title: WRITTEN QUESTION No. 4060/97 by Glenys KINNOCK to the Commission. Proposed merger of Objectives 2 and 5b

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
economic conversion
industrial region
less-favoured region
region dependent on fishing
regional aid
rural region
structural policy
urban area

text: C 187/118 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 Jos o¤ljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevat hankinnat lisa¤a¤ntyva¤t huomattavasti, yhteiso¤n apu tulevaisuu- dessa riippuu o¤ljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevan ja¤rjestelyn soveltamisen tehokkuudesta ja mahdolli- sesti kasvavasta o¤ljyn myynnista¤ seka¤ sita¤ seuraavista la¤a¤ke- ja elintarvikehankinnoista. YK:n pa¤a¤sihteeristo¤ harkitsee Irakin o¤ljyn myynnin kasvattamista koskevan ehdotuksen esitta¤mista¤ YK:n turvallisuusneuvostolle. (98/C 187/182) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4060/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Glenys Kinnock (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Ehdotettu tavoitteiden 2 ja 5b yhdista¤minen Komissio on ehdottanut nykyisten tavoitteiden 2 ja 5b yhdista¤mista¤ vuoden 2000 ja¤lkeisella¤ kaudella uudeksi tavoitteeksi 2, joka on omistettu teollisten alueiden, maaseutu- ja kaupunkialueiden seka¤ kalastuksesta riippuvaisten alueiden rakennemuutokselle. Voiko komissio vahvistaa, etta¤ uuden tavoitteen jokaista osa-aluetta varten varataan erilliset, nimenomaan sen rahoitukseen tarkoitetut ma¤a¤ra¤rahat? Ja edelleen, etta¤ kukin osa-alue tulee varmasti saamaan ohjelmilleen rahoitusta seuraavien rahoitusna¤kymien kattamat ta¤ydet seitsema¤n vuotta? Voiko komissio vakuuttaa minulle, etta¤ siirtyma¤ja¤rjestelyt entisille tavoitteiden 5b ja 2 alueille ovat samat kuin tavoitteen 1 alueille? Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1998) Komissio ehdottaa Agenda 2000 -asiakirjassa (1), etta¤ uuden tavoitteen 2 kohteena pita¤isi olla (cid:148)elinkeinoela¤ma¤n (teollisuus ja palvelut) rakennemuutosalueet, taantuvat maaseutualueet, kalastuksesta riippuvaiset kriisialueet tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet(cid:148). Kaikki uuden tavoitteen 2 aluetyypit olisi ma¤a¤ritelta¤va¤ taloudellis-yhteiskunnallisten kriteerien avulla. Komissio ei kuitenkaan pida¤ tarpeellisena ottaa ka¤ytto¤o¤n niin joustamatonta menettelya¤, etta¤ kullekin aluetyypille ma¤a¤ra¤tta¤isiin erilliset ja tiukkarajaiset ma¤a¤ra¤rahat. Tavoitteena on, etta¤ uusien ohjelmien suunnitteluaika olisi samanpituinen kaikkien alueiden osalta. Komissio ehdottaa entisille tavoitteen 1 ja entisille tavoitteen 2 seka¤ tavoitteen 5b kohdealueille siirtyma¤ja¤rjes- telyja¤, joissa otetaan huomioon niiden erilaiset olosuhteet. Ma¤a¤ra¤raha henkilo¤a¤ kohti on huomattavasti pienempi tavoitteeseen 2 ja 5b kuuluvilla alueilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla, jotka va¤hiten kehittyneina¤ ovat yhteiso¤n rakennepolitiikan ensisijaisia kohteita. Na¤in ollen komissio ehdottaa Agenda 2000 -asiakirjassa, etta¤ entisille tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueille (cid:148)olisi myo¤nnetta¤va¤ siirtyma¤kauden ajan rajoitettua taloudellista tukea(cid:148). (1) Asiak. KOM(97) 2000 lopullinen. (98/C 187/183) KIRJALLINEN KYSYMYS P-4066/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nel van Dijk (V) (15. joulukuuta 1997) Aihe: Kansalaisetkin myrkkyruiskutuksen alla Etela¤-Espanjassa sijaitsevassa Granadan maakunnan Orgivan kyla¤ssa¤ suoritetaan oliivipuuviljelmien tuholais- myrkytyksia¤ lentokoneesta ka¤sin. Kyseessa¤ on dimetoaatti-niminen tuholaismyrkky, joka on fosforihappoesteri


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4040/97 do Deputado Jesús CABEZÓN ALONSO à Comissão. Candidaturas a cidades europeias da cultura

eurovoc_concepts:
EU initiative
European symbol
cultural cooperation
cultural event
town

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 187/113 (98/C 187/174) PERGUNTA ESCRITA E-4040/97 apresentada por Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Candidaturas a cidades europeias da cultura Podera· a Comissa(cid:152)o informar que cidades apresentaram ate· a‘ data a sua candidatura para a designa(cid:231)a(cid:152)o de capital ou cidade europeia da cultura a partir do ano 2000? (98/C 187/175) PERGUNTA ESCRITA E-4041/97 apresentada por Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Cidades europeias da cultura: crite·rios Pensa a Comissa(cid:152)o apresentar alguma proposta que estabele(cid:231)a crite·rios para que o Conselho de Ministros da Cultura da Unia(cid:152)o Europeia designe a cidade ou as cidades que a partir do ano 2000 sera(cid:152)o consideradas cidades europeias da cultura? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-4040/97 e E-4041/97 dada pelo Comissa·rio Marcelino Oreja em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o chama a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a proposta de decisa(cid:152)o do Parlamento e do Conselho relativa a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o de uma iniciativa comunita·ria de apoio a‘ manifesta(cid:231)a(cid:152)o «Cidade Europeia da Cultura» apresentada pela Comissa(cid:152)o (1) e, nomeadamente, os seus artigos 2o e 3o da referida decisa(cid:152)o. (1) JO C 362 de 28. 11. 1997. (98/C 187/176) PERGUNTA ESCRITA E-4043/97 apresentada por Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Liberta(cid:231)a(cid:152)o de dissidentes cubanos Podera· a Comissa(cid:152)o informar se diligenciou junto das autoridades de Cuba para obter a liberta(cid:231)a(cid:152)o dos cidada(cid:152)os cubanos Marta Beatriz Roque, Rene· Go·mez, Vladimiro Roca e Fe·lix Bonne, detidos devido ao simples facto de pertencerem a grupos de disside(cid:136)ncia pol(cid:14)·tica interna naquele pa(cid:14)·s? Resposta do Comissa·rio Manuel Mar(cid:14)·n em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Janeiro de 1998) Em Julho de 1997, a Unia(cid:152)o Europeia solicitou oficialmente por duas vezes, atrave·s do representante da Preside(cid:136)ncia em Havana, a liberta(cid:231)a(cid:152)o dos quatro dissidentes mencionados pelo Senhor Deputado, dilige(cid:136)ncias essas que foram feitas em nome da Comissa(cid:152)o e por ela apoiadas, no a(cid:136)mbito da pol(cid:14)·tica externa e de seguran(cid:231)a comum da Unia(cid:152)o. Por ocasia(cid:152)o de contactos recentes com as autoridades cubanas, os representantes da Comissa(cid:152)o comunicaram, de forma clara, que a liberta(cid:231)a(cid:152)o dos quatro dissidentes e, de um ponto de vista mais geral, uma mudan(cid:231)a de atitude das autoridades em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘ oposi(cid:231)a(cid:152)o, pautada pelo respeito dos direitos fundamentais de expressa(cid:152)o e de associa(cid:231)a(cid:152)o, seria um dos factores determinantes da intensifica(cid:231)a(cid:152)o das suas rela(cid:231)o(cid:152)es de coopera(cid:231)a(cid:152)o com Cuba


title: WRITTEN QUESTION No. 4074/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Tobacco and tobacco growers

eurovoc_concepts:
Greece
import (EU)
less-favoured agricultural area
less-favoured region
tobacco
tobacco industry
unemployment

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 310/11 (98/C 310/11) SKRIFTLIG FR¯GA E-4068/97 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (14 januari 1998) A¤mne: Revisionsra¤ttens (cid:229)rsrapport I sin (cid:229)rsrapport fo¤r budget(cid:229)ret 1996, volym 1, konstaterar revisionsra¤tten p(cid:229) sidan 351 ho¤gra spalten, att det kan ifr(cid:229)gasa¤ttas om de regler fo¤r beviljande av bidrag som ga¤ller fo¤r artikel A-304 har efterlevts. Det ha¤nvisas till en sammanslutning som regelbundet tilldelats ett avseva¤rt bidrag. Vilken a¤r den sammanslutning som avses? Vem a¤r firmatecknare fo¤r denna sammanslutning? Vilka projekt har beviljats sto¤d? Vilken a¤r sammanslutningens m(cid:229)lsa¤ttning? Vilka (cid:229)tga¤rder har vidtagits fo¤r att i detta fall f(cid:229) ett slut p(cid:229) missfo¤rh(cid:229)llandena? Har de felaktigt utbetalade anslagen (cid:229)terkra¤vts? Svar fr(cid:229)n Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (10 mars 1998) Den sammanslutning som avses a¤r Europaro¤relsens internationella sekretariat. Europaro¤relsens ordfo¤rande a¤r Soares och generalsekreterare a¤r Dastoli. Bidraget a¤r avsett att ta¤cka organisationens verksamhetsprogram fo¤r att fra¤mja ide·n om o¤kad integration i Europa och att go¤ra det mo¤jligt fo¤r den att fungera som ett na¤tverk fo¤r Europaro¤relsens nationella organisationer. Kommissionens styrekonom granskade organisationens ra¤kenskaper fo¤r 1996 och 1997 och konstaterar med tillfredssta¤llelse att situtionen har tillra¤ttalagts. Ett belopp p(cid:229) 145 330 ecu har uppburits och det bidrag som den budgetansvariga myndigheten beviljat fo¤r 1998 uppg(cid:229)r nu till 300 000 ecu. Kommissionen p(cid:229)pekar att, som i flertalet fall med (cid:229)terkommande bidrag, anges mottagaren och beloppet i budgeten av den budgetansvariga myndigheten. (98/C 310/12) SKRIFTLIG FR¯GA E-4074/97 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (14 januari 1998) A¤mne: Tobak och tobaksodlarna Produktionen av tobak i Europa ta¤cker inte mer a¤n 25 % av konsumtionen och en minskad produktion kommer bara att ersa¤ttas av en o¤kning av den redan mycket stora importen fr(cid:229)n tredje land, vilken ta¤cker 75 % av Europeiska unionens behov. Den stra¤van att minska produktionen som finns inom EU kommer att f(cid:229) katastrofala fo¤ljder fo¤r vissa la¤nder i so¤der, som Grekland. I Grekland kommer 70 000 familjer, och ytterligare 400 000 personer som a¤r direkt eller indirekt sysselsatta inom odling, fo¤ra¤dling, transport eller handel med tobaksprodukter, att tvingas ut i arbetslo¤shet. Det a¤r va¤l bekant att tobaksexporten fr(cid:229)n Grekland st(cid:229)r fo¤r 13 % av landets jordbruksexport. Det a¤r likaledes va¤l bekant att det inte finns n(cid:229)gon annan alternativ odling p(cid:229) de sm(cid:229) jordlotter i de problematiska omr(cid:229)den da¤r tobak odlas som kan erbjuda tobaksodlarnas familjer en inkomst som go¤r det mo¤jligt fo¤r dem att stanna kvar inom jordbruket


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4015/97 af Thomas MEGAHY til Kommissionen. Flyselskabers misvisende annoncering

eurovoc_concepts:
United Kingdom
advertising malpractice
air freight rate
air transport
consumer information
consumer protection
travel agency

text: C 196/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 (98/C 196/79) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4015/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Flyselskabers misvisende annoncering Den myndighed, der fastl(cid:230)gger normerne for annoncering i Det Forenede Kongerige, har for nylig bestemt, at flyselskaber og rejseselskaber skal oplyse de rejsende p(cid:229) samtlige flyruter om de reelle omkostninger, herunder lufthavnsskat og andre afgifter, s(cid:230)sonafgifter og yderligere omkostninger. Har Kommissionen kendskab til situationen i de łvrige medlemsstater? Vil den overveje at foresl(cid:229) et direktiv, der indeholder bestemmelser svarende til det, der pr. 1. januar 1998 vil v(cid:230)re praksis i Storbritannien? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. februar 1998) Det gl(cid:230)dede Kommissionen at hłre om UK(cid:146)s initiativ hvad ang(cid:229)r bedre oplysning til flypassagerer om de reelle omkostninger i forbindelse med flyvning. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om lignende initiativer i de andre medlemsstater. Kommissionen har dog iv(cid:230)rksat en omfattende undersłgelse med henblik p(cid:229) at vurdere betingelserne i lufttransportkontrakter fra forbrugerens synspunkt. Spłrgsm(cid:229)let om hvordan man bedst kan give passagererne tilstr(cid:230)kkelige oplysninger om den p(cid:229)kr(cid:230)vede information (inklusive priser) s(cid:229)ledes, at de kan tr(cid:230)ffe beslutning om, hvorvidt de łnsker at indg(cid:229) kontrakten, er et af de spłrgsm(cid:229)l, der behandles, og som der nu foretages hłring om i hele branchen. Kommissionen vil, p(cid:229) baggrund af undersłgelsen og hłringsprocessen, overveje, hvorvidt nye initiativer er p(cid:229)kr(cid:230)vet. (98/C 196/80) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4018/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Oprettelse af en gr(cid:230)sk afdeling p(cid:229) den tredje Europaskole i Bruxelles Til trods for det betragtelige antal gr(cid:230)kere i Bruxelles er der kun e·n gr(cid:230)sk afdeling p(cid:229) de eksisterende Europaskoler i Bruxelles. Inden for den n(cid:230)rmeste fremtid ventes en forłgelse af antallet af gr(cid:230)sktalende i Bruxelles p(cid:229) grund af overflytningen af Revisionsretten fra Luxembourg samt Cyperns tiltr(cid:230)delse af EU, og et stigende antal gr(cid:230)kere vil sl(cid:229) sig ned i Bruxelles. Agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at f(cid:229) oprettet en yderligere gr(cid:230)sk afdeling p(cid:229) den tredje Europaskole, der er under opfłrelse? Dette krav er i łvrigt allerede blevet stłttet af en lang r(cid:230)kke for(cid:230)ldre (320 underskrifter), og den faste gr(cid:230)ske repr(cid:230)sentation har heller ikke noget at indvende imod dette. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (4. februar 1998) Kun Det (cid:216)verste R(cid:229)d, der er det mellemstatslige organ, som er ansvarligt for Europaskolerne, har kompetence til at fastl(cid:230)gge undervisningens indhold og tilrettel(cid:230)ggelse. Det er derfor dette organ, der beslutter hvilke sproglige afdelinger, der skal v(cid:230)re i den tredje Europaskole, der er under opfłrelse. Denne beslutning m(cid:229) forventes at blive taget p(cid:229) grundlag af de principper, disse skolers uddannelsessystem bygger p(cid:229). Kommissionen, der er medlem af Det (cid:216)verste R(cid:229)d og l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229), at Europaskolerne fungere godt, vil sikre at alle principper bliver overholdt


title: Quarterly national accounts : Third quarter 1997: First Eurostat estimates.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
economic growth
economic statistics


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4073/97 do Deputado Riccardo NENCINI à Comissão. Seguros

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
anti-trust legislation
application of EU law
consumer protection
contract
insurance
insurance company
restriction on competition

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 4064/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. IRAP

eurovoc_concepts:
Italy
VAT
corporation tax
investment cost
production cost
tax harmonisation
tax on employment income
tax on income
wage cost

text: C 223/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 (98/C 223/59) SKRIFTLIG FR¯GA E-4064/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (14 januari 1998) A¤mne: IRAP I Italien har finansministern fo¤reslagit en ny skatt, IRAP, som inte har n(cid:229)gon motsvarighet i n(cid:229)got annat land p(cid:229) kontinenten. Skatten bera¤knas p(cid:229) grundval av produktionsvinster, precis som i hela Europa, men a¤ven p(cid:229) produktionskostnader, bland annat kostnaderna fo¤r arbetskraft och investeringar. Kan kommissionen sa¤ga om skatten utgo¤r ett hinder fo¤r de p(cid:229)g(cid:229)ende fo¤rso¤ken att harmonisera skatterna i EU? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-4063/97 och E-4064/97 ingivna av Mario Monti fo¤r kommissionen (17 februari 1998) Enligt tillga¤ngliga uppgifter utgo¤rs skatteunderlaget brutto fo¤r den nya lokala skatt som kallas IRAP (Imposta regionale sulle attivita· produttive) vanligtvis av summan av de bruttointa¤kter skattebetalaren haft av fo¤rsa¤ljning och utfo¤rda tja¤nster. Skatteunderlaget netto fo¤r IRAP skulle kunna avvika fr(cid:229)n nettointa¤kterna till fo¤ljd av att vissa kostnadskategorier inte a¤r avdragsgilla. Kommissionen p(cid:229)minner om att det inte fo¤rekommer n(cid:229)gon harmonisering p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) vad ga¤ller direkt beskattning, fo¤rutom de tv(cid:229) direktiven fr(cid:229)n 1990, na¤mligen 90/434/EG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem fo¤r fusion, fission, o¤verfo¤ring av tillg(cid:229)ngar och utbyte av aktier eller andelar som bero¤r bolag i olika medlemsstater (1) och 90/435/EG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem fo¤r moderbolag och dotterbolag hemmaho¤rande i olika medlemsstater1. Varje ytterligare (cid:229)tga¤rd i denna riktning, a¤ven om den skulle medfo¤ra en fo¤rba¤ttring av den inre marknadens funktion, kra¤ver ett enha¤lligt beslut i r(cid:229)det enligt artikel 100 i EG-fo¤rdraget. Da¤rfo¤r a¤r medlemsstaterna i stort sett fria att va¤lja och utforma sina system fo¤r direkt beskattning, under fo¤rutsa¤ttning att de allma¤nna skyldigheter iakttas som fo¤ljer av fo¤rdraget, sa¤rskilt de om icke-diskriminering och likabehandling. Med utg(cid:229)ngspunkt i parlamentsledamotens fr(cid:229)ga verkar dessa skyldigheter vid fo¤rsta anblicken inte p(cid:229)verkas av info¤randet av IRAP. (1) EGT L 225, 20. 8. 1990. (98/C 223/60) SKRIFTLIG FR¯GA E-4076/97 fr(cid:229)n Marie-France Stirbois (NI) till kommissionen (14 januari 1998) A¤mne: Sto¤d till sysselsa¤ttningsskapande initiativ Kan kommissionen utarbeta en ja¤mfo¤rande redogo¤relse o¤ver de sto¤d och befrielser fr(cid:229)n sociala avgifter som beviljas i de olika medlemsstaterna fo¤r arbetslo¤sa som vill starta eget fo¤retag eller etablera sig inom de fria yrkena? P(cid:229) vilket sa¤tt anser kommissionen att dessa olika sto¤dsystem kan inverka p(cid:229) konkurrensen?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4025/97 do Deputado Graham WATSON à Comissão. Instrumentos financeiros destinados a obter verbas para a política regional

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
European Investment Fund
Structural Funds
regional policy

text: C 304/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 (98/C 304/10) PERGUNTA ESCRITA E-4025/97 apresentada por Graham Watson (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Instrumentos financeiros destinados a obter verbas para a pol(cid:14)·tica regional Quando pensa a Comissa(cid:152)o iniciar os estudos sobre a eventual utiliza(cid:231)a(cid:152)o de novos instrumentos financeiros destinados a obter verbas para a pol(cid:14)·tica regional? Resposta da Comissa·ria Monika Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Mar(cid:231)o de 1998) No contexto do seu documento «Agenda 2000» e da revisa(cid:152)o dos actuais regulamentos dos fundos estruturais para o per(cid:14)·odo posterior a 1999, a Comissa(cid:152)o esta· a realizar um conjunto de estudos sobre as va·rias possibilidades de utilizar novos instrumentos financeiros. Ale·m disso, pretende elaborar um relato·rio sobre a futura concessa(cid:152)o de apoio no a(cid:136)mbito da pol(cid:14)·tica de coesa(cid:152)o e a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de diversos instrumentos de assiste(cid:136)ncia financeira, atribuindo especial aten(cid:231)a(cid:152)o a‘ ideia de que, futuramente, o apoio financeiro devera· primar por um equil(cid:14)·brio mais judicioso entre a concessa(cid:152)o de subven(cid:231)o(cid:152)es e outros tipos de financiamento, como empre·stimos (com ou sem bonifica(cid:231)o(cid:152)es de juros), garantias de empre·stimos ou tomadas de participa(cid:231)a(cid:152)o, consoante a natureza do investimento em causa. A Comissa(cid:152)o considerara· em que medida o elemento de subven(cid:231)a(cid:152)o das interven(cid:231)o(cid:152)es dos fundos estruturais pode ser parcialmente substitu(cid:14)·do ou utilizado como meio de mobilizar outros recursos (por exemplo, privados), no intuito de reduzir os encargos do or(cid:231)amento comunita·rio, sem deixar, contudo, de produzir o impacto de coesa(cid:152)o desejado. Como parte deste exerc(cid:14)·cio, esta· presentemente em curso um estudo sobre o impacto das medidas de engenharia financeira num conjunto de actuais programas financiados pelo Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional. Apo·s uma aprecia(cid:231)a(cid:152)o de pol(cid:14)·ticas ao n(cid:14)·vel da Comissa(cid:152)o, espera-se que os debates com o Banco Europeu de Investimento (BEI), o Fundo Europeu de Investimento e as institui(cid:231)o(cid:152)es seleccionadas nos Estados-membros permitam definir, do ponto de vista te·cnico, os diversos regimes de ajuda a considerar. Os resultados desses estudos e debates tera(cid:152)o em conta o novo mandato atribu(cid:14)·do ao BEI, na seque(cid:136)ncia do Conselho Europeu de Amsterda(cid:152)o, de incentivar o desenvolvimento das pequenas e me·dias empresas (PME), eventualmente recorrendo a capitais de risco, com o envolvimento do sector da banca privada. (98/C 304/11) PERGUNTA ESCRITA E-4036/97 apresentada por Bryan Cassidy (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: A regulamenta(cid:231)a(cid:152)o brita(cid:136)nica de 1996 sobre a responsabilidade obrigato·ria do fabricante (res(cid:14)·duos de embalagens) Pode a Comissa(cid:152)o confirmar que vai abrir um processo por infrac(cid:231)a(cid:152)o contra o Reino Unido pela sua implementa(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 94/62/CE (1) e elaborar uma lista das queixas da Comissa(cid:152)o? (1) JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 10. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o informa o Senhor Deputado de que esta· actualmente em curso um processo por infrac(cid:231)a(cid:152)o contra o Reino Unida relativo a‘ implementa(cid:231)a(cid:152)o parcial da Directiva 94/62/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 20 de Dezembro de 1994, relativa embalagens e res(cid:14)·duos de embalagens


title: RÈGLEMENT (CE) N° 102/98 DE LA COMMISSION du 14 janvier 1998 fixant le prix du marché mondial du coton non égrené et établissant le montant de l'avance de l'aide

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid
world market price

formats: pdf print

text: 15. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/37 RÈGLEMENT (CE) No 102/98 DE LA COMMISSION du 14 janvier 1998 fixant le prix du marché mondial du coton non égrené et établissant le montant de l’avance de l’aide LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu l’acte d’adhésion de la Grèce, et notamment les para- graphes 3 et 10 du protocole no 4 concernant le coton, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1553/95 du Conseil (1), fixant vu le règlement (CE) no 1554/95 du Conseil, du 29 juin 1995, les règles générales du régime d’aide au coton et abrogeant le règlement (CEE) no 2169/81 (2), modifié par le règlement (CE) no 1584/96 (3), et notam- ment ses articles 3, 4 et 5, considérant que, suivant l’article 3 du règlement (CE) no 1554/95, un prix du marché mondial du coton non égrené est déterminé périodiquement à partir du prix du marché mondial constaté pour le coton égrené en tenant compte du rapport historique entre le prix retenu pour le coton égrené et celui calculé pour le coton non égrené; que ce rapport historique a été établi à l’article 1er para- graphe 2 du règlement (CEE) no 1201/89 de la Commis- sion, du 3 mai 1989, portant modalités d’application du régime d’aide pour le coton (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1740/97 (5); que dans le cas où le prix du marché mondial ne peut pas être ainsi déterminé, ce prix est établi sur la base du dernier prix déterminé; considérant que, aux termes de l’article 4 du règlement (CE) no 1554/95, le prix du marché mondial du coton répondant à égrené est déterminé pour un produit certaines caractéristiques et en tenant compte des offres et des cours les plus favorables sur le marché mondial entre ceux qui sont considérés comme représentatifs de la tendance réelle du marché; que, aux fins de cette déter- il est établi une moyenne des offres et des mination, cours constatés sur une ou plusieurs bourses européennes pour un produit caf pour un port de l’Europe du Nord provenant de différents pays fournisseurs considérés comme étant les plus représentatifs pour le commerce toutefois, des adaptations de ces international; que, critères pour la détermination du prix du marché mondial du coton égrené sont prévues pour tenir compte (1) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 45. (2) JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 48. (3) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 16. (4) JO L 123 du 4. 5. 1989, p. 23. (5) JO L 244 du 6. 9. 1997, p. 1. des différences justifiées par la qualité du produit livré ou par la nature des offres et des cours; que ces adaptations sont fixées à l’article 2 du règlement (CEE) no 1201/89; considérant que l’application des critères visés ci-dessus conduit à fixer le prix du marché mondial du coton non égrené au niveau indiqué ci-après; considérant que l’article 5 paragraphe 3 du règlement (CE) no 1554/95 prévoit que le montant de l’avance de l’aide est égal au prix d’objectif diminué du prix du marché mondial ainsi que d’une réduction calculée suivant la formule applicable en cas de dépassement de la quantité maximale garantie mais sur la base de la produc- tion estimée de coton non égrené majorée de 15 %; que le règlement (CE) no 1670/97 de la Commission (6) a fixé le niveau de production estimée pour la campagne 1997/ 1998; que l’application de cette méthode conduit à établir le montant de l’avance par État membre au niveau indiqué ci-après, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Le prix du marché mondial du coton non égrené, 1. visé à l’article 3 du règlement (CE) no 1554/95, est fixé à 35,315 écus par 100 kilogrammes. Le montant de l’avance de l’aide visée à l’article 5 2. paragraphe 3 du règlement (CE) no 1554/95 est de:  32,079 écus par 100 kilogrammes pour l’Espagne,  38,138 écus par 100 kilogrammes pour la Grèce,  70,985 écus par 100 kilogrammes pour les autres États membres. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 15 janvier 1998. (6) JO L 237 du 28. 8. 1997, p. 1. L 9/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 15. 1. 98 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 14 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4065/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. IRAP e disoccupazione

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
corporation tax
investment cost
job creation
local tax
obstacle to development
principle of subsidiarity
unemployment
wage cost

text: C 323/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 21. 10. 98 Risposta data dal Sig. de Silguy a nome della Commissione (30 gennaio 1998) I progetti finanziati con i fondi della Banca europea degli investimenti (BEI), nel quadro del programma «Roma 2000», sono stati scelti individualmente dalla BEI stessa, conformemente ai propri criteri, in quanto rispondono all(cid:146)urgente esigenza di miglioramento delle infrastrutture di Roma e devono avere ripercussioni a lungo termine significative e permanenti sull(cid:146)economia. L(cid:146)esame dei progetti effettuato dalla BEI ha confermato la capacita‘ tecnica dei promotori di realizzare in modo soddisfacente questi investimenti. Fra i progetti del programma per il Giubileo alcuni singoli lavori di maggiore dimensione richiedono in effetti una procedura di autorizzazione relativamente lunga: per tale motivo sono state rafforzate le funzioni di vigilanza e di coordinamento da parte delle autorita‘ nazionali. I fondi della BEI sono a disposizione delle autorita‘ nazionali che li erogano parallelamente all(cid:146)avanzamento dei lavori. Un resoconto dei pagamenti e‘ presentato al Parlamento italiano con scadenza semestrale. (98/C 323/04) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3931/97 di John Cushnahan (PPE) alla Commissione (4 dicembre 1997) Oggetto: Concorrenza Puo‘ la Commissione far sapere se l(cid:146)attuale situazione in Irlanda, dove non e‘ consentita la vendita di lenti da lettura/d(cid:146)ingrandimento pronte per l(cid:146)uso nelle farmacie, costituisce una pratica restrittiva ai sensi delle disposizioni del trattato CE in materia di concorrenza? Risposta data dal Sig. Van Miert in nome della Commissione (13 gennaio 1998) La Commissione non e‘ purtroppo in grado di rispondere a tale interrogazione, dato che non dispone di sufficienti informazioni. La Commissione invita pertanto l(cid:146)onorevole deputato a comunicare ai suoi servizi se la situazione da lui descritta deriva da disposizioni della legislazione irlandese o da provvedimenti amministrativi, o se e‘ invece provocata dal rifiuto di uno o piu‘ fornitori di vendere occhiali da lettura alle farmacie. (98/C 323/05) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4065/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (14 gennaio 1998) Oggetto: IRAP e disoccupazione I settori piu‘ colpiti dall(cid:146)imposta IRAP saranno quelli che impegnano piu‘ manodopera: i liberi professionisti, i commercianti, gli artigiani, gli agricoltori, i trasportatori, gli edili, ecc. Inoltre, l(cid:146)IRAP colpisce anche gli investimenti perche· tassa gli interessi sui debiti e anche questo produrra‘ ripercussioni negative sull(cid:146)occupazione perche· cadra‘ ogni incentivo ad investire per sviluppare le imprese o per crearne di nuove, con buona pace dei nuovi posti di lavoro previsti dal governo italiano. Si chiede se alla vigilia del Vertice europeo sull(cid:146)occupazione, la strada fiscale seguita dal ministro italiano Visco non sia in contrasto con la strategia complessiva della Commissione, del Consiglio e del Parlamento europeo. Risposta data dal Sig. Monti in nome della Commissione (30 marzo 1998) L(cid:146)IRAP (Imposta Regionale sulle Attivita‘ Produttive) e‘ una nuova imposta regionale, applicabile in Italia a partire dal 1998, in sostituzione di numerosi tributi e contributi


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3981/97 do Deputado Angela BILLINGHAM à Comissão. Análise comparativa dos salários mínimos nacionais na Europa

eurovoc_concepts:
EU statistics
access to information
economic statistics
labour market
pay policy
remuneration of work
source of information
wage determination

text: 2. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 304/5 (98/C 304/06) PERGUNTA ESCRITA E-3940/97 apresentada por Maren Gu¤ nther (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Apoio estrutural e duradouro a redes culturais no dom(cid:14)·nio das artes ce·nicas e do especta·culo No contexto do Programa «Caleidosco·pio», a Comissa(cid:152)o concede apoio a redes culturais europeias a t(cid:14)·tulo de projectos-piloto. Todavia, na(cid:152)o se observa um apoio estrutural cont(cid:14)·nuo que permita a essas redes elaborarem planos a longo prazo das actividades que se propo(cid:152)em levar a efeito. Tenciona a Comissa(cid:152)o seguir as recomenda(cid:231)o(cid:152)es da Comissa(cid:152)o para a Cultura do PE e conceder, no futuro, um 1. apoio estrutural e de longo prazo? Sera· que se preve(cid:136) que o programa «Caleidosco·pio» para 1998 contemple redes culturais no dom(cid:14)·nio das 2. artes ce·nicas e do especta·culo? Resposta dada por Marcelino Oreja em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o recorda que o programa comunita·rio Caleidosco·pio tem uma dura(cid:231)a(cid:152)o limitada de tre(cid:136)s anos e entra em 1998 no u·ltimo ano de exerc(cid:14)·cio. Por outro lado, em conformidade com a Decisa(cid:152)o 719/96/CE do Parlamento e do Conselho, de 29 de Mar(cid:231)o de 1996, que cria um programa de apoio a‘s actividades art(cid:14)·sticas e culturais de dimensa(cid:152)o europeia (1), o programa Caleidosco·pio devido aos limites or(cid:231)amentais que lhe sa(cid:152)o impostos, na(cid:152)o concede aux(cid:14)·lios estruturais a‘s infra-estruturas das redes, privilegiando antes o apoio aos projectos ou a‘s ac(cid:231)o(cid:152)es que os realizam. Por fim, tendo em conta a dura(cid:231)a(cid:152)o limitada do programa, por um lado, e a regra da anualidade do or(cid:231)amento comunita·rio, por outro, o apoio comunita·rio na(cid:152)o pode ser concedido, actualmente, a um beneficia·rio a longo prazo. Contudo, a Comissa(cid:152)o recorda que na selec(cid:231)a(cid:152)o e· dada prioridade aos projectos que implicam uma coopera(cid:231)a(cid:152)o duradoura. Neste contexto, a Comissa(cid:152)o chama a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para o facto de que um nu·mero importante de redes de qualidade sa(cid:152)o seleccionadas, no quadro do programa Caleidosco·pio, por va·rios anos consecutivos. E· nomeadamente o caso da rede «Germina(cid:231)o(cid:152)es» que opera no dom(cid:14)·nio das artes pla·sticas, dom(cid:14)·nio que interessa mais particularmente o Senhor Deputado. Ale·m disso, no quadro de outras pol(cid:14)·ticas ou programas comunita·rios e de outras partes do or(cid:231)amento comunita·rio › em especial, a parte A › esta(cid:152)o previstas pela Comunidade possibilidades em mate·ria de apoio estrutural. A ac(cid:231)a(cid:152)o de apoio a‘s estruturas transeuropeias desenvolvida a t(cid:14)·tulo da rubrica A-3020 e· disso exemplo. No que diz respeito a‘s previso(cid:152)es em mate·ria de apoio a‘s redes culturais em 1998, a Comissa(cid:152)o procede actualmente ao registo e ao exame das candidaturas apresentadas no a(cid:136)mbito e em conformidade com as condi(cid:231)o(cid:152)es do referido programa Caleidosco·pio. O anu·ncio dos resultados do exerc(cid:14)·cio de 1998 esta· previsto para Abril. Por outro lado, para ale·m das possibilidades referidas, algumas outras, embora limitadas, sera(cid:152)o abertas a‘s redes no quadro do convite para apresenta(cid:231)a(cid:152)o de propostas que a Comissa(cid:152)o lan(cid:231)ara· ate· ao final do ano em mate·ria de apoio comunita·rio a projectos de desenvolvimento cultural a t(cid:14)·tulo da rubrica B3-2003. (1) JO L 99 de 20. 4. 1996 (98/C 304/07) PERGUNTA ESCRITA E-3981/97 apresentada por Angela Billingham (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Ana·lise comparativa dos sala·rios m(cid:14)·nimos nacionais na Europa Pode a Comissa(cid:152)o Europeia comunicar-me se e· efectuada com regularidade alguma aprecia(cid:231)a(cid:152)o ou ana·lise comparativa dos sala·rios m(cid:14)·nimos nacionais na Unia(cid:152)o Europeia? Honrou a Comissa(cid:152)o Europeia o compromisso assumido no seu parecer de 1993 sobre sala·rios equitativos, no qual reclama a adop(cid:231)a(cid:152)o de medidas para aumentar a transpare(cid:136)ncia no que se refere aos sala·rios?


title: WRITTEN QUESTION No. 4015/97 by Thomas MEGAHY to the Commission. Misleading advertising by airlines

text: C 196/58 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 (98/C 196/79) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4015/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Thomas Megahy (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Lentoyhtio¤iden harhaanjohtava mainonta Yhdistyneen kuningaskunnan mainontaa sa¤a¤televa¤ elin (Advertising Standards Authority) on a¤sketta¤in pa¤a¤tta¤nyt, etta¤ lentoyhtio¤iden ja matkatoimistojen on ilmoitettava mainoksissa matkustajille lentojen todellinen hinta, johon sisa¤ltyy lentokentta¤- ja muut verot, kausiluontoisuudesta johtuvat lisa¤maksut ja kaikki muut kulut. Onko komissio tietoinen muiden ja¤senvaltioiden tilanteesta ja voisiko se harkita direktiivia¤, joka yleista¤isi Britanniassa 1. tammikuuta 1998 voimaantulevan ka¤yta¤nno¤n? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1998) Komissio oli tyytyva¤inen kuullessaan Yhdistyneen kuningaskunnan aloitteesta parantaa lentomatkustajille annettavia tietoja kaikkien lentojen todellisista kustannuksista. Komissio ei ole kuullut vastaavanlaisista aloitteista muissa ja¤senvaltioissa. Komissio on kuitenkin ka¤ynnista¤nyt laajan tutkimuksen arvioidakseen lentokuljetuksesta tehta¤viin sopimuksiin sisa¤ltyvia¤ ehtoja kuluttajien na¤ko¤kulmasta. Yksi tarkasteltavista kysymyksista¤ on, miten matkustajille voidaan parhaiten riitta¤va¤lla¤ tavalla ilmoittaa ne tiedot (mukaan lukien hinnat), joiden perusteella he pa¤a¤tta¤va¤t sopimuksen tekemisesta¤. Asiasta kuullaan parhaillaan koko toimialaa. Komissio harkitsee, tarvitaanko tutkimuksen ja kuulemismenettelyn perusteella uusia aloitteita. (98/C 196/80) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4018/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Kreikkalaisen osaston perustaminen rakenteilla olevaan kolmanteen Eurooppa-kouluun Vaikka Brysselissa¤ on monilukuinen kreikkalainen yhteiso¤, nykyisissa¤ kahdessa Brysselin Eurooppa-koulussa on vain yksi kreikkalainen osasto. Tilintarkastustuomioistuimen muuton Luxembourgista ja Kyproksen liittymisen Euroopan unioniin odotetaan la¤hitulevaisuudessa lisa¤a¤va¤n huomattavasti kreikkaa puhuvien henki- lo¤iden ma¤a¤ra¤a¤ Brysselissa¤, ja samaan aikaan on havaittavissa, etta¤ jatkuvasti yha¤ enemma¤n kreikkalaisia muuttaa Brysseliin asumaan. Komissiolta kysyta¤a¤n, aikooko se ryhtya¤ toimiin toisen kreikkalaisen osaston perustamiseksi rakenteilla olevaan Brysselin Eurooppa-kouluun, jota pyynto¤a¤ jo hyvin suuri joukko vanhempia (320 allekirjoitusta) on asettunut tukemaan ja jota pysyva¤ Kreikan edustusto ei mitenka¤a¤n vastusta. Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998) Ainoastaan Eurooppa-kouluista vastaavalla, hallitusten va¤lisena¤ elimena¤ toimivalla johtokunnalla on valtuudet pa¤a¤tta¤a¤ opintojen suuntautumisesta ja ja¤rjesta¤misesta¤. Ta¤ma¤n vuoksi vain johtokunta voi aikanaan pa¤a¤tta¤a¤, mita¤ kieliosastoja Brysselissa¤ rakenteilla olevaan kolmanteen Eurooppa-kouluun tulee. Pa¤a¤to¤s on tehta¤va¤ koulun opetusja¤rjestelma¤n perustana olevia periaatteita noudattaen. Komissio on johtokunnan ja¤sen ja pita¤a¤ Eurooppa-koulujen moitteettoman toiminnan varmistamista ta¤rkea¤na¤. Se tulee pita¤ma¤a¤n huolen siita¤, etta¤ edella¤ mainittuja periaatteita noudatetaan


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4076/97 του Marie-France STIRBOIS προς την Επ τροπή. Ενισχύσεις σε όσους δημιουργούν θέσεις εργασίας

eurovoc_concepts:
aid system
business start-up
competition
employment aid
employment policy
job creation
self-employed person
social-security contribution

text: C 223/50 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 (98/C 223/59) Ue·ma: Fo·row IRAP GRAPTH ERVTHSH E-4064/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Sthn Itali·a o Ypoyrgo·w Oikonomikv· n eish·gage ton ne·o fo·ro «IRAP» (Imposta Regionale Attivita‘ Produttive = Perifereiako·w Fo·row epi· tvn Paragvgikv· n Drasthrioth·tvn) o opoi·ow den ypa·rxei se kammi·a a·llh xv· ra thw eyrvpai¤kh·w hpei·roy. O fo·row ayto·w den ypologi·zetai epi· th ba·sei tvn kerdv· n poy epife·rei h paragvgh· ayth· kaueayth·, ka·ti poy isxy·ei sthn ypo·loiph Eyrv· ph, alla· epi· th ba·sei toy ko·stoyw poy synde·etai me tiw paragvgike·w drasthrio·thtew, stiw opoi·ew perilamba·nontai to ko·stow ergasi·aw kai to ependytiko· ko·stow. Den kri·nei h Epitroph· o·ti h kata·stash ayth· yposka·ptei tiw prospa·ueiew poy kataba·llei h·dh h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh gia thn epi·teyjh thw forologikh·w enarmo·nishw; Koinh· apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-4063/97 kai E-4064/97 (17 Febroyari·oy 1998) Sy·mfvna me tiw diaue·simew plhrofori·ew, h akaua·risth forologikh· ba·sh gia ton ne·o topiko· fo·ro poy kalei·tai IRAP (Imposta regionale sulle attivita· produttive › perifereiako·w no·mow epi· tvn paragvgikv· n drasthrioth·tvn) ua perilamba·nei to poso· apo· ta akaua·rista e·soda apo· pvlh·seiw kai yphresi·ew poy xorhgh·uhkan apo· ton forologoy·meno. H kauarh· forologikh· ba·sh toy IRAP ua mporoy·se na diafe·rei apo· to kauaro· eiso·dhma vw syne·peia thw mh e·kptvshw orisme·nvn kathgoriv· n dapanv· n. H Epitroph· ua h·uele na ypenuymi·sei o·ti, pe·ran tvn dy·o odhgiv· n toy 1990 ariu. 90/434/EK thw 23 Ioyli·oy 1990 sxetika· me to koino· forologiko· kauestv· w gia tiw sygxvney·seiw, diaspa·seiw, eisfore·w energhtikoy· kai antallage·w metoxv· n poy aforoy·n etairei·ew diaforetikv· n kratv· n melv· n (1) kai 90/435/EK thw 23hw Ioyli·oy 1990 sxetika· me to koino· forologiko· kauestv· w to opoi·o isxy·ei gia tiw mhtrike·w kai uygatrike·w etairei·ew diaforetikv· n kratv· n melv· n1, den ypa·rxei enarmo·nish se koinotiko· epi·pedo ston tome·a thw a·meshw forologi·aw. Opoiodh·pote peraite·rv bh·ma prow thn katey·uynsh ayth·, ako·mh kai gia th belti·vsh thw leitoyrgi·aw thw esvterikh·w agora·w, apaitei· omo·fvnh apo·fash apo· to Symboy·lio ba·sei toy a· ruroy 100 thw synuh·khw EK. Kata· syne·peia, ta kra·th me·lh oysiastika· e·xoyn thn eyxe·reia na epile·goyn kai na kauori·zoyn ta systh·mata· toyw a·meshw forologi·aw, poy ypo·keintai mo·non sthn proy¤po·uesh o·ti plhroy·ntai oi genike·w ypoxrev· seiw poy aporre·oyn apo· th Synuh·kh, kai eidiko·tera ekei·new tvn mh diakri·sevn kai thw i·shw metaxei·rishw. Ba·sei thw erv· thshw toy Ajio·timoy Me·loyw, oi ypoxrev· seiw ayte·w, ek prv· thw o·cevw, den fai·netai na parabia·zontai apo· thn eisagvgh· toy fo·roy IRAP. (1) EE L 225 thw 20. 8. 1990 (98/C 223/60) GRAPTH ERVTHSH E-4076/97 ypobolh· : Marie-France Stirbois (NI) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Enisxy·seiw se o·soyw dhmioyrgoy·n ue·seiw ergasi·aw Mporei· h Epitroph· na paroysia·sei mia sygkritikh· ana· lysh sxetika· me enisxy·seiw kai tiw apallage·w apo· tiw koinvnike·w eisfore·w poy proble·pontai sta dia·fora kra·th me·lh gia a·nerga a·toma poy epiuymoy·n na dhmioyrgh·soyn dikh· toyw epixei·rhsh h· na gi·noyn eley·ueroi epaggelmati·ew; Mporei· h Epitroph· na dieykrini·sei poia· ei·nai h gnv· mh thw o·son afora· to ue·ma tvn epiptv· sevn poy e·xoyn gia ton antagvnismo· ta diaforetika· ayta· systh·mata;


title: WRITTEN QUESTION No. 4048/97 by Antonio TAJANI , Claudio AZZOLINI to the Commission. Independence of the Banca d'Italia

eurovoc_concepts:
EU Member State
Economic and Monetary Union
European Central Bank
Italy
administrative autonomy
central bank
economic policy
employment policy
interest
report

text: C 196/68 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 (98/C 196/92) WRITTEN QUESTION E-4047/97 by Antonio Tajani (UPE) and Claudio Azzolini (UPE) to the Council (15 January 1998) Subject: Independence of the Banca d(cid:146)Italia The future European Central Bank will be founded on the notion of the independence and autonomy of the existing central banks, in the context of the growing need for guaranteed freedom from political interference. Is the Council aware of the unacceptable pressure being exerted by the Italian government and the parties of the ruling coalition, as widely reported in the press, on Mr Antonio Fazio, the Governor of the Banca d(cid:146)Italia, to reduce the official interest rates? Has the Italian government at any point consulted the Council on the possibility of replacing Mr Fazio in the near future by persons from the Banca Centrale who would be closer to the ruling coalition? Does the Council not view any such initiatives as prejudicial to the independence of the Banca d(cid:146)Italia and as liable to jeopardize Italy(cid:146)s entry into, and capacity to remain within, the single European currency? What is the Council(cid:146)s position on the opinion expressed by Mr Fazio to the effect that structural reforms and a reduction in fiscal pressure are essential for participation in the single currency? Answer (30 March 1998) The Council does not intend to adopt a position on the allegations to which the Honourable Members refer in their question. The Council acknowledges that participation in the single currency requires the Member States to undertake major structural reforms. A number of reforms have already been carried out, and others are under way. With more specific reference to the Italian situation, the Council would remind the Honourable Members that it examined Italy(cid:146)s convergence programme for the period 1998-2000 at its meeting on 7 July 1997, and the 1998 Italian budget at its meeting on 19 January 1998. The results of its discussions were made public. (98/C 196/93) WRITTEN QUESTION E-4048/97 by Antonio Tajani (UPE) and Claudio Azzolini (UPE) to the Commission (14 January 1998) Subject: Independence of the Banca d(cid:146)Italia The future European Central Bank will be founded on the notion of the independence and autonomy of the existing central banks, in the context of the growing need for guaranteed freedom from political interference. Is the Commission aware of the unacceptable pressure being exerted by the Italian government and the parties of the ruling coalition, as widely reported in the press, on Mr Antonio Fazio, the Governor of the Banca d(cid:146)Italia, to reduce the official interest rates? Has the Italian government at any point consulted the Council on the possibility of replacing Mr Fazio in the near future by persons from the Banca Centrale who would be closer to the ruling coalition? Does the Commission not view any such initiatives as prejudicial to the independence of the Banca d(cid:146)Italia and as liable to jeopardize Italy(cid:146)s entry into, and capacity to remain within, the single European currency? What is the Commission(cid:146)s position on the opinion expressed by Mr Fazio to the effect that structural reforms and a reduction in fiscal pressure are essential for participation in the single currency?


title: QUESTION ECRITE no 4024/97 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Mesures en faveur des personnes handicapées

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
carriage of passengers
competence of the Member States
equal treatment
facilities for the disabled
public building
telecommunications


title: WRITTEN QUESTION No. 3984/97 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Alonso PUERTA , María SORNOSA MARTÍNEZ to the Commission. The labour situation in the coal-mines in the municipality of Acalândia (Brazil)

eurovoc_concepts:
Brazil
child labour
child protection
coal
coal industry
human rights
miner
non-governmental organisation
occupational safety
safety standard

text: C 196/48 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 (98/C 196/65) WRITTEN QUESTION E-3984/97 by Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL), Alonso Puerta (GUE/NGL) and Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) to the Commission (14 January 1998) Subject: The labour situation in the coal-mines in the municipality of Acala(cid:136)ndia (Brazil) The Centre for the Protection of Life and Human Rights in Acala(cid:136)ndia is an NGO working for the recognition of citizenship and against slave labour and overexploitation in the coal-mines. This NGO has been denouncing the exploitation and near-enslavement of workers in the Acala(cid:136)ndia coal-mines, where there are continual accidents owing to poor working conditions and work is being done by a group of children under 15 years old. According to information supplied by the NGO some of these coal-mines belong to the Viena and Pindare· steelworks. Can the Commission say whether it knows of these reports? Can it say whether it is monitoring the agreements between the EU and Brazil and Mercosur to ensure that the Brazilian Government enforces internationally recognized labour standards and conditions and the ban on child labour? Answer given by Mr Mar(cid:14)·n on behalf of the Commission (3 February 1998) The Commission is, naturally, aware of the abusive working practices and conditions which may prevail, in particular in mines, and sometimes involve children. A large number of associations, a variety of organisations, non-governmental organisations or private individuals draw the attention of the Commission to similar cases, which generally affect extremely deprived and defenceless communities. Exploitation (or worse) of workers arises from unsatisfactory economic and social conditions which result in situations of this type. Changing those conditions is a long-term task. It is reasonable to believe, however, that action taken by the Commission in its total relations with partner countries › and specifically cooperation with Brazil › is precisely designed to remedy this kind of situation upstream. Consequently, whenever action is liable to be effective, the Commission endeavours according to the facts in its possession to lobby the authorities through whichever channels it finds most appropriate. (98/C 196/66) WRITTEN QUESTION E-3992/97 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Council (15 January 1998) Subject: Racist violence in Germany According to data from the Federal Anti-Crime Agency, assaults by neo-Nazis have risen by 14% since last year, bringing the total to 5 173, the victims being Portuguese, Italians, Turks, Greeks and other workers. One victim of such violence was the Greek immigrant, Anastassios Dalakouras, who was seriously injured following an assault by right-wing extremists on 8 November 1997 in a village in Brandenburg


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4029/97 του Caroline JACKSON προς την Επ τροπή. Μέτρα ασφαλείας των οδικών φορτίων

eurovoc_concepts:
freight rate
harmonisation of standards
load
road safety
road transport
transport of dangerous goods
transport safety

text: 16. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 187/111 Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Febroyari·oy 1998) To ue·ma thw iatrikh·w peri·ualchw, symperilambanome·nhw kai thw noshlei·aw tvn cyxiatrika· asuenv· n, ypa·getai sthn armodio·thta tvn kratv· n melv· n. Ayto· den pro·keitai na alla· jei meta· thn epiky·rvsh thw Synuh·khw toy `msterntam. To ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy ua pre·pei synepv· w na apeyuy·nei thn erv· thsh· toy stiw ellhnike·w arxe·w. (98/C 187/170) GRAPTH ERVTHSH E-4028/97 ypobolh· : Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Na·rkew jhra·w kai koinotikh· boh·ueia Epikrotei· to Epitroph· thn apo·fash tvn Hnvme·nvn Basilei·oy na anauevrh·sei ta epi·peda thw anaptyjiakh·w boh·ueiaw poy pare·xei se xv· rew poy den ype·gracan th symfvni·a thw Ota·baw gia tiw na·rkew jhra·w; Den ua h·tan, synepv· w, sko·pimo na eishghuei· to Epitroph· thn yioue·thsh ek me·royw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw eno·w ana·logoy me·troy kata· tvn xvrv· n poy lamba·noyn koinotikh· anaptyjiakh· boh·ueia kai oi opoi·ew synexi·zoyn thn paragvgh· kai to empo·rio narkv· n jhra·w; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Febroyari·oy 1998) H Epitroph· epikrotei· ta me·tra ta opoi·a lamba·noyn ta kra·th me·lh gia thn antimetv· pish tvn tragikv· n synepeiv· n thw aney·uynhw kai a·ney diakri·sevn xrhsimopoi·hshw tvn xersai·vn narkv· n kata· prosvpikoy· se polle·w anaptysso·menew xv· rew kai ta opoi·a enuarry·noyn thn th·rhsh tvn o·rvn thw Synuh·khw gia thn apago·reysh tvn xersai·vn narkv· n kata· prosvpikoy·, h opoi·a ete·uh prow ypografh· sthn Ota·ba stiw 3 Dekembri·oy 1997. H Epitroph· ekfra·zei thn ikanopoi·hsh· thw gia to gegono·w o·ti polle·w anaptysso·menew xv· rew ype·gracan th synuh·kh thw Ota·baw stiw 3 kai 4 Dekembri·oy 1997. Vsto·so, h Epitroph· epishmai·nei o·ti oi dia·forew politike·w synergasi·aw gia thn ana·ptyjh, oi opoi·ew kauori·zontai se koinotiko· epi·pedo, den perilamba·noyn o·royw poy na synde·ontai me th sta·sh tvn dikaioy·xvn xvrv· n sto ue·ma tvn narkv· n kata· prosvpikoy·. Paro·l(cid:146)ayta·, sy·mfvna me to ch·fisma toy Symboyli·oy «Ana·ptyjh» thw 22aw Noembri·oy 1996 sxetika· me mia oloklhrvme·nh kai syntonisme·nh prose·ggish sto ue·ma thw katapole·mhshw tvn narkv· n kata· prosvpikoy· apoklei·ontai profanv· w apo· thn paroxh· vfelhma· tvn lo·gv energeiv· n gia thn a·rsh tvn narkopedi·vn, oi xv· rew oi opoi·ew endexome·nvw synexi·zoyn na pvloy·n, na para·goyn kai na apouhkey·oyn na·rkew kata· prosvpikoy·, ekto·w an pro·keitai gia ereynhtika· progra·mmata kai gia drasthrio·thtew ston anurvpistiko· tome·a kauv· w kai ype·r tvn eya·lvtvn koinoth·tvn. H epe·ktash tvn diata·jevn toy en lo·gv chfi·smatow sto sy·nolo thw politikh·w thw Koino·thtaw gia synergasi·a ston tome·a thw ana·ptyjhw ua pre·pei na ejetastei· sto plai·sio tvn syzhth·sevn gia to me·llon tvn sxe·sevn me tiw anaptysso·menew xv· rew prow thn katey·uynsh thw enua·rrynshw tvn en lo·gv xvrv· n na termati·soyn thn paragvgh·, thn apouh·keysh, to empo·rio kai th xrhsimopoi·hsh tvn narkv· n kata· prosvpikoy·. (98/C 187/171) GRAPTH ERVTHSH E-4029/97 ypobolh· : Caroline Jackson (PPE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Me·tra asfalei·aw tvn odikv· n forti·vn Uevrei· h Epitroph· anagkai·a th ue·spish koinotikh·w nomouesi·aw gia thn asfa·leia tvn forti·vn poy metafe·rontai me forthga· oxh·mata h· pistey·ei o·ti, an kai ypa·rxei koinotikh· nomouesi·a gia ta epiki·ndyna emporey·mata, ua mporoy·se na afeuei· stiw eunike·w arxe·w h ue·spish kai efarmogh· genikv· n me·trvn asfalei·aw gia ta en lo·gv forti·a, sto baumo· poy to kri·noyn sko·pimo sy·mfvna me to euniko· di·kaio;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4039/97 do Deputado María SORNOSA MARTÍNEZ à Comissão. Degradação das salinas em Alicante

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
European Commission
accession to an agreement
competence of the Member States
environmental protection
humid zone
nature reserve
protected area
protection of animal life


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4048/97 dos Deputados Antonio TAJANI , Claudio AZZOLINI à Comissão. Autonomia do Banco de Itália

text: C 196/68 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 6. 98 (98/C 196/92) PERGUNTA ESCRITA E-4047/97 apresentada por Antonio Tajani (UPE) e Claudio Azzolini (UPE) ao Conselho (15 de Janeiro de 1998) Objecto: Autonomia do Banco de Ita·lia O futuro Banco Central Europeu basear-se-a· nos princ(cid:14)·pios fundamentais da independe(cid:136)ncia e da autonomia dos Bancos Centrais que devera(cid:152)o ser cada vez mais protegidos contra as interfere(cid:136)ncias do poder pu·blico. Tem o Conselho conhecimento das presso(cid:152)es exercidas pelo Governo italiano e por for(cid:231)as parlamentares da maioria, de que a imprensa deu grande cobertura, contra o Governador do Banco de Ita·lia, Antonio Fazio, a fim de o levar a reduzir as taxas de juro oficiais? Ja· alguma vez o Governo italiano referiu ao Conselho a possibilidade de substituir, a breve prazo, Antonio Fazio por uma personalidade do Banco de Ita·lia mais pro·xima da actual maioria de Governo? Na(cid:152)o considera o Conselho que atitudes deste tipo prejudicam a autonomia do Banco de Ita·lia e po(cid:152)em em risco a participa(cid:231)a(cid:152)o e a permane(cid:136)ncia da Ita·lia na moeda u·nica europeia? Como avalia o Conselho a opinia(cid:152)o do Governador Fazio de que para fazer parte da moeda u·nica sa(cid:152)o indispensa·veis reformas estruturais e uma redu(cid:231)a(cid:152)o da pressa(cid:152)o fiscal? Resposta (30 de Mar(cid:231)o de 1998) O Conselho na(cid:152)o tem a inten(cid:231)a(cid:152)o de tomar posi(cid:231)a(cid:152)o sobre as alega(cid:231)o(cid:152)es referidas pelos Senhores Deputados na vossa pergunta. O Conselho reconhece que a adesa(cid:152)o a‘ moeda u·nica impo(cid:152)e aos Estados-membros profundas reformas estruturais. Algumas destas reformas ja· foram realizadas, outras encontram-se em curso de realiza(cid:231)a(cid:152)o. No que respeita especificamente a‘ situa(cid:231)a(cid:152)o italiana, o Conselho recorda que analisou o programa de converge(cid:136)ncia da Ita·lia para o per(cid:14)·odo de 1998-2000 na sessa(cid:152)o de 7 de Julho de 1997, e o or(cid:231)amento deste pa(cid:14)·s para 1998 na sessa(cid:152)o de 19 de Janeiro de 1998. Os resultados das suas delibera(cid:231)o(cid:152)es foram tornados pu·blicos. (98/C 196/93) PERGUNTA ESCRITA E-4048/97 apresentada por Antonio Tajani (UPE) e Claudio Azzolini (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Autonomia do Banco de Ita·lia O futuro Banco Central Europeu basear-se-a· nos princ(cid:14)·pios fundamentais da independe(cid:136)ncia e da autonomia dos Bancos Centrais que devera(cid:152)o ser cada vez mais protegidos contra as interfere(cid:136)ncias do poder pu·blico. Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento das presso(cid:152)es exercidas pelo Governo italiano e por for(cid:231)as parlamentares da maioria, de que a imprensa deu grande cobertura, contra o Governador do Banco de Ita·lia, Antonio Fazio, a fim de o levar a reduzir as taxas de juro oficiais? Ja· alguma vez o Governo italiano referiu ao Conselho a possibilidade de substituir, a breve prazo, Antonio Fazio por uma personalidade do Banco de Ita·lia mais pro·xima da actual maioria de Governo? Na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o que atitudes deste tipo prejudicam a autonomia do Banco de Ita·lia e po(cid:152)em em risco a participa(cid:231)a(cid:152)o e a permane(cid:136)ncia da Ita·lia na moeda u·nica europeia? Como avalia a Comissa(cid:152)o a opinia(cid:152)o do Governador Fazio de que para fazer parte da moeda u·nica sa(cid:152)o indispensa·veis reformas estruturais e uma redu(cid:231)a(cid:152)o da pressa(cid:152)o fiscal?


title: QUESTION ECRITE no 4013/97 de Patricia McKENNA à la Commission. Système de métro léger de Dublin, Luas

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Leinster
carriage of passengers
national transport
public transport
underground railway

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/109 Les civelles sont pe(cid:136)che·es alors qu(cid:146)elles remontent les rivie‘res au dernier stade de leur migration depuis la Mer des Sargasses. Jusqu(cid:146)a‘ pre·sent, la gestion des pe(cid:136)cheries de civelles e·tait principalement de la compe·tence des E· tats membres qui ont adopte· une se·rie de mesures nationales de contro(cid:136)le, en fonction des syste‘mes traditionnels d(cid:146)exploitation et d(cid:146)utilisation. Cinq E· tats membres interdisent la pe(cid:136)che commerciale des civelles et des anguillettes, alors qu(cid:146)une interdiction a‘ un niveau re·gional est en vigueur dans un sixie‘me E· tat membre. Dans les E· tats membres me·ridionaux, dans lesquels il est de tradition de consommer des anguilles de petite taille, la pe(cid:136)che de la civelle est autorise·e, cependant, des contro(cid:136)les sont effectue·s sur les engins de pe(cid:136)che, l(cid:146)ouverture de la saison de pe(cid:136)che, ainsi que sur les permis de pe(cid:136)che et autorisations de commercialisation. Un re·cent rapport sur la gestion de l(cid:146)anguille d(cid:146)Europe (action concerte·e › programme de recherche dans les domaines de l(cid:146)agriculture et de l(cid:146)agro-industrie (AIR) A94-1939) a re·ve·le· que le taux de retour des civelles est en baisse. En raison de cette situation pre·occupante, en septembre 1997, la Commission a demande· l(cid:146)avis du Conseil International pour l(cid:146)Exploration de la Mer (CIEM) concernant les mesures de gestion pouvant e(cid:136)tre adopte·es afin d(cid:146)assurer un de·veloppement viable des pe(cid:136)cheries d(cid:146)anguilles au sein de la Communaute·. Cet avis devrait e(cid:136)tre formule· en 1998 et toutes les propositions concernant des mesures de gestion e·ventuelles, y compris le repeuplement, seront reporte·s jusqu(cid:146)a‘ cette date. En ce qui concerne d(cid:146)e·ventuelles restrictions au commerce des civelles vers des pays tiers, dans le respect des re‘gles de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC) et a‘ la lumie‘re des analyses e·voque·es plus haut et tout autre e·le·ment d(cid:146)appre·ciation requis, la Commission prendra les initiatives approprie·es. (98/C 187/167) QUESTION E· CRITE E-4013/97 pose·e par Patricia McKenna (V) a‘ la Commission (14 janvier 1998) Objet: Syste‘me de me·tro le·ger de Dublin, Luas Quel est le montant des fonds communautaires octroye·s pour financer les travaux pre·paratoires relatifs a‘ la section de Ballymun du Luas, syste‘me de me·tro le·ger de Dublin? Combien l(cid:146)UE a-t-elle octroye· jusqu(cid:146)ici aux travaux pre·paratoires de l(cid:146)ensemble du projet Luas? Entend-elle octroyer d(cid:146)autres fonds a‘ ces travaux pre·paratoires dans un avenir proche? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (6 fe·vrier 1998) Dans le cadre du programme ope·rationnel Transport (1994-1999), il est propose· d(cid:146)assurer le cofinancement d(cid:146)un montant de 216 millions d(cid:146)e·cus de de·penses concernant le projet LUAS a‘ un taux d(cid:146)aide de 65 % (c(cid:146)est-a‘-dire une aide du Fonds europe·en de de·veloppement re·gional de 140 millions d(cid:146)e·cus). A‘ la suite de la re·cente e·valuation a‘ mi-parcours du cadre communautaire d(cid:146)appui (CCC) irlandais, il a e·te· convenu d(cid:146)accorder un montant supple·mentaire de 10 millions d(cid:146)e·cus pour le financement des travaux pre·paratoires concernant la troisie‘me ligne LUAS a‘ destination de Ballymun. Les chiffres les plus re·cents concernant ce projet se rapportent aux de·penses effectue·es jusqu(cid:146)au 5 octobre 1997. A‘ cette date, des de·penses d(cid:146)un montant de 20 471 millions d(cid:146)e·cus ont e·te· cofinance·es au titre des travaux pre·paratoires concernant l(cid:146)ensemble du projet LUAS dont 0,045 million d(cid:146)e·cus se rapportant a‘ ligne de Ballymun. Un montant supple·mentaire de 0,082 million d(cid:146)e·cus de de·penses non cofinance·es se rapporte aux travaux pre·paratoires relatifs a‘ l(cid:146)extension jusqu(cid:146)a‘ Sandyford. A‘ la suite de l(cid:146)e·valuation a‘ mi-parcours, il a e·te· convenu que le comite· de suivi du CCC prendra une de·cision de·finitive au sujet de ce projet au printemps 1998. En attendant cette date, a‘ laquelle le projet fera l(cid:146)objet d(cid:146)une e·valuation et d(cid:146)une prise de de·cision, les travaux pre·paratoires de planification et de conception concernant le projet LUAS continueront par conse·quent a‘ e(cid:136)tre finance·s


title: WRITTEN QUESTION No. 4071/97 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Nutritional labelling

eurovoc_concepts:
consumer information
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
nutrition

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/119 Salliiko eurooppalainen lainsa¤a¤da¤nto¤ ta¤ma¤n fosforihappoesterin ka¤yto¤n? Onko maatalouden hyva¤a¤ ka¤yta¤nto¤a¤ koskevien toimintasa¤a¤nto¤jen mukaista ruiskuttaa ta¤ta¤ ainetta lentokoneesta oliivipuiden ohella myo¤skin Orgivan kyla¤n asukkaiden eli miesten, naisten, lasten, vauvojen seka¤ satunnaisten turistien pa¤a¤lle? Mita¤ Euroopan komissio aikoo tehda¤ ta¤ma¤n epa¤kohdan poistamiseksi? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Dimetoaatti on tuhohyo¤nteisten torjuntaan ka¤ytetty tehoaine, jonka ka¤yto¤lle kasvinsuojeluaineissa useimmat ja¤senvaltiot antoivat luvan ennen kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15. heina¤kuuta 1991 annetun direktiivin 91/414/ETY (1) ta¤yta¤nto¤o¤npanopa¤iva¤a¤ (25. heina¤kuuta 1993). Na¤in ollen ja¤senvaltiot voivat edelleen sallia sen ka¤yto¤n mainitun direktiivin 8 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla. Direktiivin 91/414/ETY mukaan ja¤senvaltion on kasvinsuojeluaineen salliessaan varmistuttava siita¤, etta¤ tuotteella ei missa¤a¤n tavanomaisissa ka¤ytto¤olosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia ihmisen tai ela¤inten terveyteen joko suoraan tai epa¤suorasti. Direktiivin 3 artiklassa sa¤a¤deta¤a¤n myo¤s, etta¤ kasvinsuojeluaineita on ka¤ytetta¤va¤ asianmukaisesti. Asianmukaisella ka¤yto¤lla¤ tarkoitetaan edella¤ mainittujen turvallisuusvaatimusten ta¤ytta¤mista¤ ja hyva¤n kasvinsuojeluka¤yta¤nno¤n periaatteiden noudattamista. Parlamentin ja¤senen mainitsemat seikat na¤ytta¤va¤t viittaavaan tilanteeseen, jossa mainittuja sa¤a¤nno¤ksia¤ ei noudateta. Komissio pyyta¤a¤ Espanjan viranomaisilta lisa¤tietoja asiasta ja toimenpiteista¤, jotka on toteutettu mainittujen sa¤a¤nno¤sten noudattamiseksi lentokoneruiskutusten yhteydessa¤. (1) EYVL L 230, 19. 8. 1991. (98/C 187/184) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4070/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Phillip Whitehead (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuoteselosteet Onko komissio samaa mielta¤ siita¤, etta¤ EU:n tulevassa elintarvikepolitiikassa › esimerkiksi mahdollisesti laadittavassa puitedirektiivissa¤, jossa vieda¤a¤n vihrea¤n kirjan tavoitteita eteenpa¤in › on otettava huomioon ravinnon merkitys ja kuluttajien tarve saada ravitsevaa ja terveellista¤ ruokaa? (98/C 187/185) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4072/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Phillip Whitehead (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuoteselosteet Onko komissio samaa mielta¤ siita¤, etta¤ ta¤lla¤ hetkella¤ ka¤yto¤ssa¤ olevat ristiriitaiset ja epa¤selva¤t elintarvikkeiden tuoteselosteiden maininnat kuten (cid:148)kevyt(cid:148) ja (cid:148)va¤ha¤rasvainen(cid:148) aiheuttava sen, etta¤ kuluttajien on vaikeaa luottaa ta¤llaisiin mainintoihin, vaikka sisa¤lto¤a¤ koskevat maininnat voisivat olla hyo¤dyllisia¤ kuluttajille, jos niita¤ kontrolloitaisiin tiukemmin? Suunnitteleeko komissio, etta¤ ta¤llaisten sisa¤lto¤a¤ koskevien mainintojen kontrolloin- ti otettaisiin ka¤sitelta¤va¤ksi tulevan tuoteselostusten uudelleentarkastelun yhteydessa¤?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4044/97 do Deputado Jesús CABEZÓN ALONSO à Comissão. Adiamento da proibição de volantas

eurovoc_concepts:
catch of fish
fishing net
fishing regulations
proposal (EU)
sea fish

text: C 187/114 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 98 (98/C 187/177) PERGUNTA ESCRITA E-4044/97 apresentada por Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Adiamento da proibi(cid:231)a(cid:152)o de volantas Por que motivos adiou a Comissa(cid:152)o a apresenta(cid:231)a(cid:152)o de uma nova proposta para proibir as redes de emalhar derivantes ou volantas nas capturas de atum? Por que raza(cid:152)o a Comissa·ria Bonino renunciou a‘ sua promessa de apresentar a proposta ate· finais de 1997? Esta· a Comissa(cid:152)o consciente de que a sua proposta de 1994 se encontra bloqueada a n(cid:14)·vel do Conselho? Por que motivo aceitou e se conformou a Comissa(cid:152)o com este bloqueio a n(cid:14)·vel do Conselho? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Janeiro de 998) A Comissa(cid:152)o tinha-se comprometido a procurar com a Preside(cid:136)ncia do Conselho e com os Estados-membros em causa a melhor forma de obter o desbloqueamento, no Conselho, do processo relativo a‘s redes de emalhar de deriva. O bloqueamento do processo no Conselho na(cid:152)o resulta da Comissa(cid:152)o, que exprimiu va·rias vezes o seu desejo de participar na constru(cid:231)a(cid:152)o de uma solu(cid:231)a(cid:152)o, mas da impossibilidade de encontrar uma maioria qualificada. Agora que a Preside(cid:136)ncia brita(cid:136)nica anunciou a sua inten(cid:231)a(cid:152)o de apresentar ao Conselho uma proposta de compromisso, a Comissa(cid:152)o espera que esta iniciativa permitira· obter uma solu(cid:231)a(cid:152)o duradoura e equitativa e, nesse sentido, associara· os seus esfor(cid:231)os aos da Preside(cid:136)ncia. (98/C 187/178) PERGUNTA ESCRITA E-4046/97 apresentada por Ernesto Caccavale (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Viola(cid:231)a(cid:152)o das normas relativas aos concursos pu·blicos No a(cid:136)mbito do processo de adjudica(cid:231)a(cid:152)o de contratos pu·blicos previsto na Conven(cid:231)a(cid:152)o de Lome·, a sociedade italiana ITAMSIDER ganhou um concurso organizado na Maurita(cid:136)nia, na seque(cid:136)ncia do qual forneceu material a‘quele pa(cid:14)·s. Este, pore·m, apesar de ter recebido o material nas devidas condi(cid:231)o(cid:152)es, recusou-se a pedir o respectivo pagamento a‘ Comissa(cid:152)o Europeia, alegando motivos › na(cid:152)o fundamentados nem provados › de deficie(cid:136)ncia te·cnica. Na realidade, a recusa deveu-se ao facto de, muito honestamente, a ITAMSIDER se ter negado a pagar as «luvas» exigidas para o fornecimento dos documentos necessa·rios para desbloquear os referidos pagamentos. Ale·m disso, o representante local da Comissa(cid:152)o mandou efectuar uma peritagem suma·ria, na(cid:152)o contradito·ria, que foi posteriormente declarada irregular pelo Tribunal de Primeira Insta(cid:136)ncia do Luxemburgo (Aco·rda(cid:152)o de 25. 6. 1997 › Primeira Sec(cid:231)a(cid:152)o no processo T-7/96). Pore·m, ao examinar o processo, o Tribunal decidiu na(cid:152)o tomar em considera(cid:231)a(cid:152)o a grava(cid:231)a(cid:152)o de uma comunica(cid:231)a(cid:152)o telefo·nica que revelava, de forma inequ(cid:14)·voca, o pedido de «luvas» formulado por elementos da sociedade mauritana. E· fa·cil concluir que a empresa italiana se confrontou com um comportamento criminoso que, no entanto, na(cid:152)o e· reconhecido como tal na Maurita(cid:136)nia, pois trata-se, ao que parece, de «pra·tica corrente». Por outras palavras, esse comportamento parece beneficiar de uma impunidade que constitui um obsta·culo ao bom funcionamento das institui(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias. 1. Perante esta situa(cid:231)a(cid:152)o, pode a Comissa(cid:152)o indicar que tipo de recurso e· poss(cid:14)·vel utilizar para fazer face a problemas deste tipo, atendendo a que mesmo os procedimentos previstos pela DG XX para intensificar a luta contra a fraude e proteger os interesses financeiros da Comunidade sa(cid:152)o impotentes face a comportamentos como os acima descritos? Pode igualmente a Comissa(cid:152)o emitir um parecer geral sobre este caso e indicar que medidas sera(cid:152)o tomadas 2. para oferecer maiores garantias aos empresa·rios europeus?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4075/97 van Concepció FERRER aan de Commissie. KMO's en de buitengewone top van Luxemburg

eurovoc_concepts:
employment policy
fight against unemployment
job creation
small and medium-sized enterprises
social partners

text: C 310/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 Hoe denkt de Commissie dit geweldige probleem aan te pakken, met name in het licht van het besluit dat onlangs op de Werkloosheidstop van Luxemburg genomen is, waar de duidelijke wil werd getoond om gecoo¤rdineerde pogingen tot terugdringing van de werkloosheid in de EU te ondernemen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (3 februari 1998) De Commissie is zich volkomen bewust van de sociale en economische betekenis van de tabaksteelt in Europa, en meer in het bijzonder in Griekenland. Daarom heeft zij in haar verslag over de gemeenschappelijke marktordening in de sector ruwe tabak (1) voorgesteld de communautaire steunverlening aan deze sector voort te zetten. De steunregeling voor de tabaksteelt moet echter wel grondig worden hervormd om de productie van tabak van betere kwaliteit in de Gemeenschap te bevorderen. Zeer binnenkort zal de Commissie aan de Raad en het Parlement een ontwerp-verordening voorleggen om uitvoering te geven aan de hervorming die in het verslag is voorgesteld. (1) COM(96) 554 def. (98/C 310/13) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4075/97 van Concepcio· Ferrer (PPE) aan de Commissie (14 januari 1998) Betreft: KMO(cid:146)s en de buitengewone top van Luxemburg De Commissie heeft de vertegenwoordigers van de KMO(cid:146)s niet betrokken bij de werkzaamheden ter voorbereiding van de richtsnoeren die op de buitengewone Europese Raad over de werkgelegenheid zijn voorgesteld. Als gevolg van de mondialisering van de economie worden de KMO(cid:146)s echter met specifieke uitdagingen geconfronteerd. Verder spelen de KMO(cid:146)s in de Europese Unie een belangrijke rol bij het scheppen van werkgelegenheid. Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zij denkt te nemen om de KMO(cid:146)s te betrekken bij het uitstippelen van beleid dat hen aangaat? Aantwoord ven de heer Flynn namens de Commissie (12 maart 1998) Verscheidene Europese organisaties van de sociale partners waarvan kleine en middelgrote bedrijven (MKB(cid:146)s) lid zijn, hebben deelgenomen aan het proces dat leidde tot de goedkeuring van de werkgelegenheidsrichtsnoeren voor 1998. Als lid van het Permanent Comite· voor de werkgelegenheid of als deel van de werkgeversdelegatie bij de onofficie¤le vergaderingen tussen de sociale partners en de stuurgroep van het comite· voor de werkgelegenheid en de arbeidsmarkt hebben de vertegenwoordigers van de MKB(cid:146)s in de voornaamste Europese organisaties gelegenheid gehad hun standpunt inzake de inhoud van de richtsnoeren en hun bijdrage aan het proces kenbaar te maken. Aan de sociale partners is op alle niveaus een expliciete rol toegekend bij de tenuitvoerlegging van de werkgelegenheidsrichtsnoeren. De mededeling van de Commissie van 1 oktober 1997 inzake de werkgelegen- heidsrichtsnoeren (1), de conslusies van de Europese Raad van de bijzondere topconferentie over werkgelegen- heid te Luxemburg van 20-21 November 1997 en de Resolutie van de Raad van 15 december 1997 inzake de werkgelegenheidsrichtsnoeren voor 1998 benadrukten alle dat de sociale partners op alle niveaus zullen worden betrokken bij en hun bijdrage moeten leveren aan de tenuitvoerlegging van de richtsnoeren, in het bjzonder aan die met betrekking tot aanpasbaarheid en inzetbaarheid binnen de Gemeenschap. De lidstaten bereiden momenteel deze actieplannen voor werkgelegenheid voor, en van de sociale partners wordt verwacht dat zij een belangrijke rol in dit proces zullen spelen. Op Europees niveau zullen de vergaderingen van de bovengenoemde comite·s gelegenheid voor dialoog blijven verschaffen en voorts zal de Commissie voortgaan de sociale partners te raadplegen over beleids- en wetgevingsvoorstellen op het gebied van de sociale politiek met inbegrip van de initiatieven die voortspruiten uit het werkgelegenheidsproces (1) COM(97) 497 def


title: WRITTEN QUESTION No. 4020/97 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Lead in drinking water

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU Member State
World Health Organisation
drinking water
lead
national implementing measure
water
water pollution

text: 22. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 196/59 (98/C 196/81) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4019/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Allergioita koskevien tutkimusten rahoitus Tuoreiden arvioiden mukaan kolmannes Euroopan va¤esto¤sta¤ ka¤rsii jostakin allergiasta. Komissiolta kysyta¤a¤n, kuinka se aikoo mukauttaa muotoiltavana olevan viidennen tutkimuksen ja kehitta¤misen puiteohjelman siten, etta¤ se takaa merkitta¤va¤n taloudellisen tuen sellaisten tutkimusten suorittamiselle, jotka koskevat allergioita Euroopassa, ottaen huomioon etta¤ na¤iden aiheuttamat kustannukset on arvioitu 30 miljardiksi ecuksi vuodessa. Komission ja¤senen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1998) Komissio esitti 14. tammikuuta 1998 Euroopan parlamentin ensimma¤isen ka¤sittelyn ja¤lkeen muutetun ehdotuksensa tutkimusta, teknologista kehitta¤mista¤ ja esittelya¤ koskevaksi Euroopan yhteiso¤n viidenneksi puiteohjelmaksi (1998›2002) (1). Muutetussa ehdotuksessa ensimma¤isen toimen (Ela¤ma¤nlaadun ja luonnonva- rojen hallinnan parantaminen) tieteellisiin ja teknisiin tavoitteisiin kuuluvat avaintoimintakokonaisuudessa Terveys, ravinto ja ympa¤risto¤tekija¤t muun ohella myrkyllisten aineiden (cid:150) jollaisiksi luetaan myo¤s allergisoivat aineet (cid:150) havaitsemistestien ja torjumismenetelmien kehitta¤minen seka¤ sellaisten allergioiden tutkimus, jotka ovat sidoksissa ympa¤risto¤o¤n tai joihin ympa¤risto¤ vaikuttaa, ja niiden hoito- ja ehka¤isykeinot. Yhteiso¤n tutkimustoimintaa on tarkoitus ta¤ydenta¤a¤ tulevaisuudessa saasteisiin liittyvia¤ sairauksia koskevalla kansanterveysohjelmalla, jossa paino on hengityselinsairauksilla ja allergioilla. Komission ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan parlamentissa ja neuvostossa (2). (1) Asiak. KOM(98) 8. (2) EYVL C 214, 16. 7. 1997. (98/C 196/82) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4020/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Lyijya¤ juomavedessa¤ Maailman terveysja¤rjesto¤ on alentanut jyrka¤sti sallittua lyijyn suhteellista osuutta juomavedessa¤. Komissiolta kysyta¤a¤n, mita¤ toimia se aikoo toteuttaa auttaakseen ja¤senvaltioita rajoittamaan mahdollisimman pian juomavedessa¤ olevan lyijyn ma¤a¤ra¤a¤ ja tiedottaakseen asiasta laajasti paikallishallinnon elimille ja yleisesti Euroopan kansalaisille, ottaen huomioon lyijyn vaarallisuuden ihmisten, erityisesti imeva¤isika¤isten ja lasten, terveydelle. Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1998) Komission ehdotuksessa (1) ihmisten ka¤ytto¤o¤n tarkoitetun veden laatusta 15 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/778/ETY (2) (juomavesidirektiivi) tarkistamisesta vahvistetaan Maailman terveysja¤rjes- to¤n (WHO) suosittama arvo, joka on 10 mikrogrammaa lyijya¤ litraa kohden (10 mg/l). Ta¤ma¤ standardi hyva¤ksyttiin Euroopan parlamentissa (ensimma¤inen ka¤sittely 12. joulukuuta 1996) ja direktiiviehdotuksesta 19. joulukuuta 1997 annetussa neuvoston yhteisessa¤ kannassa (N:o 12767/97). Direktiivin antamisen ja¤lkeen › mika¤ tapahtuu periaatteessa vuonna 1998 › ja¤senvaltiot vastaavat sen ta¤yta¤nto¤o¤npanosta. Koska direktiivin ta¤yta¤nto¤o¤npanolla on erityisesti lyijyn osalta huomattavia taloudellisia ja ka¤yta¤nno¤n seurauksia, ja¤senvaltioilla on normaalin viiden vuoden sijasta viisitoista vuotta varmistaa parametrin 10 mg/l noudattaminen. Va¤liaikaiseksi standardiksi tulee 5 › 15 vuoden pituiseksi siirtyma¤kaudeksi nykyisen lyijystandardin (50 mg/l) sijaan 25 mg/l. (1) EYVL C 131, 30. 5. 1995. (2) EYVL L 229, 30. 8. 1980


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4024/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Misure a favore dei disabili


title: WRITTEN QUESTION No. 4008/97 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. R & TD in the production of slate in the EU

eurovoc_concepts:
EU programme
earths and stones
materials technology
mining extraction
mining industry
research and development
research staff
technological change