. Kirjeldus 1 1. Ühevärviline sirgelõikeline rõivas paksust silmkoekangast (2,8 mm), mis on seest ja pealt karustatud ja millel on rohkem kui 10 silmust sentimeetri kohta (100 % polüestrit); katab üla- keha kuni puusadeni. Rõivaese on eest lühem kui tagant. Rõival on pikad mansettidega varrukad, mahakeeratav krae, see on eest täies ulatuses nööbitav, kinninööpimisel käib vasak hõlm parema peale. Alumises ääres on külglõhikud. Rõival on pealeõmmeldud tikitud rinnatasku. (Kampsuniga samalaadne rõivas) (Vt foto nr 567) (*) 2. Jäähokis või tänavahokis kasutatav väravavahi kinnas, mis koosneb kahest osast, kindast ja kaitseplaadist, mis on oma- vahel viiest kohast õmblustega ühendatud. Seda kantakse ena- masti paremas käes (kui väravavaht on paremakäeline), mil- lega samuti hoitakse hokikeppi. Kaitseplaat, mis moodustab kinda seljaosa (mõõtmed 37 cm × 20 cm × 3 cm), on valmistatud jäigast vahtplastist, mis on üleni kaetud peamiselt keemilistest kiududest silmkoekanga- ga. Kinnast kasutatakse peamiselt palli (jäähokis litri) peatami- seks, kui see on värava suunas söödetud, ja käeselja kaitsmi- seks. Eseme ülejäänud osa sarnaneb tavalisele kindale. Kinda peo- pesa on valmistatud polüamiidmikrokiududest lausriidest, mis võimaldab väravavahil hoida ja käsitseda hokikeppi. Kinda pealmine osa on silmkoekangast. (Vt foto nr 571) (*) 3. Liibuv voodrita mahakeeratava kraega denimkangast (100 % 6204 32 90 puuvilla) rõivas, mis katab keha ülaosa kuni vööni. Rõival on pikad nööbitavate mansettidega varrukad, liibuv kaelus, ees täispikkuses tõmblukk, rinnataskud ja kergelt vor- mitud kandiga palistatud alläär. Rõivas koosneb 10 detailist (kuus ees ja neli taga), mis on pikuti kaunistusõmblustega kokku õmmeldud. Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade koondnomenkla- tuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1 ja 6, grupi 62 märkustega 1 ja 8 ning CN-koodide 6204, 6204 32 ja 6204 32 90 sõnastusega. Pidades silmas rõiva lõiget ja üldilmet, klassifitseeritakse kõne- alune rõivas jakina. (Jakk) (Vt foto nr 568) (*) (*) Fotod on üksnes illustratsiooniks 02/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 447


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 162/98 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Συνδυασμένη μετακίνηση με ποδήλατο και τρένο

eurovoc_concepts:
combined transport
cycle track
organisation of transport
public service
public transport
rail transport
two-wheeled vehicle

text: C 304/42 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 2. 10. 98 Ervta·tai h Epitroph· an skopey·ei na probei· se ka·poio dia·bhma prow thn ellhnikh· kybe·rnhsh prokeime·noy na dhmioyrghuoy·n synuh·kew ygioy·w antagvnismoy· te·toiew poy na sv· soyn tiw ellhnike·w MME apo· thn afai·majh poy e·xoyn ypostei· lo·gv toy y·coyw tvn epitoki·vn daneismoy·; Apa· nthsh toy k. Papoytsh· ej ono· matow thw Epitroph· w (30 Marti·oy 1998) H domh· toy ellhnikoy· eunikoy· trapezikoy· systh·matow anh·kei sthn armodio·thta tvn ellhnikv· n arxv· n kai o·xi thw Epitroph·w. H Epitroph· aname·nei o·ti ta epito·kia ua meivuoy·n me thn pa·rodo toy xro·noy, o·pvw syne·bh sta a· lla kra·th me·lh poy akoloy·uhsan prohgoyme·nvw thn i·dia porei·a. Entoy·toiw, to ko·stow eno·w danei·oy kaly·ptei epi·shw ton ki·ndyno kai oi tra·pezew kanonika· ektimoy·n o·ti oi MME paroysia·zoyn ychlo·tero ki·ndyno ap(cid:146)o·,ti oi mega·lew epixeirh·seiw. H Epitroph· ua syzhth·sei to ue·ma ayto· kata· th dia·rkeia thw stroggylh·w trape·zhw tvn trapezv· n kai tvn MME poy ua pragmatopoihuei· se li·go, o·poy o ro·low thw ua ei·nai na epity·xei mi·a kaly·terh amoibai·a katano·hsh tvn dy·o merv· n stiw epaggelmatike·w toyw sxe·seiw. Eja·lloy, h Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn (ETEp) syneise·fere me tiw daneiodotike·w drasthrio·thte·w thw sto tmh·ma Marathon (e·ji da·neia synolikh·w aji·aw 135 dis. draxmv· n apo· th stigmh· thw e·narjhw leitoyrgi·aw aytoy· toy tmh·matow thw agora·w apo· thn ETEp to 1994, h·toi 432,13 ekat. Ecu, timh· stiw 23. 2. 1998) kai me ta memonvme·na kai synolika· da·neia· thw (2. 770 ekat. Ecu kata· th dia· rkeia tvn pe·nte teleytai·vn etv· n), sthn yposth·rijh toy antagvnismoy· sta plai·sia toy ellhnikoy· trapezikoy· tome·a kai ston eksygxronismo· toy. Kata· th dia·rkeia tvn pe·nte teleytai·vn etv· n, h ETEp xorh·ghse synolika· da·neia se dv· deka endiame·soyw toy ellhnikoy· trapezikoy· tome·a. Me ton tro·po ayto· xrhmatodoth·uhkan 265 ependy·seiw. H ETEp ei·nai diateueime·nh na ayjh·sei th drasthrio·thta ayth· sto baumo· kata· ton opoi·o oi endia·mesoi mporoy·n na apodei·joyn th dynato·thta· toyw na diaue·soyn apotelesmatika· kai grh·gora ta posa· ayta· stiw MME. (98/C 304/57) GRAPTH ERVTHSH E-0160/98 ypobolh· : Mary Banotti (PPE) prow to Symboy·lio (3 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: To eyrvpai¤ko· nosokomei·o thw Ga·zaw Mporei· to Symboy·lio na me plhroforh·sei poio ei·nai to synoliko· ko·stow thw epe·ndyshw poy pragmatopoi·hse h EE sto eyrvpai¤ko· nosokomei·o thw Ga·zaw; Mporei· to Symboy·lio na anafe·rei po·te ua metabei· epi· to·poy h dieunh·w oma·da diaxei·rishw; Po·te ua ei·nai to nosokomei·o apo·lyta leitoyrgiko· kai poia ei·nai h politikh· toy Symboyli·oy gia thn antimetv· pish tvn syxnv· n dapanv· n gia ta e·rga eyrei·aw kli·makaw stiw anaptysso·menew xv· rew; Apa· nthsh (8 Ioyni·oy 1998) (cid:211)pvw gnvri·zei poly· kala· h ajio·timow ka Boyleyth·w, h efarmogh· dra·sevn oi opoi·ew xrhmatodotoy·ntai sta plai·sia tvn ryumi·sevn MEDA, o·pvw symbai·nei me thn dra·sh sthn opoi·a anafe·retai h paroy·sa erv· thsh, ei·nai eyuy·nh thw Epitroph·w. `ra, h ajio·timow ka Boyleyth·w parakalei·tai na apeyuy·nei thn paroy·sa erv· thsh sthn Epitroph·. (98/C 304/58) GRAPTH ERVTHSH E-0162/98 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (2 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Syndyasme·nh metaki·nhsh me podh·lato kai tre·no Epidiv· kontaw ton periorismo· thw xrh·shw tvn idivtikv· n aytokinh·tvn, sxedia·zei h Epitroph· na zhth·sei apo· toyw organismoy·w sidhrodro·mvn na epitre·coyn thn eley·uerh pro·sbash tvn podhla·tvn sta tre·na afoy· katargh·soyn ta epiple·on ko·mistra;


title: WRITTEN QUESTION No. 154/98 by John IVERSEN to the Commission. Tobacco production in Andorra

eurovoc_concepts:
Andorra
aid policy
aid system
international aid
production aid
tobacco
tobacco industry

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/29 (98/C 310/32) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0149/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Mather (PPE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Televiestinna¤n vapautuminen (rikkomusmenettelyt) Komissio ilmoitti 6. marraskuuta 1997, etta¤ se oli aloittanut tiettyjen ja¤senvaltioiden vastaisen menettelyn lo¤ydettya¤a¤n yli 20 tapausta, joissa ja¤senvaltiot eiva¤t olleet toimeenpanneet direktiivien osia, jotka ovat va¤ltta¤ma¤tto¤mia¤ ta¤ysin vapaiden televiestinta¤markkinoiden kannalta. Komission pa¤a¤ma¤a¤ra¤na¤ oli tuolloin ta¤ma¤n toimenpiteen avulla nopeuttaa asiaan kuuluvien direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, jotta EU:n televiestinta¤markkinoiden vapauttaminen saadaan pa¤a¤to¤kseen ennen ma¤a¤ra¤aikaa 1. tammikuuta 1998. Uskooko komissio, etta¤ na¤ma¤ toimenpiteet korjaavat tilanteen nopeasti, ja mitka¤ va¤itteet tukevat ta¤ta¤ oletusta? Viitaten ma¤a¤ra¤aikaan 1. tammikuuta 1998, kuinka monessa tapauksessa ja¤senvaltiot eiva¤t ole toimeenpanneet tarpeellista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤; mista¤ ja¤senvaltioista ja mista¤ lainsa¤a¤da¤nno¤nosista on kysymys? Kuinka kauan komissio arvelee vieva¤n ennenkuin kaikki kansalliseen lainsa¤a¤da¤nto¤o¤n siirta¤mista¤ koskevat va¤ltta¤ma¤tto¤ma¤t toimenpiteet on viety la¤pi? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtya¤ antaakseen tietoa ta¤sta¤ asiasta? Komission ja¤senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Komissio la¤hetti 21. marraskuuta 1997 ja 2. joulukuuta 1997 seitsema¤lle ja¤senvaltiolle kirjeella¤ viralliset ilmoitukset 20 tapauksesta, joissa yhteiso¤n televiestinta¤direktiiveja¤ ei ollut saatettu osaksi kansallista lainsa¤a¤- da¤nto¤a¤ tai se oli tehty va¤a¤rin. Ta¤ma¤ aloite on johtanut hyviin tuloksiin, koska kyseiset ja¤senvaltiot ovat jo ratkaisseet na¤ista¤ tapauksista 14 tyydytta¤va¤lla¤ tavalla. Tammikuun 1. pa¤iva¤na¤ 1998 vallitsevan tilanteen osalta komissio antoi 18. helmikuuta 1998 yhteiso¤n televiestinta¤direktiivien ta¤yta¤nto¤o¤npanotilanteesta kertomuksen, joka toimitetaan pian Euroopan parlamentille. Komission arvion mukaan direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ on saatettu loppuun muutamia tapauksia lukuun ottamatta. Jos direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ on viiva¤stynyt, hyva¤ksynta¤a¤ odottavat luonnokset takaavat yleensa¤ ottaen sen toteuttamisen. Ja¤senvaltioissa annettujen sa¤a¤nto¤jen soveltamisesta komission alustava pa¤a¤telma¤ on, etta¤ useista valituksista huolimatta on paljon todisteita siita¤, etta¤ va¤ltta¤ma¤tto¤miin toimenpiteisiin on ryhdytty markkinoille pa¤a¤syn varmistamiseksi ja etta¤ sa¤a¤ntelyviranomaiset pyrkiva¤t varmistamaan sa¤a¤ntelykehyksen noudattamisen. Jos saattaminen osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ on tietyissa¤ ja¤senvaltioissa kuitenkin jatkuvasti myo¤ha¤ssa¤ tai epa¤ta¤ydellista¤, komission on aloitettava uudet rikkomisesta johtuvat menettelyt. Komissio aikoo antaa ta¤yta¤nto¤o¤npanotilanteesta uusia tiedonantoja, joissa painotetaan kansalliseen lainsa¤a¤da¤n- to¤o¤n siirta¤misen sijasta tehokasta soveltamista ja yksityiskohtaisimpia selvityksia¤ kansallisten markkinoiden avaamisesta. Na¤ma¤ selvitykset perustuvat useisiin indikaattoreihin ja kansallisilta sa¤a¤ntelyviranomaisilta saatuihin kattavampiin tietoihin. Kyseiset selvitykset ovat jatkossakin laajan yleiso¤n saatavilla Internetin kautta. (98/C 310/33) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0154/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): John Iversen (PSE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Andorran tupakantuotanto Voiko komissio ilmoittaa, miten paljon EU maksaa tukea Andorran kannattamattomalle ja epa¤terveelliselle tupakantuotannolle?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 148/98 del Graham MATHER a la Comisión. Liberalización de las telecomunicaciones (tarifas contables aplicadas por los operadores dominantes)

eurovoc_concepts:
communications policy
communications systems
dominant position
economic survey
liberalisation of the market
systems interconnection
telecommunications
telephone charges
transmission network

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/27 Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (6 de abril de 1998) La accio·n (C-239/96R) entablada por el Reino Unido contra la Comisio·n pone en entredicho la legalidad de determinados gastos en la l(cid:14)·nea presupuestaria B3-4103. El 24 de septiembre de 1996, el Presidente del Tribunal de Justicia concedio· al Reino Unido una medida cautelar de suspensio·n, que permite contraer compromisos pero congela los pagos requeridos hasta que se dicte la sentencia. A ra(cid:14)·z de esa medida dictada por el Presidente del Tribunal de Justicia, se evaluaron las solicitudes de financiacio·n y se concluyo· la seleccio·n de proyectos merecedores de ayuda. Los solicitantes a los que se hab(cid:14)·a concedido dicha ayuda fueron informados de las condiciones establecidas por el Tribunal e invitados a firmar un acuerdo sobre esas condiciones. Au·n no se ha efectuado ningu·n pago en virtud de esos acuerdos, puesto que el Tribunal no ha dictado todav(cid:14)·a la sentencia definitiva. En vista de esta situacio·n de inseguridad, la mayor(cid:14)·a de los solicitantes han retrasado la ejecucio·n de los proyectos en cuestio·n. Como resultado de esta accio·n legal pendiente ante el Tribunal de Justicia, durante 1997 no se atribuyeron nuevos cre·ditos a la l(cid:14)·nea presupuestaria en cuestio·n. A la l(cid:14)·nea referente a las personas de edad, si bien se ve afectada por un caso similar ante el Tribunal, s(cid:14)· se le concedieron nuevos cre·ditos de compromiso en 1997, atribuidos de manera condicional hasta tanto se conozca la sentencia definitiva. Ninguna otra l(cid:14)·nea presupuestaria se vio afectada. (98/C 310/30) PREGUNTA ESCRITA E-0146/98 de Brian Simpson (PSE) a la Comisio·n (2 de febrero de 1998) Asunto: Dresser-Rand ¿Esta· la Comisio·n al corriente de que Dresser-Rand con base en Wythenshawe en el Reino Unido, van a transferir su produccio·n a Le Havre en Francia, causando una pe·rdida de 300 empleos en una zona del Objetivo 2 del FEDER? ¿Puede la Comisio·n investigar si este traslado es resultado de subvenciones ilegales o algu·n tipo de beneficio ofrecido a la compan(cid:152)(cid:14)·a por las autoridades francesas? Respuesta complementaria del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (16 de abril de 1998) En respuesta a las indagaciones de la Comisio·n, las autoridades francesas han asegurado no estar al corriente de que en este momento exista ningu·n proyecto de ayuda para el traslado por parte de la empresa Dresser Rand de sus actividades de fabricacio·n de compresores alternativos de sus instalaciones de Wythenshawe a las de Le Havre, en las que ya se lleva a cabo tal actividad. Por otro lado, en caso de que se prevea otorgar una ayuda, las autoridades francesas se han comprometido a informar a la Comisio·n de sus modalidades de concesio·n. En ese caso, la Comisio·n se asegurara· del respeto de las normas comunitarias en materia de ayudas estatales e informara· a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a de sus conclusiones al respecto. (98/C 310/31) PREGUNTA ESCRITA E-0148/98 de Graham Mather (PPE) a la Comisio·n (2 de febrero de 1998) Asunto: Liberalizacio·n de las telecomunicaciones (tarifas contables aplicadas por los operadores dominantes) El 19 de diciembre de 1997 la Comisio·n anuncio· una investigacio·n relativa a la orientacio·n del coste de las tarifas contables que cargan los operadores dominantes, sobre la base del art(cid:14)·culo 86 del Tratado CE y la Directiva 97/33/CE (1)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 151/98 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Comportamento do Governo italiano no que respeita à liberalização do sector das telecomunicações

eurovoc_concepts:
Italy
communications systems
competition
invitation to tender
liberalisation of the market
radio telecommunications
trade licence


title: Ändrat förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
education
higher education

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ir •it •tr <r -it -b Bryssel den 02. 02. 1998 KOM(97) 707 slutlig 97/0121 (SYN) Ändrat förslag till RÅDETS REKOMMENDATION OM EUROPEISKT SAMARBETE I FRÅGA OM KVALITETSSÄKRING I HÖGSKOLEUTBILDNING (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) MOTIVERING Beaktande parlamentels åsikt under den första läsningen den 18 november 1997, presenterar kommissionen lör rådet, i enlighet med Artikel 18() A, paragraf 2 av IXi- lordragct, ett modifierat till rekommendation,. Denna text återspeglar tvä huvudtyper av ändringar: förslag en grupp ändringar som gjorts för att ge nödvändiga klargöranden och större precision i förhällande till det ursprungliga förslaget; en annan grupp ändringar som förstärker förslaget, speciellt i förhållande till mångfalden av utbildningssystem, de högre utbildningssystemens autonomi och inbjudan till medlemsstaterna att aktivt delta i skapandet av ett Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring, I kommissionens modifierade förslag finns samma övergripande struktur och samma målsättningar som i ursprungsförslaget kvar, men vissa villkor har utvecklats och förtydligats. Av de ändringar som föreslagits av Europaparlamentet, har nästan hälften accepterats av kommissionen. De ändringar som ansågs problematiska faller innanlbr följande tre kategorier. I) Ändringar angående vissa principfrågor vilka utgör grund for förlaget - - Ett antal ändringar syftar till att eliminera referenserna till kommissionens Vitbok om tillväxt, konkurrens och sysselsättning och till Vitboken "Lära och lära ut". Referenserna till dessa vitböcker, vilka citeras i de inledande orden till kommissionens ursprungsförslag, utgör emellertid en del av grundmotivet för en gemenskapsinsats inom detta område. En serie av ändringar föreslår en presentation med sammanfattningar av de principer som bör karaktärisera de nationella kvalitetssäkringssystemen, de olika skedena av kvalitetssäkringsarbetet samt de aktörer som är inblandade i varje skede. Eftersom detta är ett relativt nytt område, föredrar kommissionen att inklusive en redogörelse av de behålla det analytiska tillvägagångssättet, viktigaste beståndsdelarna, hellre än den sammanfattande beskrivning som föreslås av parlamentet. En ändring skulle ha eliminerat sambandet mellan kvalitetssäkring och arbetsmarknadens behov. Detta samband är dock viktigt när det gäller möjligheterna för utexaminerade studenter att erhålla arbete. Dessutom, den juridiska grunden för den föreslagna rekommendationen inkluderar artikel 127 i fördraget, i vilken det klart och tydligt refereras till arbetsmarkandens behov. 2) Ändringar vilka tar upp frågor som är utanför förslagets räckvidd: direkt involverande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i utvecklingen av procedurerna beträffande kvalitetssäkring och i skapandet av nätverket. Delta ger upphov till problem, eftersom referenser till tredje land inte är tillåtna i någon av gemenskapens rättsakter. Dessutom deltar endast en del av dessa länder i de releventa gemenskapsprogrammen. - introduktion av en rekommendation till medlemsstaterna att etablera system för kvalitetssäkring inom forskningen. 3) Ändringar vilka introducerar överflödiga tillägg eller utvecklingar, eller alternativa formuleringar som inte förbättrar originaltexten: - omplacering eller upprepning av delar av lagstiftande text i inledingen och vice versa. upprepning av del faklum alt högskolorna har en autonomisk ställning. 3> Ändrat förslag till RÅDETS REKOMMENDATION OM EUROPEISKT SAMARBETE I FRÅGA OM KVALITETSSÄKRING I HÖGSKOLEUTBILDNING ^ Wo PROPOSITION INITIALE DC LA COMMISSION PROPOSITION MODIFIEE SUITE A L'AVIS DU PARLEMENT EUROPEEN DU 18 NOVEMBRE EUROPEISKA UNIONENS RAD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION EUROPEISKA UNIONENS RAD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 126 och 127 i detta. artiklarna 12d och 127 i detta. med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av kommissionens löislag, med beaktande av I kouonnska och sociala kommitténs yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande. med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och i enlighet med del förfarande som anges i artikel 189c i fördraget i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189c i fördraget i utbildningen. Gemenskapen ar Alla medlemsstaterna varnar om kvalitet välkommen att ta del i det ständigt pågående kvalitetsarbetet genom att uppmuntra samarbetet mellan medlemsstaterna och, om det är nödvändigt, stödja och komplettera deras insatser. Gemenskapen skall emellertid helt och fullt respektera att medlemsstaternas ansvarar för utbildningens innehåll, utbildningsväsendets organisation samt deras kulturella och språkliga mångfald. i utbildningen. Gemenskapen är Alla medlemsstaterna värnar om kvalitet välkommen att ta del i det ständigt pågående kvalitetsarbetet genom att uppmuntra samarbetet mellan medlemsstaterna och, om det är nödvändigt, stödja och komplettera deras insatser. Gemenskapen skall emellertid helt och fullt respektera att medlemsstaternas ansvarar för utbildningens innehåll, utbildningsväsendets organisation samt deras kulturella och språkliga mångfald. i högskoleutbildningen I rådets slutsatser av den 25 november 1991 anges att arbetet med att förbättra kvaliteten alla medlemsstaterna och alla högskolor i Europeiska gemenskapen. Mot bakgrund av att det på nationellt plan finns ett stort antal olika kvalitetsbedömningsmetoder skulle erfarenheter på nationell nivå kunna kompletteras med europeiska erfarenheter från ett anlal pilolprojckl som ulfornials för alt etablera ett samarbete på området eller förstärka befintligt samarbete är en uppgift engagerar som I rådets slutsatser av den 25 november 1991 anges att arbetet med att förbättra kvaliteten i högskoleutbildningen är en uppgift som engagerar alla medlemsstaterna och alla högskolor i Europeiska gemenskapen. Mot bakgrund av att det på nationellt plan finns ett stort antal olika kvalitetsbedömningsmetoder skulle erfarenheter på nationell nivå kunna kompletteras med europeiska erfarenheter från ett antal pilotprojekt som ulfornials för att etablera elt samarbete på området eller förstärka befintligt samarbete Utvecklingen och verksamheten i medlemsstaterna samt samarbete! över gränserna och lärares och studenters rörlighet (speciellt inom sådana gemenskapsprogram som Sokrales, särskilt I rasmus-delen i detta), har gjort europeiska högskolor medvetna om svårigheten att bedöma kvaliteten i utlandsstudier och all jämföra den med kvaliteten i studierna inom det egna systemet. Utvecklingen och verksamheten i medlemsstaterna samt samarbetet över gränserna och lärares och studenters rörlighet (speciellt inom sådana gemenskapsprogram som Sokrates. särskilt frasmus-delen i detla), har gjort europeiska högskolor medvetna om nödvändigheten av att kunna bedöma kvaliteten i utlandsstudier och att jämföra den med kvaliteten i studierna inom det egna systemet. In av "luiyudkuuilllClllUfCtlliL i s v axen på kommissionens memorandum om högskoleutbildningen ôlvrspvîiliir. Uvujiauilil unpiuUnilläVll ^JULbftlALL ull JlirlUlil cii. kya|iiejdùyr;tfk!. mel!iUiJito inträdesbiljetter till samhället, men den blir alltmer föråldrad. Betoningen ligger numera i allt högre grad på hur viktigt del är med kvalitet Dä alla plan inom utbildningssystemet och inom varie högskola. Kvalitet måste säkerställas på alla nivåer och inom alla sektorer, varvid skillnaderna begränsas till att gälla mål, metoder och efterfrågan. Det råder en positiv inställning till att införa effektiva och godtagbara kvalitetsbedömningsmetoder baserade på europeiskt samarbete och gränsöverskridande erfarenhetsutbyte, som framhäver den roll bedömningen spelar för strategisk stvrning. samt bedömningens kulturella dimension. lägel A\ kommissionens studie över i medlemsstaterna när del palier kvalitetsbedömning framgår all de nya kvalilclsbedöinningssyslcmcn innehåller I va pilotprojekt som däicftcr genomfördes vai vissa gemensamma element uppbyggda kring en kärna av gemensamma element ur de befintliga nationella systemen, (ienom pilotprojekten prövades metoden med framgång och del visade sig all samtliga aktörer på området mycket gärna vill fortsätta alt utbyta erfarenheter under det att högskoleutbildningen omorganiseras i allmänhet, och under det att kvalitetsbedömningen utvecklas i synnerhet. I il av huvudinslagen i kommissionens memorandum om högskoleutbildningen Iriumljilytmu. ky_aliUrl måste säkerställas på alla nivåer och inom alla sektorer, varvid skillnaderna begränsas lill att gälla mål, metoder och efterfrågan. Det råder godtagbara alt en kvalitetsbedömningsmctoder baserade pä europeiskt erfarenhetsutbyte, som framhäver dess roll osh kulturella dimension. inställning effektiva posiitiv införa och till Beroende på olika utbildningssystem termen "högskola", vilken använts i denna Rekommendation, alla tvper av inrättningar som utfärdar exaamensbevis på denna nivå, oberoende av vad denna inrättning kallas, i medlemsstaterna. Denna definition används i beslutet som upprättar SOKRATES-programmct. inom gemenskapen, täcker lägel studie över Av kommissionens i medlemsstaterna nar det galler kvalitetsbedömning framgår all de nya kvalilelsbedömningssystcmen innehåller Ivå pilotprojekt som därefter genomfördes var vissa gemensamma element uppbyggda kring en kärna av gemensamma element ur de belinlliga nationella systemen, (ienom pilotprojekten prövades metoden med framgång och det visade sig att samtliga aktörer på området myckel gärna vill forisatta att utbyta erfarenheter under det att högskoleutbildningen omorganiseras i allmänhet, och under det att kvalitetsbedömningen utvecklas i synnerhet. I lögskolorna måste såväl tillgodose internationella utbildnings- och yrkeskrav som stalls i ett globalt •kunskapssamhälle", som erbjuda en lösning nä inhemska sociala problem, »arior strävar de efter kvalitet i sina tjänster genom att ta fram nya inom högskoleutbildning) för att garantera utbildningskvaliteten. (var för sig eller gruppvis genom sammanslutningar initiativ I lögskolorna måste uppfylla de nva utbildningsmässiga och sociala krav som ett internationellt kunskapssamhälle och den därmed resulterande utvecklingen ställer De skall sträva efter alt garantera utbildningskvaliteten genom att utveckla nya initiativ (var för sig eller gruppvis genom sammanslutningar av högskolor) som svitar till att ge deras tjänsteutbud den erforderliga kvaliteten. u Allt höerc krav på grund av öppenhet mot världen och massutbildning gör att de offentliga myndigheterna i samtliga medlemsstater tvingas anpassa systemen för högskoleutbildning samt deras förhållande till stat och samhälle. Detta skall ske med respekt för befintliga akademiska normer och värden samt via stärkt oberoende och ansvar inom högskolorna. De tekniska och ekonomiska förändringarna och de därmed förknippade folidema för arbetsmarknaden ställer högskolorna inför nva utmaningar: under allt besvärligare förhållanden. som ett ökande antal studenter i kombination med brist på ekonomiska resurser, måste de klara av att ge de studerande en framtidsinriktad utbildning och förbereda dem på lämpligt sätt på arbetsmarknadens krav. För att kunna uppfylla dessa krav måste det inom högskolorna ske en fortlöpande granskning av traditionella akademiska normer och värden samt en ytterligare förstärkning av högskolornas oberoende. Av granskningen av kommissionens meddelande av den M februari 199-1 framgår Av granskningen av kommissionens meddelande av den 1. 1 februari 199-1 framgår att medlemsstaterna lör ömsesidigt erkännande av yrkesmässiga oeli akademiska kvalifikationer, eller reformera de befintliga systemen kvalitetssäkring inom högskoleutbildning kan innebära all högskolorna blir llexiblare och modernare. all medlemsstaterna föi naiv 'ärande överväger att skapa bättre system löi ömsesidigt erkännande av yikesmässiga och akademiska kvalifikationer, eller reformera de belinlliga systemen kvalitetssäkring inom högskoleutbildning kan innebära att högskolorna blir llexiblare och modernare. lör närvarande överväger alt skapa bällre system I vilboken om tillväxt, konkurienskiali och sysselsättning Itcskiivs biislen på elt öppet utbildning. omi. 'iilc i gemenskapen som en svaghet löiorsakad av biislaude tydlighet i kvalilikatioussyslemel. I vitboken framhålls också att nationellt välstånd i stigande grad vilar på förmågan att skapa och utnyttja kunskap, samt all utbildningskvalitet och den förmåga organisationer i samhället har att reagera strategiskt pä samhällsutvecklingen hör till konkurrenskraftens nyckelkomponenter I vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och. sysselsättning beskrivs bristen på elt öppet utbildningsområde i gemenskapen som en svaghet förorsakad av bristande tydlighet i kvalilikalionssysteinet. I vilboken framhålls också alt nationellt välstånd i stigande grad vilar på förmågan alt skapa och utnyttja kunskap, samt att utbildningskvalitet och den förmåga organisationer i samhället har att reagera strategiskt på samhällsutvecklingen hör till konkurrenskraftens nyckclkomponenter I vitboken Lära och lära ut, och genom begreppet "kunskapssamhället" som den bygger på, betonas utbildningens roll som "den viktigaste vägen till identitet, tillhörighet, socialt avancemang och personlig utveckling" och det faktum att "de enskilda människornas ställning i samhällslivet alltmer kommer att vara beroende av deras förmåga att lära och av behärskning av grundläggande kunskaper". Utbildning som företeelse har dels en social och kulturell sida, dels en ekonomisk sida, och dessa två sidor går inte att skilja åt. Därför är kvalitetskraven på utbildningen mångfacetterade, och de framstår som ytterligt viktiga för de europeiska medborgarna. I vitboken Lära och lära ut. och genom begreppet "kunskapssamhället" som den bygger på, betonas utbildningens roll som "den viktigaste vägen till identitet, tillhörighet, socialt avancemang och personlig utveckling" och det faktum att "de enskilda människornas ställning i samhällslivet alltmer kommer att vara beroende av deras förmåga att lära och av behärskning av grundläggande kunskaper". Utbildning som företeelse har dels en social och kulturell sida, dels en ekonomisk sida, och dessa två sidor går inte att skilja åt. Därför är kvalitetskraven på utbildningen mångfacetterade, och de framstår som ytterligt viktiga för de europeiska medborgarna. J_kommissionens grönbok om rörlighet över gränserna behandlas svårigheter för studenter som önskar hedriva studier utomlands, och det belönas att om utbildningen skall ha sådan kvalitet att de enskilda Kan uppfylla europeiska och internationella krav och kan ulnyMja fri rörlighet inom gemenskapen, hör den vila c5. iöilittheLöxeixrilnÄ"tna- Stimulans av rörlighet är en målsättning för Gemenskapen, vilket erkänts i artiklarna 126 och 127 av Gcmcnskapsfördraget. kommissionens grönbok om hinder för rörlighet över gränserna undersöker de huvudsakliga Juridiska. administrativa och verkliga hinder som studenter möter nilr de önskar bedriva studier i elt annat medlemsland och föreslår åtgärder för all förbättra rörligheten. Det betonas att denna Ivp av rörlighet är viktig för en utbildning av hög kvalitet. vilken kan göra del möjligt för individer att uppfylla europeiska och internationella krav och dra fördel av den fria rörligheten inom gemenskapen. Kyyliklssiikri. iiussystenieii. ¥aiie. rar UKilau iuedlvi. U5sMejua. uJk. rsiviu±0Uä!s]iuuus ^oj!. cJ^. _sJi-ukl. u. L. O. cjL^ sig åt. karakiaristika och kvalitetssäkringssvstemen bitr förbli till nva situationer som uppstår till följd av att medlemsstaternas högskolor vidareutvecklar sina strukturer och mål. skiljer llexihla och kunna anpassas jLclagOgisKiLJllld av sig själva även HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MKDLKMSSTA l'ERNA HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA hänsvn all med av högskoleutbildningen skapa tydliga system för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring som skall vara inriktade på att organisationen ansvar sill lör till i högskoleutbildningen under de värna om kvaliteten ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden som är utmärkande för respektive stat. och därvid beakta den europeiska dimensionen och de krav av internationaliseringen. folier som hjälpa högskolor att använda kvalitetssäkringsmetoder som styrmedel för all åstadkomma en smidigare organisation och varaktiga förbättringar i en omvärld under snabb utveckling. A lör organisationen av att med strikt beaktande a högskoleutbildningen, hudgetmässiga sina förhållanden och principen om högskolornas oberoende, skapa tydliga kvalitetsbedömnings- och kvalitetssäkringssvstem som skall vara inriktade på att: sill ansvar författnings- och under de värna om kvaliteten ekonomiska, som är utmärkande för respektive stat. och därvid beakta den europeiska dimensionen och en snabbt föränderlig värld. i högskoleutbildningen sociala och kulturella förhållanden och hjälpa uppmuntra använda kvaliletssäkringssmetoder som ett medel att bättre kunna uppfylla kraven Iran en omvärld under snabb utveckling inom ramen för högskolornas omfattande utbildnings- och forskningsuppdrag högskolor att uljjOTa _vu. fa>(. piinkj. k" europeiskt och internationellt samarbete sa. all. i|ildi'as_. ejfarenhxlél. kan. _ki>n. ijnii ti|) nytta i arbetet med de Ivå ovannämnda uppgifterna. stoiljii europeiskt och internationellt samarbete lör all kunna dra nvlia a^'. A'. ajQindras. e. rOir. ejihe. lej: i arbetet med de ivå ovannämnda uppgifterna. H att basera systemen lör kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring pä följande principer: H att basera systemen lör kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring pä följande principer: ^ De myndigheter som ansvarar lor kvalitetsbedömningen bör vara frislående och oberoende. De myndigheter som ansvarar för kvalitetsbedömningen bör vara fristående och oberoende. Dessa myndigheter luv vuni /rlslåentle och oberoende när del gäller /lir/iiimiilen m h metiulik, såväl gentemot tien politiska maklen som gentemot liogskolwna Dessa myndigheter bor vara fristående och oberoende när del galler förfaranden och metodik, såväl gentemot den politiska makten som gentemot hogsk oloma lledömningslörfaraudena bör relaieras till högskolornas profil med full respekt för deras oberoende. lledömningsförfarandena bör relateras till högskolornas profil med full respekt för deras oberoende. I'ur/e enskilt förfarande for kvalitetsbedömning eller kvalitetssäkring hor omfatta frågor om vad högskolorna har för bild av sig själva, exempelvis hur de definierar sin uppgift, både hela högskolans uppgift och varje institutions uppgift, varvid syftet skall vara att anpassa utbildningsåtgärder till kartlagda behov. larje enskilt förfarande för kvalitetsbedömning eller kvalitetssäkring hör omfatta frågor om vad högskolorna har för bild av sig själva, exempelvis hur de definierar sin uppgift, både hela högskolans uppgift och varje institutions uppgift, vanid syftet skall vara att anpassa utbildningsåtgärder till kartlagda behov. Bedömningen bör omfatta en intern och en extern del. Bedömningen bör omfatta en intern och en extern del. Elt system för kvalitetsbedömning bör omfatta såväl ett internt beredningsmoment som ett externt, i vilket experter skall delta. Ett system för kvalitetsbedömning bör omfatta såväl ett internt beredningsmoment som ett externt, i vilket experter skall delta. Alla berörda parter bör delta Alla berörda parter bör delta. Pen mierna kvalitetsbedömningen bor vara sådan all alla behöriga aktörer interna beredningsmomentet, särskilt lärarna, den del av förvaltningen som ansvarar for studie- och yrkesvägledning samt studenterna. vid högskolan all delta bringas i del Pen mierna kvalitetsbedömningen bor vara sådan att alla behöriga aktörer i del mierna beredningsmomentet. särskilt lärarna, den del av förvaltningen som ansvarar för studie- och yrkesvägledning samt studenterna. vid högskolan bringas delta all Den externa kvalitetsbedömningen bör vara en samarbetsprocess kännetecknad av rådfrågning och rådgivning mellan oberoende externa experter och aktörer vid högskolan ifråga. Den externa kvalitetsbedömningen bör vara en samarbetsprocess kännetecknad av rådfrågning och rådgivning mellan oberoende externa experter och aktörer vid högskolan ifråga. Före detta studenter, arbetsgivare och övriga berörda grupper i samhället i expertgrupperna sä att relevanta samhälleliga och yrkesmässiga aspekter beaktas under bedömningsförfarandet. bör vara representerade Man bor främja deltagande av utländska experter från andra mcillcmsstater i kvalitetsbedömningar som genomförs av experter från andra högskolor som på sä salt kan bidra lill bedömningen i andra länder och göra genom all redogöra för erfarenheter jämförelser mellan de i utlandet samt genom alt främja kulturell förståelse. iakttagna förfarandena och normerna Före detta studenter, arbetsgivare och övriga berörda grupper i samhället bör vara representerade i expertgrupperna så att relevanta samhälleliga under bedömningsförfarandet. yrkesmässiga aspekter beaktas och Man bör främja deltagande av utländska experter från andra medlemsstater i kvalitetsbedömningar som genomförs av experter från andra högskolor som på så sätt kan bidra till bedömningen genom att redogöra för erfarenheter i andra länder och göra jämförelser mellan de iakttagna förfarandena och normerna i utlandet samt genom att främja kulturell förståelse. Rapporter över kvalitetsbedömningar bör ollcntliggöras. Rapporter över kvalitetsbedömningar bör offentliggöras. Rapporterna över kvalitetsbedömningarna bör offentliggöras på ell for varje enskild medlemsstat lämpligt sätt och de bör utgöra ell tillfredsställande referensmaterial för de berörda parterna och en informationskälla för medborgare i allmänhet Rapporterna över kvalitetsbedömningarna bör offentliggöras på en för varje enskild medlemsstat lämpligt suit och de hör utgöra elt tillfredsställande referensmaterial för de berörda parterna och en informationskälla för medborgare i allmänhet. att se till alt upplöljniugsåtgärder vidtas på nationell och regional nivå så alt högskolorna kan genomföra planerade åtgärder lör alt förbättra kvaliteten och för alt ge nyutbildade tillträde (ill arbetsmarknaden. att se lill att uppföljningsålgårdcr vidtas på nationell och regional nivå så alt högskolorna kan genomföra planerade åtgärder för all förbättra kvaliteten och lör at( ge nyutbildade tillträde (ill arbetsmarknaden. löpande att se (ill att offentliga myndigheter och ledningen lör högskolorna samarbete om högprioriterar kvalitetsbedömning övriga internationella organisationer och medlemsstaterna, sammanslutningar verksamma inom högskoleutbildning. och liksom med erfarenhetsutbyte och kvalitetssäkring med de löpande alt se till alt offentliga myndigheter och ledningen för högskolorna samarbete om högprioriterar erfarenhetsutbyte kvalitetsbedömning övriga internationella organisationer och medlemsstaterna, sammanslutningar verksamma inom högskoleutbildning. och liksom med kvalitetssäkring med och de C I) I DE'ITA SYFTE UPPMANAS KOMMISSIONEN I DE'ITA SYFTE MEDLEMSSTATERNA UPPMANAS KOMMISSIONEN OCH att ge sitt stöd till ctahlcringcn av ett "Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" som skall beslå dels av sådana myndigheter med lör kvalitetsbedömning av högskoleutbildningen som ansvar har medlemsstaterna och dels av inom Europeiska gemenskapen med behövlig sammanslutningar erfarenhet av kvalitetsbedömning högskoleutbildningen kvalitetssäkring organisationer tillsalt, och av för alt etablera "Europeiskt nätverk att ge sitt stöd till utvecklingen och fullbordandet av befintliga strukturer för ett kvalitetssäkring" som skall bestå dels av sådana myndigheter med ansvar av högskoleutbildningen som medlemsstaterna har tillsattt, dels av organisationer och sammanslutningar inom Europeiska gemenskapen med erfarenhet av kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring av högskoleutbildningen kvalitetsbedömning kvalitetssäkring och tor Detta "nätverk" kommer alt få bland annal följande uppgifter: Detta "nätverks" arbetsuppgifter skulle kunna beslå av. 6 ii) b) Inhumations och erfarenhetsutbyte via konferenser, seminarier på europeisk nivå och genom Uliylllldnijigity Iiy. tekllik Informations- och erfarenhetsutbytem teji via konferenser, seminarier pä europeisk nivå och genom användande av modern informations- och kommunikationsteknik Bistånd Ull olika inrdlrmsslaler. ollcnlhga myndigheter med all grnouilOl. i koukirl. i pio|ckl milkl. lile på all åstadkomma ellei lOlbällia melodei loi kvalitetsbedömning ellei kv alilelssäkiing b) Bistånd till olika medlemsstaters offentliga myndigheter med alt genomföra koukiet. i pio|ekl iiuiklade pä att åstadkomma ellei eller löi kvalitetssäkring kvalitetsbedömning loihällm uuloilei Stöd till giupper av högskolor i olika länder som önskar delta i en gemensam kvalitetsbedöinningsprocess, bl a via "Tematiska nätverk" inom I rasmus-delen av Sokratcs-programmcl. Stöd lill giuppei av högskolor i olika länder som önskar delta i en gemensam kvaliletshcdöniningsprocess, bl a via Tematiska nätverk" inom I rasmus-delen av Sokrales-progranimcl genom till högskolor bl a. Hjälp informera om metodikutveckling och ge exempel på bra metoder, genom att underlätta kontakter med internationella experter och genom att skapa "verktygslådor" med bilda en "think-tank" eller metodikinnehåll. att Sammankoppling av kvalitetsbedömning med annan verksamhet inom särskilt gemenskapsprogrammen Sokrates och Leonardo da Vinci på gemenskapsnivå. kvalifikationer eller med erkännande av lill högskolor bl. a. genom alt Hjälp informera om metodikutveckling och ge exempel på bra metoder, genom att underlätta kontakter med internationella experter tej£ genom att bilda en "think-tank" eller skapa "verktygslådor" med metodikinnehåll. Sammankoppling av kvalitetsbedömning med annan verksamhet inom särskilt gemenskapsprogrammen Sokrates och Leonardo da Vinci på gemenskapsnivå. kvalifikationer eller med erkännande av Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade bättre tillträde till den europeiska arbetsmarknaden. Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade bättre tillträde till den europeiska arbetsmarknaden. "Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" skulle kunna erhålla gemenskapsstöd frän programmen Sokrates- och Leonardo da Vinci, enligt fastställda mål och förfaranden för dessa program. För sistnämnda program gäller all företagen måste engagera sig konkret och delta aktivt i kvalilelsbedömilingsaibelel med llVSeeiuk* få högskoleutbildning Delia äi dock önskvärt även när del gällei SokutlO "Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" kommer att kunna erhålla ekonomiskt stöd inom ramen för SOkRAfES- och LEONARDO DA VINCI-programmen. enligt fastställda mål och förfaranden för dessa program och under del alt öppenhet och ivdlighet garanteras. För sistnämnda program är del llödYulldigLllied cllJ^MlktcL CllUiuiCllUUlg Ml löivlilgeiis, sida i kvaliiclssakiingsarbclcl lör högskoleutbildning Delta är dock aveil önskvärt näi del gäller SOKK AIL'S III. KUMMlSSLUNiiM LlTMAJNA. s all vartannat år sammanställa rapporter lill rådd. Europaparlamentet och behöriga institutioner över hur systemen lör kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring utvecklas i de olika medlemsstaterna och över europeiskt samarbete på området. att lägga fram av slutsatserna i rapporterna påkallade förslag till bättre kvalitetssäkring i högskoleutbildningen. all vartannat är sammanställa rapporter till rådet. Europaparlamentet och andra relevanta gemenskapsinstitutioner över hur systemen för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring utvecklas i medlemsstaterna, över europeiskt samarbete på området samt över de resultat som uppnätts beträffande ovannämnda mål. att med ledning av slutsatserna i rapporterna lägga fram förslag som stärker kvalitetssäkringen inom högskoleutbildningen och samarbetet mellan medlemsstaterna. V ISSN 1024-4506 KOM(97) 707 slutlig DOKUMENT SV 01 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-727-SV-C ISBN 92-78-29641-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg S


title: WRITTEN QUESTION No. 157/98 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Repairs to the Corinth Canal

text: C 310/30 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin ja¤senelle, etta¤ Andorra ei ole ja¤senvaltio, joten sen tupakantuotanto ei kuulu raakatupakka-alan yhteiseen markkinaja¤rjestelyyn. Ta¤sta¤ syysta¤ se ei saa yhteiso¤n tukea. (98/C 310/34) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0157/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Korintin kanavan korjaustyo¤t Korintin kanava on yksi maailman suurimmista teknisista¤ rakennelmista ja eritta¤in merkitta¤va¤ Kreikan taloudelle. Se on rakennettu sata vuotta sitten, ja on luonnollista, etta¤ sen kunnostamiseen on suuri tarve. Ottaen huomioon, etta¤ 18. 12. 1997 tapahtuneiden kanavan seina¤mien luhistumien vuoksi kanava pysyi suljettuna melko pitka¤n aikaa ja etta¤ kaikkien kunnostusto¤iden kustannusten arvioidaan nousevan 30 miljardiin drakmaan, komissiolta kysyta¤a¤n, onko na¤ille to¤ille mahdollista saada rahoitusta Euroopan unionilta ja ovatko kreikkalaiset viranomaiset esitta¤neet asiaa koskevan pyynno¤n? Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Komissiolle ei ole esitetty pyynto¤a¤, joka koskee arvoisan parlamentin ja¤senen tarkoittamien to¤iden mahdollista rahoittamista. Komissio muistuttaa kuitenkin, etta¤ Kreikan viranomaiset voivat esitta¤a¤ ta¤ta¤ koskevan pyynno¤n yhteiso¤n tukikehyksen (YTK) yhteydessa¤ ma¤a¤ra¤ttyjen menettelytapojen mukaisesti. Komissio tutkii kaikkia rahoitusmah- dollisuuksia yhteistyo¤ssa¤ kyseisten viranomaisten kanssa YTK:n talousarvion rajoissa. (98/C 310/35) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0158/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Oliivio¤ljyn tuotanto Koska kreikkalaisten viranomaisten antamat tiedot eiva¤t ole selvia¤, voisiko komissio antaa minulle tietoja oliivio¤ljyn tuotannosta Kreikassa ja muissa ja¤senvaltioissa? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Ja¤senvaltioiden antamat oliivio¤ljyn tuotantoa koskevat arviot on kiistetty, ja komissio on pyyta¤nyt tilitarkastus- tuomioistuinta tutkimaan asiaa. Tukikelpoiset tuotantoma¤a¤ra¤t esiteta¤a¤n ja¤ljempa¤na¤ olevassa taulukossa ja¤senval- tioiden antamien tietojen perusteella


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 276/98 av den 2 februari 1998 om leverans av spannmål som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
award of contract
carrier
cereal flour
common wheat
food aid
rice

formats: pdf print

text: 3. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 27/37 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 276/98 av den 2 februari 1998 om leverans av spannm(cid:134)l som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av livs- medelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livsme- delsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskaps bist(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat vissa mottagare spann- m(cid:134)l. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 av den kommissionens 16 december 1997 om allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r anskaffning av varor som skall levereras som livsmedelsbi- st(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 (2). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostnaderna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Spannm(cid:134)l skall framskaffas inom gemenskapen som livs- till de mottagare som (cid:132)r medelsbist(cid:134)nd f(cid:148)r f(cid:148)rtecknade i bilagan i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. leverans Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 2 februari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 27/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 2. 98 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr : 570/96 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2051 CA Den Haag, Nederland, tfn: (31-70) 3305 757; fax: 3641 701; telex: 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: Etiopien 5. Vara som skall framskaffas: vete 6. Total kvantitet (ton netto): 5 000 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (6) (7): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [II. A. 1. a) 9. Emballage (8): EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [1. 0. A. 1. a, 2. a och B. 3] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 3) — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: engelska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen — fob stuvat 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 9–29. 3. 1998 — andra leveranstid: 23. 3–12. 4. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 belgisk tid) — f(cid:148)rsta leveranstid: 17. 2. 1998 — andra leveranstid: 3. 3. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 5 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Att. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt den 30 januari 1998 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2606/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 41). 3. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 27/39 PARTIER B, C 1. Aktion nr: 584/96 (B); 591/96 (C) 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland tfn: (31-70) 33 05 757; fax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: B: Rwanda; C: Nordkorea 5. Vara som skall framskaffas (8): helt slipat ris (produktnummer 1006 30 92 9900 eller 1006 30 94 9900 eller 1006 30 96 9900 eller 1006 30 98 9900) 6. Total kvantitet (ton netto): 13 430 7. Antal partier: 2 (B: 2 860 t; C: 10 570 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [II. A. 1 f] 9. Emballage (8) (9): B; Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [1. 0 A 1. c, 2. c och B. 6] C; Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [1. 0 A 1. a, 2. a och B. 3] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [II. A. 3] — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: B: franska; C: engelska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: B: Fritt utskeppningshamnen C: Fritt utskeppningshamnen — fob stuvat 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: B: 9–29. 3. 1998; C: 16. 3–5. 4. 1998 — andra leveranstid: B: 23. 3–12. 4. 1998; C: 30. 3–19. 4. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 belgisk tid): — f(cid:148)rsta leveranstid: 17. 2. 1998 — andra leveranstid: 3. 3. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 5 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Att. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt den 30 januari 1998 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2606/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 41). L 27/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 2. 98 PARTIER D, E 1. Aktion nr : 70/97 (D); 95/97 (E) 2. Mottagare (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma tfn: (39-6) 65 13 29 88; telefax: 65 13 28 44/3; telex: 626675 WFP I 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: D: Afghanistan; E: Etiopien 5. Vara som skall framskaffas: vete 6. Total kvantitet (ton netto): 6 882 7. Antal partier: 2 (D: 2 500 t; E: 4 382 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5) (7): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [II. A. 1 a] 9. Emballage (8): D: Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [1. 0 A 1. c, 2. c och B. 3] E: Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [1. 0 A 1. c, 2. c och B. 2] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [II. A. 3] — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: engelska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen – fob stuvat 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 9–29. 3. 1998 — andra leveranstid: 23. 3–12. 4. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 belgisk tid) — f(cid:148)rsta leveranstid: 17. 2. 1998 — andra leveranstid: 3. 3. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 5 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Att. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel Telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4) : Bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt den 30 januari 1998 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2606/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 41). 3. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 27/41 1. Aktion nr: 595/96 PARTI F 2. Mottagare (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma tfn: (39-6) 65 13 29 88; fax: 65 13 28 44/3; telex: 626675 WFP I 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: Tadzijikistan 5. Vara som skall framskaffas: vetemj(cid:148)l 6. Total kvantitet (ton netto): 1 925 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5): SE EGT C 114, 29. 4. 1991, s. (II. B. 1. a) 9. Emballage (8): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (2. 2 A 1. d, 2. d och B. 1) 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. B. 3) — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: engelska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen – fob stuvat 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 9–29. 3. 1998 — andra leveranstid: 23. 3–12. 4. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 belgisk tid): — f(cid:148)rsta leveranstid: 17. 2. 1998 — andra leveranstid: 3. 3. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 5 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Att. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4) : Bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt den 30 januari 1998 fastst(cid:132)llt genom kommissionens f(cid:148)r- ordning (EG) nr 2606/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 41). L 27/42 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 2. 98 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tel: (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tel: (32-2) 299 30 50). (2) Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren eller hans repre- sentant f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. (4) Kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2330/87 (EGT L 210, 1. 8. 1987, s. 56), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EEG) nr 2226/89 (EGT L 214, 25. 7. 1989, s. 10), (cid:132)r till(cid:132)mplig vad avser exportbidrag. Den dag som avses i artikel 2 i den f(cid:148)rordningen (cid:132)r den som avses i punkt 22 i denna bilaga. Exportbidragsbeloppet skall r(cid:132)knas om till nationell valuta med anv(cid:132)ndning av den jordbruksomr(cid:132)knings- kurs som (cid:132)r till(cid:132)mplig den dag d(cid:134) exportformaliteterna slutf(cid:148)rs. Best(cid:132)mmelserna i artiklarna 13–17 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1068/93 (EGT L 108, 1. 5. 1993, s. 106), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 1482/96 (EGT L 188, 27. 7. 1996, s. 22), skall inte till(cid:132)mpas p(cid:134) detta belopp. (5) Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall till mottagaren eller dennes representant (cid:148)verl(cid:132)mna f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat (6) Trots punkt II. A. 3 c i EGT C 114 skall p(cid:134)skriften lyda ”Europeiska gemenskapen”. (7) Kontrollen av kvantitet och kvalitet kommer att genomf(cid:148)ras per varje 2 500 ton. (8) Med h(cid:132)nsyn till eventuell omlastning i andra s(cid:132)ckar skall den anbudsgivare som tilldelats kontrakt leverera 2 % tomma extras(cid:132)ckar av samma kvalitet som de s(cid:132)ckar som inneh(cid:134)ller varorna, med ett stort R tillagt efter p(cid:134)skriften. (9) Frakten skall ske i 20-fotscontainrar enligt FCL/FCL-villkoren. Leverant(cid:148)ren skall b(cid:132)ra kostnaden f(cid:148)r containrarna fram till att containrarna staplas i containerterminalen i utskeppningshamnen. Mottagaren skall b(cid:132)ra alla ytterligare lastningskostnader, inklusive kostnaden f(cid:148)r att flytta containrarna fr(cid:134)n container-terminalen. Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall till spedit(cid:148)ren l(cid:132)mna en fullst(cid:132)ndig packlista f(cid:148)r varje container, med uppgift om det antal som omfattas av varje speditionsnummer enligt vad som anges i anbudsinford- ran. Leverant(cid:148)ren som tilldelats kontrakt skall f(cid:148)rsegla varje contianer med en numrerad f(cid:148)rsegling (”sysko locktainer 180 seal”) och spedit(cid:148)ren skall informeras om dessa nummer


title: WRITTEN QUESTION No. 151/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. The Italian Government's attitude to liberalization of the telecommunications sector


title: WRITTEN QUESTION No. 158/98 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Olive oil production

eurovoc_concepts:
EU Member State
disclosure of information
marketing year
olive oil
production aid
production statistics

text: C 310/30 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 March 1998) Since Andorra is not a Member State, its tobacco production is not covered by the common organisation of the market in raw tobacco and therefore receives no Community aid. (98/C 310/34) WRITTEN QUESTION E-0157/98 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (2 February 1998) Subject: Repairs to the Corinth Canal The Corinth Canal is one of the greatest technical feats in the world and extremely important for the Greek economy. Being 100 years old, it naturally requires a great deal of maintenance work. Following a collapse in the walls on 18 December 1997, the canal was closed for a lengthy period. The cost of repairs is put at Drs 30 billion. Is there any possibility of Union funding for these repairs and have the Greek authorities submitted a request to that effect? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (4 March 1998) The Commission has not received any application for financing of the work to which the Honourable Member refers. However, the Greek authorities can submit such an application following the procedures provided for in the Community support framework (CSF). The Commission is prepared to examine all financing possibilities in partnership with the Greek authorities, subject to the availability of funds under the CSF. (98/C 310/35) WRITTEN QUESTION E-0158/98 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (2 February 1998) Subject: Olive oil production As the information given by the Greek authorities is not clear, would the Commission provide me with information concerning the production of olive oil in Greece and the other Member States? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (4 March 1998) The olive oil production estimates provided by the Member States are disputed and the Commission has asked the Court of Auditors to examine the matter. The production entitled to aid according to the Member States(cid:146) figures is given in the table below


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 140/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Επιχειρησιακό πρόγραμμα "Αλιεία" της Ελλάδας

eurovoc_concepts:
Greece
aquaculture
commitment of expenditure
financial aid
fishing fleet
fishing industry
food processing
industrial infrastructure
marketing
operational programme

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/39 Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· den proti·uetai na ypoba·lei prota·seiw gia pro·suetoyw fo·royw sta proi¤o·nta toy kapnoy·. Vsto·so, ta kra·th me·lh ei·nai eley·uera na epiba· loyn a·lloyw e·mmesoyw fo·royw sta proi¤o·nta kapnoy· gia eidikoy·w skopoy·w, ypo· thn proy¤po·uesh o·ti ayte·w oi forologike·w epibary·nseiw throy·n toyw kano·new forolo·ghshw poy isxy·oyn gia tiw ana·gkew tvn eidikv· n fo·rvn katana·lvshw kai toy fo·roy prostiue·menhw aji·aw gia ton kauorismo· thw forologikh·w ba·shw, ton ypologismo·, to apaithto· kai ton e·legxo toy fo·roy. Oi koinotike·w ene·rgeiew gia thn katapole·mhsh toy karki·noy parati·uentai sto pro·gramma «H Eyrv· ph kata· 3. toy Karki·noy», sto opoi·o perilamba·nontai prvtoboyli·ew gia thn enhme·rvsh kai thn ekpai·deysh toy koinoy· sxetika· me toyw kindy·noyw toy kapni·smatow. Sta plai·sia toy progra·mmatow aytoy· xrhmatodoth·uhke mia seira· sxedi·vn pro·lhchw. Ta leptomerh· stoixei·a tvn sxedi·vn aytv· n, poy xrhmatodoth·uhkan to 1996 kai to 1997, aposte·llontai apeyuei·aw ston ajio·timo boyleyth· kai sth Grammatei·a toy Koinoboyli·oy, mazi· me stoixei·a tvn sxedi·vn enhme·rvshw poy xrhmatodoth·uhkan apo· to koinotiko· tamei·o e·reynaw kai enhme·rvshw ston tome·a toy kapnoy·. (1) COM(98)19 teliko·. (2) EE L 291 thw 6. 12. 1995. (3) EE L 316 thw 31. 10. 1992. (98/C 304/53) GRAPTH ERVTHSH E-0140/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (2 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Epixeirhsiako· pro·gramma «Aliei·a» thw Ella·daw To epixeirhsiako· pro·gramma thw Ella·daw «Aliei·a» perilamba·nei te·ssera Ypoprogra·mmata, kai e·na pe·mpto poy afora· texnikh· boh·ueia. Epeidh· ypa·rxei xronodia·gramma gia ka·ue e·na apo· ta ypoprogra·mmata 1 e·vw 4, ervta·tai h Epitroph·: 1. Poia· ei·nai h porei·a tvn ypoprogramma·tvn kai poie·w ene·rgeiew e·xoyn proxvrh·sei se ka·ue ypopro·gramma; 2. Ypa·rxei kauyste·rhsh stiw aporrofh·seiw kai an nai, poie·w ei·nai oi kyrio·terew aiti·ew kauyste·rhshw; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (13 Marti·oy 1998) H Epitroph· epishmai·nei o·ti h porei·a tvn dhmosionomikv· n analh·cevn ypoxrev· sevn, gia tiw ene·rgeiew poy 1. proble·pontai se epi·pedo kra·toyw me·loyw, kauv· w kai tvn plhrvmv· n (thw aporro·fhshw) kaueno·w apo· ta te·ssera ypoprogra·mmata toy progra·mmatow «Aliei·a» sthn Ella·da, e·xei vw ejh·w: › sto·low: dhmosionomike·w analh·ceiw ypoxrev· sevn: 72% toy ypoprogra·mmatow plhrvme·w: 36% › ydatokallie·rgeia: dhmosionomike·w analh·ceiw ypoxrev· sevn: 90,6% toy ypoprogra·mmatow plhrvmh·: 12,6% › metapoi·hsh h· empori·a: dhmosionomike·w analh·ceiw ypoxrev· sevn: 64,1% toy ypoprogra·mmatow plhrvmh·: 11,6% › ypodomh·: dhmosionomike·w analh·ceiw ypoxrev· sevn: 63,8% toy ypoprogra·mmatow plhrvmh·: 3,6% (cid:211)pvw proky·ptei apo· ta anvte·rv stoixei·a, oi megaly·terew kauysterh·seiw shmeiv· uhkan kata· thn ekte·lesh 2. toy ypoprogra·mmatow gia thn ypodomh·. Oi en lo·gv kauysterh·seiw ofei·lontai, kyri·vw, sto xroniko· dia·sthma poy apaitei·tai gia thn ylopoi·hsh tvn ependy·sevn (syxna· dy·o e·th) apo· th stigmh· poy gi·netai h ana·lhch· toyw


title: RÈGLEMENT (CE) N° 277/98 DE LA COMMISSION du 2 février 1998 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

text: 3. 2. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 27/43 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 277/98 DE LA COMMISSION du 2 f(cid:130)vrier 1998 modifiant les prix repr(cid:130)sentatifs et les droits additionnels (cid:133) l’importation pour certains produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1423/95 de la Commission, du 23 juin 1995, (cid:130)tablissant les modalit(cid:130)s d’application pour l’importation des produits du secteur du sucre autres que les m(cid:130)lasses (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1143/97 (4), et notamment son article 1er para- graphe 2 deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a et son article 3 paragraphe 1, consid(cid:130)rant que les montants des prix repr(cid:130)sentatifs et des droits additionnels applicables (cid:133) l’importation de sucre blanc, de sucre brut et de certains sirops ont (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130)s par le r(cid:138)glement (CE) no 1222/97 de la Commis- sion (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 208/98 (6); consid(cid:130)rant que l’application des r(cid:138)gles et modalit(cid:130)s de fixation rappel(cid:130)es dans le r(cid:138)glement (CE) no 1423/95 aux donn(cid:130)es dont la Commission a connaissance conduit (cid:133) modifier en vigueur conform(cid:130)ment (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, lesdits montants actuellement A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les prix repr(cid:130)sentatifs et les droits additionnels applica- bles (cid:133) l’importation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1423/95 sont fix(cid:130)s comme indiqu(cid:130) en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 3 f(cid:130)vrier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 2 f(cid:130)vrier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 16. (4) JO L 165 du 24. 6. 1997, p. 11. (5) JO L 173 du 1. 7. 1997, p. 3. (6) JO L 21 du 28. 1. 1998, p. 14. L 27/44 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 3. 2. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 2 f(cid:130)vrier 1998, modifiant les prix repr(cid:130)sentatifs et les montants des droits additionnels applicables (cid:133) l’importation du sucre blanc, du sucre brut et des produits du code NC 1702 90 99 Code NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Montant du prix repr(cid:130)sentatif par 100 kg net du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg net du produit en cause (en (cid:130)cus) 25,07 25,07 25,07 25,07 26,68 26,68 26,68 0,27 3,76 9,00 3,63 8,57 11,89 7,37 7,37 0,38 (1) Fixation pour la qualit(cid:130) type telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CEE) no 431/68 du Conseil (JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3) modifi(cid:130). (2) Fixation pour la qualit(cid:130) type telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CEE) no 793/72 du Conseil (JO L 94 du 21. 4. 1972, p. 1). (3) Fixation par 1 % de teneur en saccharose