title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: 'Europeiska unionen och rymden: Att främja tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft'"

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

formats: html pdf print

text: C 95/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ‘Europeiska unionen och rymden: Att främja tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft‘” (98/C 95/03) Den 30 juli 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med EG-fördragets artikel 198 begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovanna¨mnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster fick i uppgift att bereda ärendet och antog sitt yttrande den 7 januari 1998. Föredragande var Mario Sepi. Vid sin 351:a plenarsession den 28-29 januari 1998 (sammanträdet den 29 januari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 75 röster för, 3 emot och 5 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Under perioden från december 1996 till septem- ber 1997 har EU:s institutioner utarbetat tre dokument av avgörande betydelse för EU:s politik rörande rymdin- dustrin (1). Det första av dessa dokument (2) är ett meddelan- 1. 2. de från kommissionen till rådet och Europaparlamentet. Det innehåller en utförlig analys av situationen och fastlägger kommissionens roll på detta område. Detta meddelande utmynnar i ett förslag om att utarbeta handlingsplaner med konkreta angivelser av kommer- siella spin-off-effekter som rymdverksamheten kan få inom olika branscher. Det andra dokumentet, som lades fram i mars 1. 3. 1997, är just en sådan handlingsplan och rör förhållandet mellan rymdpolitiken och informationssamhället. I september 1997 antog rådet slutsatser på detta 1. 4. område (det tredje dokumentet), i vilka rådet ställer sig bakom huvudlinjerna i meddelandet från december 1996 och ger kommissionen i uppdrag att inleda arbetet med att utforma politiken och lagstiftningen på olika områden. 2. Kommissionens meddelande ekonomisk synpunkt, med tanke på alla de avledda tillämpningarna och de betydande marknader dessa skapar. A¨ ven om USA anslår betydligt större resurser till 2. 2. rymdverksamheten, kan det konstateras att Europa spelar en ledande roll, särskilt vad beträffar kommersiell försäljning och tjänsteutbud, vilket kan motsvara mer än tio gånger den samlade budgeten för lyftraketer och satelliter. 2. 3. Mot bakgrund av detta avgränsar kommissionen sitt eget insatsområde. Kommissionen vill optimera sina insatser dels i medlemsstaterna, dels i Europeiska rymdorganisationen (ESA), och integrera dem i EU:s politik på områden som FoTU, mänskliga resurser, utbildning, samarbete med tredje land och industriell utveckling, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag, men också vad gäller transporter, telekommuni- kation, klok användning av ”hållbara resurser”, osv. De yttre ramarna för kommissionens insatser är 2. 4. följande: a) Det nya geopolitiska scenario som i hög grad skiljer sig från situationen under de båda senaste årtiondena, då rymdverksamheten växte av främst militära orsaker, men även av nationella prestigeskäl. 2. 1. Kommissionen påpekar att rymden får en allt större betydelse, inte bara ur vetenskaplig utan också b) Globaliseringen och öppnandet av de internationella marknaderna för nya konkurrenter. (1) KOM(96) 617 slutlig: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet — Europeiska unionen och rymden: Att främja tillämpningar, marknader och industri- ell konkurrenskraft. KOM(97) 91 slutlig: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kom- mittén och Regionkommittén — EU:s handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamhället. Ministerrådets slutsatser om ”Europeiska unionen och rymden” av den 22-23 september 1997 (10746/97 — Presse 276 — G). (2) KOM(96) 617 slutlig. c) Den teknologiska utvecklingen och övergången till det globala informationssamhället. 2. 5. Inom dessa nya ramar har kommissionen för avsikt att med hjälp av de instrument som står till förfogande skapa en miljö som bidrar till att rationalisera investeringarna i industriella strukturer och uppmuntra förbättringar av den europeiska rymdindustrins konkur- renskraft och kvalitet. 30. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 95/7 2. 6. Ett problem av avgörande betydelse är de enskil- da medlemsstaternas inställning. Dessa måste inse att denna nya situation kräver ett ständigt samråd på europeisk nivå. strukturer för samråd och sluta samarbetsavtal i enlighet med artikel 130m, framför allt med ESA, och lanserar samtidigt idén att inrätta europeiska ekonomiska sam- rådsgrupper på olika tillämpningsområden. 2. 7. Kommissionen bör å sin sida ha till uppgift att förbättra samordningen av europeisk FoTU-politik och av samarbetet med ESA och de nationella rymdmyndig- heterna samt se till att det förs en enhetlig europeisk politik i internationella sammanhang. 3. Allmänna kommentarer 2. 8. Därefter granskar kommissionsdokumentet de olika områden där rymdpolitiken finner tillämpning, först och främst områdena telekommunikation, över- vakning av trafikrörelser och jordobservationer. 3. 1. Det aktuella meddelandet offentliggörs vid en oerhört viktig tidpunkt i rymdindustrins historia: en tidpunkt då rymdindustrin övergår från en övervägande prestigefylld teknologisk och militär sektor till en mer kommersiell civil sektor med stor spridning av tjänster. För alla dessa områden föreslås följande fyra 2. 9. typer av insatser, om än med olika omfattning: — Ett harmoniserat regelverk för att främja standardi- sering. — Stöd till FoTU för att nedbringa extraordinära kostnader. — En samordning i internationella sammanhang. — Ett incitament att utveckla marknaderna i tredje land. 2. 10. Vad beträffar system för uppskjutning av satelli- ter har man i dokumentet satt upp som mål att vidmakthålla Europas ställning på världsmarknaden, med ett internationellt regelverk som skall trygga öppen och jämlik konkurrens inom denna sektor och en utvidgning av utbudet av uppskjutningstjänster. 2. 11. Vad beträffar det internationella samarbetet ställer detta krav på en samordnad hållning på EU-nivå, dels för att EU skall bli en fullvärdig samtalspartner i förhållande till de avancerade länderna, dels för att EU skall kunna utforma en politik för samarbete med och tillhandahållande av tjänster till länderna i O¨ steuropa, de nya oberoende staterna och utvecklingsländerna. 2. 12. Problemen med finansiering av rymdverksam- heten bör underlättas avsevärt genom de instrument som kommissionen förfogar över, dels ett strategiskt stöd till de områden som intresserar EU mest (telekom- munikation, transporter, rörlighet, miljö), dels ett opera- tivt stöd som medför att EIB:s (Europeiska investerings- banken) och Europeiska investeringsfondens finansie- rings- och garantimekanismer förstärks, mot bakgrund av att projektens vinstutsikter är lovande. 3. 2. O¨ vergången har redan börjat och det är mycket viktigt att EU tar på sig en vägledande roll redan från början. Redan nu bör kommissionen och medlemsstater- na tillsammans öka ansträngningarna för att förbättra den europeiska industrins ställning. 3. 3. Kommittén välkomnar varmt slutsatserna från ministerrådets möte den 23 september 1997, där med- lemsstaterna uttrycker sin vilja till samarbete samt ålägger gemenskapen att stimulera detta samarbete. Det handlar alltså om att fördjupa och konkret tillämpa punkterna 2 och 4 i dessa slutsatser. 3. 4. ESK ställer sig mycket positiv till dessa slutsatser men vill påpeka att kommissionens analys kräver mycket mer trovärdiga tidsramar och insatsinstrument än vad man planerat för. Det gäller framför allt att intervenera, inte bara via FoTU-politiken, utan genom att främja en trovärdig europeisk industri- och handelspolitik inom sektorn också i efterliggande led. Medlemsstaternas regeringar bör därför verka för att nå fram till en mer gemensam hållning i den internationella politiken. 3. 5. Man kan konstatera att efterfrågan, med undan- tag för några sektorer där det finns en ökning av privata köpare, i dag huvudsakligen är offentlig och att finansieringen till stor del sker med statliga medel (inte bara för FoTU), även om det är tänkbart med en snabb förändring mot en mer kommersiell — dvs. privatekonomisk — politik. Gemenskapspolitiken med avseende på konkurrens, anbudsförfaranden och avre- gleringen av tjänster måste ta hänsyn till denna speciella omständighet. 2. 13. Det finns alltjämt vissa kompetens- och intresse- konflikter mellan de olika aktörerna i rymdindustrin, dvs. medlemsstaterna, deras rymdmyndigheter, ESA, enskilda företag osv. Kommissionen avser att inrätta 3. 6. Huvudaktörerna inom rymdpolitiken är i dag framför allt medlemsstaterna, Europeiska rymdorgani- sationen (ESA) och de nationella rymdmyndigheterna. C 95/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 En alltför nationalistisk rymdpolitik kan skapa förvir- ring i rollerna, dubbelarbete och bristande synergi samt farlig konkurrens. Kommissionen bör med utgångspunkt i de anförda slutsatserna från ministerrådet och som ett led i handlingsplanerna utarbeta en effektiv samord- ningsplan för den europeiska rymdindustripolitiken. 3. 7. Detta förutsätter en gemensam vilja från med- lemsstaterna att samordna rymdpolitiken. Det är endast på så sätt som man kan få en effektiv industripolitik på marknaderna och ett maximalt utnyttjande av resurser- na. Mot bakgrund av detta visar sig ett allt närmare samarbete mellan kommissionen och ESA vara oumbär- ligt — man måste alltså utöka det redan befintliga samarbetet. 3. 8. ESK vill betona att rymdindustrin har stor betydelse för hela den europeiska ekonomin, den ökar dess konkurrenskraft, stimulerar nya projekt och vidgar sektorns utvecklingsmöjligheter. Sektorns framgång har därför ett stort strategiskt värde. Alla instrument och förfaranden bör därför gå i den riktningen. Om dessa framgångar inte kan förverkligas, kan det vara lämpligt att i den sektorn tillämpa det ”förstärkta samarbete” som nämns i Amsterdamfördraget. Vid de internationella förhandlingarna om radio- 3. 9. frekvenser och telekommunikationsstandarder (ITU) eller om konkurrensbestämmelser och marknadsfördel- ning, är det nödvändigt med ett gemensamt europeiskt ställningstagande och en enda förhandlare för att få en politisk tyngd gentemot de övriga samtalspartnerna. 3. 10. Kommittén stöder kommissionens strävanden att skapa samrådsgrupper men anser att det behövs en effektivare institutionell och lagstiftningsmässig sam- ordningsstruktur, framför allt med tanke på den ökande internationella konkurrensen. eventuell gemensam struktur eller en ändring av ESA:s funktion noga måste utvärderas så att förhållandet avkastning/kostnader kan förbättras. 3. 13. Man bör främja inrättandet av en sammanslut- ning för rymdindustrier, enligt mönster från försvarsin- dustrierna, i syfte att harmonisera de nationella indu- striernas olika ställningstaganden och verka för en allt enhetligare industripolitik. A¨ ven om kommissionen tar upp utbildning och 3. 14. vidareutbildning av de mänskliga resurserna i en annan del av meddelandet, bör man mycket tydligare framhålla dessa faktorers enormt stora betydelse för denna sektors utveckling. 3. 15. Kommissionens detaljerade genomgång av alla tänkbara tillämpningsområden för rymdsystem visar inte bara på sektorns strategiska betydelse , utan också på dess allmännytta och på de samordningsvinster som kan uppstå vid användning av satelliter som täcker upp det breda spektrum av verksamheter som behandlas här. Av detta framgår att framtiden för denna sektor kommer att innebära en ökad utveckling av satelliter och satellit- nät med många funktioner (den nya generationen) snarare än de satelliter som bara har en funktion (som i dag är den vanligaste), och även av uppskjutningssystem som anpassas till de nya satellitsystemens olika krav. 3. 16. ESK framhåller ännu en gång denna sektors komplexa karaktär och nödvändigheten av ett övergri- pande synsätt som omfattar alla tänkbara verksamheter, och uttrycker sitt starka stöd för en samordnad förvalt- ning av de olika beslutsfattande myndigheter som finns inom denna sektor. 4. Särskilda kommentarer 3. 11. Kommissionen väljer att intervenera inom till- lämpningsområden som är avledda från rymdverksam- heten och värderar därför inte uppskjutningsdelen efter förtjänst, trots att det är den som är sektorns främsta drivkraft. ESK efterlyser stimulans- och samordnings- verksamheter även inom det området, så att Europa tillförsäkras den självständighet som krävs när det gäller raketuppskjutning. 4. 1. Det är av avgörande betydelse att främja utbild- ning och spridning av teknisk know-how, både gentemot användarna och små och medelstora företag, för att främja investering och efterfrågan så att man på plats skapar en självförstärkande utveckling. De små och medelstora företagens medverkan är nödvändig för att nedbringa produktionskostnaderna, utprova ny teknolo- gi samt öka sysselsättningen och utbredningen av tjänster. 3. 12. Kommissionen belyser inte i tillräckligt hög grad ett av de grundläggande problemen när det gäller denna industris framtid, och det är förhållandet mellan FoTU och de industriella och kommersiella effekterna. Detta innebär antingen att man måste utvidga ESA:s befogenheter nedåt (de är för närvarande inte marknads- orienterade) eller skapa en ”myndighet” inom ramen för EU eller åtminstone ett kontaktorgan, som kan optimera eventuella synergieffekter. Det är uppenbart att en 4. 2. Det är nödvändigt att genomföra en så grundlig undersökning som möjligt av EU:s aktuella FoTU- verksamhet, så att kommissionen och de härför avsedda nationella myndigheterna gemensamt kan minimera eventuellt dubbelarbete, upptäcka icke lönsamma sekto- rer, optimera en snabb omsättning av resultaten i industriella tillämpningar och särskilt inrikta sig på en maximering av den ekonomiska/sysselsättningsmässiga 30. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 95/9 ”lönsamheten”, i ett nationellt och, framför allt, euro- peiskt perspektiv. Rymdindustrin måste ses som en multiplikatorfaktor för en sådan ”lönsamhet”. dens omfång och rörelse, vilket främjar ett hållbart utnyttjande av resurserna. 4. 3. Det är av grundläggande betydelse att man, i samband med en rationalisering av FoTU-verksamheten, utverkar finansiering från centrala europeiska myndig- heter även i tillämpningsfasen (t. ex. projektfinansiering) framför allt för att stimulera till privata investeringar. 4. 4. Med tanke på den stora europeiska satsningen på den internationella rymdstationen och avsaknaden av särskilda gemenskapsföreskrifter för att skydda kommersiella rättigheter med avseende på teknologisk egendom tillämpad och/eller framtagen i rymden, är det av avgörande betydelse att man, i likhet med vad som skett i USA och håller på att ske i Japan och Ryssland, fastställer regler som gäller patent och tillstånd. Det kommer sedan att bli nödvändigt att utarbeta gemensam- ma internationella föreskrifter som reglerar specifika aspekter vid TRIPS-förhandlingarna inom ramen för WTO. 5. Förslag till handlingsplan och tänkbara tillämp- ningar Exemplen som följer avser att visa den betydelse rymdin- dustrins tillämpningsområden har för europeisk ekono- mi och det europeiska samhället. Alla dessa tillämpnings- områden kräver inte nödvändigtvis särskilda insatser från kommissionen. 5. 1. Jordbruk Detta är en sektor som är särskilt väl lämpad för kontroll via rymdsystem, för att på global nivå komma fram till vilken gröda som lämpar sig bäst i förhållande till markens kemiska och fysiska egenskaper. Dessutom kan man via satellit kontrollera föroreningar som orsakats av människan och förebygga skador som orsakas av stora angrepp av insekter eller parasiter. 5. 2. Meteorologi Rymdindustrin har haft och kan spela en stor roll för meteorologiska mätningar, analyser och prognoser, särskilt med avseende på meteorologiska företeelser med stor geografisk utbredning. Man kan förutse att tekniken utvecklas ytterligare och satelliterna förses med effekti- vare sensorer som kan säkra en bättre bearbetning och effektivare vidarebefordran av data. 5. 3. Fiskeri Fiskeindustrin kan få stor behållning av satellitövervak- ning av haven, med nyttiga anvisningar om fiskbestån- 5. 4. Vetenskap Vetenskapen har varit en av de grundläggande faktorerna för rymdindustrins uppkomst. Kommissionen har lagt större vikt vid de rent kommersiella målsättningarna och inte i tillräckligt hög grad beaktat återverkningarna av de uteslutande vetenskapliga målsättningarna och hittills överlåtit detta område till ESA. Därigenom mister man möjligheten att optimera knappa mänskliga och ekonomiska resurser för att på lång sikt uppnå framsteg genom en mer industribetonad och ”smidig” inriktning. Den europeiska rymdindustrin måste medverka i den internationella rymdstationen med tanke på de positiva effekterna för industrin (metallurgi, biokemi, farmako- logi, mikroelektronik, telekommunikationer) och även med tanke på det vetenskapliga nytänkande som det kommer att leda till. 5. 5. Förebyggande av katastrofer och ledning av in- satser Möjligheten att, i vissa fall, förebygga och sedan övervaka effekterna av allvarliga skador på infrastruktu- rer, belyser rymdsystemens grundläggande roll för tele- övervakning och kommunikation i syfte att utföra effektiva insatser på marken. 5. 6. Kampen mot bedrägerier Hittills har utnyttjande av satelliter för att bekämpa bedrägerier och brottslig verksamhet varit alltför sällsynt trots att det varit effektivt. Det kan gälla verksamheter som illegal byggnation, dumpning av farligt avfall, illegal invandring, tillverkning och försäljning av narkotika, skogsavverkning, farliga eller illegala industrianlägg- ningar osv. 5. 7. Miljö Under de närmaste åren kommer jordobservation via satellit i följande avseenden att spela en framträdande roll för att förbättra miljön: a) En mer korrekt geografisk kartläggning. b) O¨ vervakning av föroreningskällor i tättbebyggda områden. c) O¨ vervakning av vattenkvaliteten i stora områden. d) O¨ vervakning av klimatförändringarna (växthusef- fekten, ökenutbredning, okontrollerad skogsavverk- ning). C 95/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 5. 8. Trafikrörelser Det är allmänt känt att man på kontinental nivå eller rentav på världsnivå kan genomföra en enhetlig och effektiv övervakning och styrning av trafiken (i luften, till havs och till lands) med hjälp av särskilda multimoda- la och multifunktionella satellitsystem. Eftersom det i dag inte finns lämpliga tjänster för positionsbestämning, kommunikation och säkerhet, skulle ett sådant projekt kunna vara ett passande alleuropeiskt industriellt och teknologiskt motdrag till USA:s dominans. En enhetlig standardisering och lagstiftning (frekvenser, radiokom- munikation, standarder, kompatibilitet och interopera- bilitet mellan brukarterminaler), åtminstone på gemen- skapsnivå, kommer utan tvekan att främja utvecklingen av industriella tjänster och produkter, inte bara när det gäller sjöfart och luftfart, utan också vad avser landtransporter. På det området finns alltjämt en stor potential för produktivitetsutveckling, framför allt vad beträffar brukarterminaler och tilläggstjänster. Detta ämne utgör också ett viktigt inslag i ESK:s yttrande om luftfartssektorn. 5. 9. Telekommunikationer Satelliterna kan, tack vare sin specifika förmåga att tillhandahålla telekommunikationstjänster med bred bandbredd — multimediala plattformer — med hög informationstäthet över hela området som täcks (på kontinental nivå), även nå den enskilde användaren Bryssel den 29 januari 1998. på platser som inte täcks av de markbundna näten. Mobiltelefoni, i synnerhet, är mycket effektivare via satellit än via ett markbundet mobiltelefonnät. 5. 9. 1. Dessutom är satelliter ett utpräglat ”överstat- ligt” hjälpmedel som främjar kommunikationer mellan användare i olika länder, oavsett vad som gäller för olika enskilda markbundna nät. 5. 10. Uppskjutningstjänster I samband med frågan om en mer effektiv samordning i EU skall framhållas att det är nödvändigt att stödja insatserna för att hålla ställningarna i de marknadsseg- ment som den europeiska industrin för närvarande behärskar. Dessutom är det lämpligt att bredda utbudet av lyftraketmodeller med tanke på de förutsättningar som finns på marknaden för lyftraketer som kan återanvändas samt små och medelstora lyftraketer. Dessa modeller skall svara mot det ökande behovet av engångsuppskjutningar av små och medelstora satelliter med särskilda uppdrag. 5. 11. Produkter med dubbelt användningsområde Resultaten av de många undersökningar som utförts i militär regi kan med stort utbyte användas inom den civila sektorn för att utforma effektiva system för observation, övervakning och multimodal kommunika- tion (t. ex. de undersökningar som utförts av VEU och NATO). Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 32/98 του Maria SORNOSA MARTINEZ προς την Επ τροπή. Εγκατάσταση υποσταθμού ηλεκτρικού ρεύματος σε μη αστικοποιούμενες εκτάσεις στη La Punta

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU policy
environmental protection
market gardening
power plant
town and country planning
urbanisation

text: 17. 7. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 223/89 (98/C 223/111) GRAPTH ERVTHSH E-0029/98 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Pv· lhsh eisithri·vn gia to Pagko·smio Prvta·ulhma Podosfai·roy Den symfvnei· h Epitroph· o·ti h apo·fash thw Gallikh·w (cid:201)nvshw Podosfai·roy na periori·sei thn pv· lhsh 80% tvn eisithri·vn gia to erxo·meno Pagko·smio Prvta·ulhma Podosfai·roy se Ga·lloyw yph·kooyw h· se a·toma poy katoikoy·n sth Galli·a apotelei· parabi·ash toy no·moy thw EE peri· antagvnismoy·; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono· matow thw Epitroph· w (20 Febroyari·oy 1998) H gallikh· epitroph· diorga·nvshw toy pagko·smioy prvtaulh·matow ei·xe proble·cei, arxika·, thn efarmogh· eno·w systh·matow dianomh·w eisithri·vn ba·sei thw edafikh·w apokleistiko·thtaw, pra·gma poy ua ei·xe pra·gmati empodi·sei thn pv· lhsh eisithri·vn sta a·lla kra·th me·lh. H Epitroph· ayth· proe·blepe epi·shw th sy·ndesh thw pv· lhshw eisithri·vn me thn paroxh· a·llvn yphresiv· n o·pvw h paroxh· kataly·matow kai to taji·di. Kato·pin diamartyri·aw thw Epitroph·w, h organvtikh· epitroph· symfv· nhse na tropopoih·sei tiw symfvni·ew kata· tro·po poy na epitre·pei stoyw ejoysiodothme·noyw tour operators kai ta ejoysiodothme·na grafei·a tajidi·vn, prv· ton, na pvloy·n ei·te mo·no eisith·ria, ei·te pake·ta kai, dey·teron, na pragmatopoioy·n tiw pvlh·seiw ayte·w ekto·w tvn eunikv· n syno·rvn. Me ton tro·po ayto· diasfali·zetai h a·skhsh antagvnismoy· metajy· mega·loy ariumoy· dianome·vn sto sy·nolo thw Koino·thtaw. Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy diaue·tei h Epitroph·, perisso·tero apo· 20% tvn eisithri·vn ua pvlhuei· se a·toma poy diame·noyn ekto·w thw Galli·aw. Dedome·noy o·ti h kra·thsh tvn eisithri·vn den e·xei ako·mh oloklhrvuei· stiw perisso·terew eyrvpai¤ke·w xv· rew, ei·nai ady·naton na anaferuei· to pososto· tvn eisithri·vn poy ua pvlhuoy·n telika· se katoi·koyw thw Galli·aw h· opoioydh·pote a·lloy me·royw thw zv· nhw thw (cid:201)nvshw Eyrvpai¤kv· n Omi·lvn Podosfai·roy (UEFA), h opoi·a kaly·ptei to sy·nolo toy Eyrvpai¤koy· Oikonomikoy· Xv· roy. Dia·fora dhmosiey·- mata ston ty·po sy·mfvna me ta opoi·a h pv· lhsh tvn eisithri·vn gia to pagko·smio prvta·ulhma podosfai·roy 1998 dieja·getai kata· tro·po poy parabia·zei toyw koinotikoy·w kano·new antagvnismoy·, odh·ghsan thn Epitroph· na zhth·sei h i·dia ejhgh·seiw apo· thn gallikh· organvtikh· epitroph· kai toyw pe·nte tour operators poy e·xoyn epilegei· gia thn empori·a tvn eisithri·vn ento·w thw zv· nhw thw UEFA apanth·seiw poy ua la·bei h Epitroph· ua thw epitre·coyn na sxhmati·sei mia plhre·sterh eiko·na toy tro·poy dia·ueshw tvn eisithri·vn apo· thn gallikh· organvtikh· epitroph·. Me·xri stigmh·w den ypa·rxoyn apodei·jeiw gia para·bash tvn koinotikv· n kano·nvn antagvnismoy· sto plai·sio thw dianomh·w tvn eisithri·vn gia to pagko·smio prvta·ulhma podosfai·roy 1998. (98/C 223/112) GRAPTH ERVTHSH E-0032/98 ypobolh· : Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Egkata·stash ypostaumoy· hlektrikoy· rey·matow se mh astikopoioy·menew ekta·seiw sth La Punta O Dh·mow thw Valencia e·xei epitre·cei thn egkata·stash ypostaumoy· hlektrikoy· rey·matow se mh astikopoioy·menew ekta·seiw kallie·rgeiaw opvrofo·rvn sthn La Punta. Kata· thn e·kdosh a·deiaw den lh·fuhkan ypo·ch oi antirrh·seiw poy ype·balan ekatonta·dew topikoi· forei·w poy antiti·uentai suenarv· w sto sxe·dio. H e·kdosh a·deiaw apo· to Dh·mo ua e·prepe na synodey·etai apo· e·ggrafo toy Ypoyrgei·oy Periba·llontow thw perifereiakh·w kybe·rnhshw. H a·deia o·mvw den e·xei ako·ma ekdouei·, alla· e·xei diafanei· h pro·uesh na arxi·soyn ta e·rga parano·mvw. Oi kalliergoy·menew ekta·seiw thw La Punta anh·koyn sthn agrotikh· perioxh· poy ektei·netai noti·vw toy potamoy· Turia kai apeilei·tai na ejafanisuei· lo·gv thw epe·ktashw tvn limenikv· n egkatasta·sevn, diafo·rvn rypogo·nvn biomhxanikv· n drasthrioth·tvn, thw kataskeyh·w toy aytokinhtodro·moy El Saler kai sidhrodromikv· n grammv· n, toy sxediazo·menoy e·rgoy kataskeyh·w ypostaumoy· hlektrikoy· rey·matow kai thw mellontiokh·w epekta·sevw thw mhxanikh·w ypodomh·w toy lime·now. Den fronei· h Epitroph· o·ti apaitei·tai se koinotiko· epi·pedo h ue·spish politikh·w gia th xvrotaji·a poy ua 1. e·xei vw antikei·meno thn prostasi·a toy periba·llontow apo· endexo·menew kerdoskopike·w dra·seiw; 2. Ti· sxe·dia ypa·rxoyn sxetikv· w; 3. Me poio·n tro·po mporei· na pare·mbei h Epitroph· oy·tvw v· ste na apofeyxuei· h stadiakh· katastrofh· toy periba·llontow apo· kerdoskopike·w poleodomike·w ene·rgeiew o·pvw ei·nai h peri·ptvsh thw La Punta;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 59/98 του Ian WHITE προς την Επ τροπή. Ραδιοκύματα εξαιρετικά χαμηλής συχνότητας

eurovoc_concepts:
USSR
World Health Organisation
accession to the European Union
public health
radio equipment
scientific research
waveband

text: C 223/96 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 Sthn parapa·nv apa·nthsh, h Epitroph· anafero·tan sthn apo·fash· thw thw 27hw Oktvbri·oy 1992 (1) sxetika· me thn pv· lhsh eisithri·vn sto pagko·smio prvta·ulhma toy 1990. Sthn peri·ptvsh ayth· e·naw tajidivtiko·w pra·ktoraw ei·xe to apokleistiko· dikai·vma pv· lhshw eisithri·vn eiso·doy vw tmh·matow pake·toy apo· thn organvtikh· epitroph·. (cid:211)la ta ypo·loipa eisith·ria pvloy·nto ypo· thn proy¤po·uesh o·ti den ua epanapvloy·nto se tajidivtika· praktorei·a. H symfvni·a ayth· uevrh·uhke apo· thn Epitroph· o·ti parabia·zei to a·ruro 85 para·grafow 1 thw synuh·khw EK. Sxetika· me tiw en ue·mati praktike·w kai th symbasimo·thta· toyw me toyw kano·new antagvnismoy· thw synuh·khw EK, ua pre·pei, pa·ntvw, na dieykrinistei· o·ti aparai·thth proy¤po·uesh gia thn efarmogh· tvn kano·nvn antagvnismoy· ei·nai na ephrea·zetai to empo·rio metajy· kratv· n melv· n, pragmatika· h· dynhtika·, lo·gv thw sxetikh·w symfvni·aw h· praktikh·w. Sthn paroy·sa peri·ptvsh, fai·netai o·ti ta eisith·ria toy agv· na thw Leicester City football club kata· thw Atletico Madri·thw pvlh·uhkan apokleistika· stoyw opadoy·w thw oma·daw toy Leicester h· toyla·xiston mo·no se a·ggloyw opadoy·w. H zh·thsh gia eisith·ria toy agv· na h·tan e·tsi kauara· eunikoy· h· ako·mh kai perifereiakoy· h· topikoy· xarakth·ra kai oi piuane·w epiptv· seiw apo· thn praktikh· ayth· periori·sthkan se pela·tew sthn agglikh· agora·. (cid:201)tsi, ei·nai amfi·bolo an h en lo·gv praktikh· ephre·ase to empo·rio metajy· kratv· n melv· n se ypologi·simo baumo·. Vsto·so, ako·mh kai an syne·bh ka·ti te·toio, ei·nai dy·skolo na uevrhuei· h symperifora· ayth· o·ti apotelei· ypologi·simo periorismo· toy antagvnismoy· ba·sei thw koinotikh·w nomouesi·aw gia ton antagvnismo·. (1) EE L 326 thw 12. 11. 1992. (98/C 223/122) GRAPTH ERVTHSH E-0059/98 ypobolh· : Ian White (PSE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Radioky·mata ejairetika· xamhlh·w syxno·thtaw Apo· thn epoxh· thw kata·rreyshw thw Sobietikh·w (cid:201)nvshw, ejakoloyuoy·n na leitoyrgoy·n, ap(cid:146) o·,ti fai·netai, orisme·noi radiopompoi· ejairetika· xamhlh·w syxno·thtaw, orisme·noi ek tvn opoi·vn egkatesthme·noi se xv· rew poy e·xoyn ypoba·lei ai·thsh prosxv· rhshw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. Gnvri·zei a·rage h Epitroph· sxetika· me ayte·w tiw synexizo·menew ekpompe·w kai e·xei mh·pvw pragmatopoihuei· ka·poiow e·legxow syxnoth·tvn kai isxy·ow pedi·oy; Gnvri·zei a·rage h Epitroph· ea·n e·xoyn diejaxuei·, ea·n dieja·gontai, h· ea·n pro·keitai na diejaxuoy·n tyxo·n e·reynew gia na diapistvuoy·n oi arnhtike·w epiptv· seiw sthn anurv· pinh ygei·a ek toy kyklotronikoy· syntonismoy· se syndyasmo· me tiw en lo·gv ekpompe·w; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Marti·oy 1998) H Epitroph· den e·xei ypo·ch thw to ue·ma sto opoi·o anafe·retai o ajio·timow boyleyth·w. To 1996, h Epitroph· dhmosi·eyse e·na plh·rew kei·meno sxetika· me tiw phge·w, thn e·kuesh kai tiw syne·peiew gia thn ygei·a thw mh ionti·zoysaw aktinoboli·aw, poy kaly·ptei tiw ejairetika· xamhle·w syxno·thtew, symperilambanome·noy toy fysikoy· magnhtikoy· pedi·oy thw ghw. H ekti·mhsh tvn kindy·nvn thw e·kueshw toy anurv· poy se ejairetika· xamhle·w syxno·thtew e·xei eja·lloy apotele·sei to ue·ma pollv· n ereynhtikv· n drasthrioth·tvn, orisme·new apo· tiw opoi·ew lamba·noyn koinotikh· yposth·rijh. Epiple·on, h Pagko·smia Orga·nvsh Ygei·aw (P. O. Y) syntoni·zei mi·a anasko·phsh o·lvn tvn diaue·simvn meletv· n gia to ue·ma ayto· se dieune·w epi·pedo. H Epitroph· apotelei· parathrhth· thw prospa·ueiaw ayth·w, env· to Ma·io toy 1998 ua pragmatopoihuei· synedri·ash sth Mo·sxa me sto·xo thn anasko·phsh tvn episthmonikv· n stoixei·vn poy aforoy·n thn e·kuesh se pedi·a xamhlv· n kai ychlv· n syxnoth·tvn. Oi ergasi·ew thw synedri·ashw ayth·w ua dhmosieyuoy·n sth rvsikh· kai sthn agglikh· glv· ssa. Plhrofori·ew sxetika· me to sxe·dio thw P. O. Y. ypa·rxoyn sto Internet (http://www. who. ch:programmes/ peh/emf/emf-home. htm). Anti·grafo toy eggra·foy anasko·phshw toy 1996 kai kata·logow tvn meletv· n sxetika· me ton kyklotroniko· syntonismo· aposte·llontai a·mesa ston ajio·timo boyleyth· kauv· w kai sth Grammatei·a toy Koinoboyli·oy


eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

formats: pdf print

text: L 23/18 EN Official Journal of the European Communities 30. 1. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 227/98 of 29 January 1998 fixing the maximum export refund on oats in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1773/97 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2052/97 (4), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1773/ intervention 97 of 12 September 1997 on a special as measure for cereals amended by Regulation (EC) No 2133/97 (6), and in particular Article 8 thereof, in Finland and Sweden (5), Whereas an invitation to tender for the refund for the export of oats produced in Finland and Sweden for export from Finland or Sweden to all third countries was opened pursuant to Regulation (EC) No 1773/97; Whereas Article 8 of Regulation (EC) No 1773/97 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal than the maximum refund; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 23 to 29 January 1998, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1773/97, the maximum refund on exportation of oats shall be ECU 28,58 per tonne. Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 January 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 287, 21. 10. 1997, p. 14. (5) OJ L 250, 13. 9. 1997, p. 1. (6) OJ L 296, 30. 10. 1997, p. 29