title: Reglamento (CE) n° 190/98 del Consejo de 19 de enero de 1998 relativo a la exportación de determinados productos siderúrgicos CECA y CE de la ex República Yugoslava de Macedonia a la Comunidad (sistema de doble control)

eurovoc_concepts:
North Macedonia
cooperation agreement (EU)
customs document
customs regulations
import policy
iron and steel product

formats: html pdf print

text: 27. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 20/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 190/98 DEL CONSEJO de 19 de enero de 1998 relativo a la exportación de determinados productos sider ´urgicos CECA y CE de la ex Rep ´ublica Yugoslava de Macedonia a la Comunidad (sistema de doble control) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 113, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que el 1 de enero de 1998 entró en vigor un Acuerdo de cooperación entre la Comunidad Europea y la ex Rep ´ublica Yugoslava de Macedonia (1); comerciales Considerando que en el Protocolo del Acuerdo relativo a acuerdos adicionales para determinados productos sider ´urgicos las Partes acordaron establecer un sistema de doble control, sin límites cuantitativos, para la importación en la Comunidad de productos sider ´urgicos originarios de la ex Rep ´ublica Yugoslava de Macedonia, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. A partir de la entrada en vigor del Acuerdo de cooperación y hasta nuevo aviso, de conformidad con lo dispuesto en el Protocolo de acuerdos comerciales adicio- nales para determinados productos las importaciones en la Comunidad de determinados productos sider ´urgicos regulados por los Tratados CECA y CE originarios de la ex Rep ´ublica Yugoslava de Mace- donia y enumerados en el anexo I, estar ´an sujetas a la presentación de un documento de vigilancia emitido por las autoridades de la Comunidad. sider ´urgicos, 2. La clasificación de los productos regulados por el presente Reglamento est ´a basada en la nomenclatura arancelaria y estadística de la Comunidad, denominada en adelante «la nomenclatura combinada» (en forma abre- viada, «NC»). El origen de los productos a que se refiere el presente Reglamento se establecer ´a con arreglo a las normas vigentes en la Comunidad. 3. A partir de la fecha de entrada en vigor del Acuerdo de cooperación y hasta nuevo aviso, las importaciones en la Comunidad de los productos originarios de la ex Rep ´u- blica Yugoslava de Macedonia enumerados en el anexo I (1) DO L 348 de 18. 12. 1997, p. 2. estar ´an sujetas a la obtención de un documento de expor- tación emitido por las autoridades competentes del país exportador. El original de dicho documento de exporta- ción habr ´a de ser presentado por el importador antes del 31 de marzo del a ˜no siguiente al de la fecha de carga de las mercancías afectadas. 4. Las mercancías originarias de la ex Rep ´ublica Yugos- lava de Macedonia que hayan sido enviadas a la Comu- nidad antes de la fecha de entrada en vigor del Acuerdo de cooperación no precisar ´an el documento de exporta- ción, siempre que no se modifique el destino no comuni- tario de dichas mercancías y siempre que las mercancías que, con arreglo al anterior régimen de vigilancia vigente en aquel momento, sólo puedan ser despachadas a libre circulación previa presentación de un documento de vigi- lancia, vayan efectivamente acompa ˜nadas por él. 5. Se considerar ´a que el envío se ha efectuado en la fecha en que las mercancías hayan sido cargadas en el medio de transporte elegido para la exportación. 6. El documento de exportación se ajustar ´a al modelo facilitado en el anexo II. Ser ´a v ´alido para exportar a todo el territorio aduanero de la Comunidad. Artículo 2 sin devengar 1. El documento de vigilancia mencionado en el apar- tado 1 del artículo 1 deber ´a ser expedido por la autoridad competente del Estado miembro interesado de forma autom ´atica, tasa alguna, para cualquier cantidad solicitada, y en el plazo de cinco días laborables a partir de la fecha de presentación de la solicitud. La petición podr ´a ser efectuada por cualquier importador comunitario, en el lugar de la Comunidad donde se halle establecido. Salvo prueba en sentido contrario, se enten- der ´a que la autoridad nacional competente ha recibido la petición dentro de los tres primeros días laborables poste- riores a la fecha de entrega. 2. Todo documento de vigilancia emitido por una autoridad competente nacional incluida en el anexo III ser ´a v ´alido para todo el territorio de la Comunidad. 3. El documento de vigilancia deber ´a confeccionarse en un formulario que se ajuste al modelo del anexo IV. En la solicitud del importador deber ´an constar los datos siguientes: L 20/2 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 98 a) nombre, apellidos y dirección completos del solici- tante, con n ´umeros de teléfono y de fax, y con el n ´umero de identificación utilizado por las autoridades nacionales competentes. Si est ´a sujeto al IVA, se espe- cificar ´a el n ´umero de referencia; b) nombre, apellidos y dirección completos del declarante o representante del solicitante, si ha lugar, con los n ´umeros de teléfono y de fax; c) nombre, apellidos y dirección completos del exporta- dor; d) descripción exacta de las mercancías, especificando: — denominación comercial, — código(s) de la nomenclatura combinada (NC), — país de origen, — país desde el cual sale el envío; e) agrupando las mercancías seg ´un las categorías de la nomenclatura combinada, cantidad de cada una (en en cantidad de unidades kilogramos y, —cuando sea obligatorio—); adem ´as, f) agrupando las mercancías seg ´un las categorías de la nomenclatura combinada, valor cif de aquéllas, puestas en la frontera comunitaria, en ecus; g) indicar si se trata de productos de segunda calidad o de otro nivel de calidad inferior a la primera calidad con arreglo a los criterios establecidos en la comunicación 91/C 180/04 de la Comisión (1); h) período que se propone y lugar de despacho aduanero; i) indicar si la solicitud constituye una repetición de otra anterior relativa al mismo contrato; j) una declaración, fechada y firmada por el solicitante, cuya identidad completa figurar ´a claramente legible en letras may ´usculas, con el siguiente texto: «El infrascrito declara que los datos consignados en la presente solicitud son correctos y se hacen constar de buena fe. Declara asimismo estar establecido en la Comunidad. ». también presentar importador deber ´a El copia del contrato de venta o compra y de la factura pro forma. Si se le solicita, por ejemplo en los casos en que las mercan- cías no se compren directamente en el país de produc- importador deber ´a presentar un certificado de ción, el producción expedido por la acería productora. 4. Los documentos de vigilancia sólo podr ´an utilizarse mientras permanezca en vigor el régimen de liberaliza- ción de las importaciones para las transacciones de que se trate. Sin perjuicio de posibles cambios en la normativa vigente sobre importaciones o en las decisiones adoptadas en el marco de un acuerdo o la gestión de un contingente: — el período de validez del documento de vigilancia o licencia queda fijado en cuatro meses, — los documentos de vigilancia o licencias no utilizados o parcialmente utilizados podr ´an ser renovados por un período igual. El 5. importador devolver ´a a la administración los documentos de vigilancia al final de su período de validez. Las autoridades competentes podr ´an, en las condi- 6. ciones fijadas por ellas, autorizar la transmisión o la impresión de declaraciones o solicitudes por medios elec- trónicos. No obstante, todos los documentos y justifi- cantes deber ´an estar a disposición de las autoridades competentes. 7. El documento de vigilancia podr ´a ser expedido por medios electrónicos siempre que las aduanas efectadas tengan acceso a él a través de una red inform ´atica. Artículo 3 1. La comprobación de que el precio unitario al que se efect ´ue la transacción varía en menos de un 5 % del precio que se indica en el documento de vigilancia, en cualquier sentido, o de que el valor o la cantidad de los productos presentados para su importación supera, en total, en menos de un 5 % a los mencionados en dicho documento no impedir ´a el despacho a libre pr ´actica de los productos de que se trate. 2. Las solicitudes de documentos de vigilancia o licen- cia, así como las autorizaciones de importación, ser ´an confidenciales. Estar ´an reservadas exclusivamente a las autoridades competentes y al solicitante. Artículo 4 1. Los Estados miembros comunicar ´an a la Comisión: a) de la forma m ´as regular y actualizada posible, y a m ´as tardar el ´ultimo día de cada mes, el tonelaje y los valores calculados en ecus para los que se hayan expe- dido documentos de vigilancia; b) como muy tarde en las seis semanas siguientes al final de cada mes, los datos relativos a las importaciones correspondientes a ese mes, de conformidad con el artículo 26 del Reglamento (CE) no 840/96 de la Comi- sión (2). los Estados miembros La información facilitada por deber ´a estar agrupada por producto y código de NC, por país. Los Estados miembros deber ´an comunicar cuantas 2. anomalías o fraudes descubran y, en su caso, la justifica- ción de la denegación del documento de vigilancia. (1) DO C 180 de 11. 7. 1991, p. 4. (2) DO L 114 de 8. 5. 1996, p. 7. 27. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 20/3 Artículo 5 Todas las comunicaciones previstas en el presente Reglamento habr ´an de ser enviadas a la Comisión de las Comunidades Europeas en forma electrónica a través de la red integrada establecida al efecto, a no ser que, por motivos técnicos imperativos, sea necesaro utilizar temporalmente otros medios. El presente Reglamento entrar ´a en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Artículo 6 El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 19 de enero de 1998. Por el Consejo El Presidente G. BROWN L 20/4 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 98 ANEXO I EX REP (cid:1)UBLICA YUGOSLAVA DE MACEDONIA LISTA DE PRODUCTOS SUJETOS A DOBLE CONTROL Partida NC 7208 completa Partida NC 7209 completa Partida NC 7210 completa Partida NC 7211 completa Partida NC 7212 completa Partida NC 7303 completa Partida NC 7304 completa Partida NC 7305 completa Partida NC 7306 completa 1. Exporter (name, full address, country) ORIGINAL 2. No 3. Year 4. Product group ANEXO II 5. Consignee (name, full address, country) EXPORT DOCUMENT (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment – Means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods – Manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB Value (2) 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. , on. (Signature). (Stamp). t h g i e w t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n w o h S. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I ) 1 ( ) 2 ( L 20/6 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 98 LICENCIA DE EXPORTACIÓN (Productos sider ´urgicos CECA y CE) 1. Exportador (nombre y apellidos, dirección completa, país) 2. N ´umero 3. A ˜no 4. Categoría de productos 5. Consignatario (nombre y apellidos, dirección completa, país) 6. País de origen 7. País de destino 8. Lugar y fecha del envío — Medio de transporte 9. Detalles suplementarios 10. Designación de las mercancías — Fabricante 11. Código NC 12. Cantidad (1) 13. Valor fob (2) 14. CERTIFICACIÓN DE LA AUTORIDAD COMPETENTE 15. Autoridad competente (nombre y apellidos, dirección completa, país) Hecho en. , el. (Firma) (Sello) (1) Indíquese el peso neto (kg) y también la cantidad en la unidad fijada cuando sea diferente del peso neto. (2) En la moneda del contrato de venta. 1. Exporter (name, full address, country) COPY 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) EXPORT DOCUMENT (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment – Means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods – Manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB Value (2) 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. , on. (Signature). (Stamp). t h g i e w t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n w o h S. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I ) 1 ( ) 2 ( 27. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 20/9 ANEXO III — BILAG III — ANHANG III — PAQAQTGLA III — ANNEX III — ANNEXE III — ALLEGATO III — BIJLAGE III — ANEXO III — LIITE III — BILAGA III LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN DIEUHUMSEIS TYM AQWYM EJDOSGS ADEIYM TYM JQATYM LEKYM LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA LISTA ÖVER KOMPETENTA NATIONELLA MYNDIGHETER BELGIQUE/BELGIË FRANCE Administration des relations économiques Quatrième division: Mise en œuvre des politiques commerciales internationales — Services «Licences» Rue Général Leman 60 B-1040 Bruxelles Télécopieur: (32 2) 230 83 22 Bestuur van de Economische Betrekkingen Vierde Afdeling: Toepassing van het Internationaal Handels- beleid — Dienst Vergunningen Generaal Lemanstraat 60 B-1040 Brussel Fax (32-2) 230 83 22 SERIBE 3-5, rue Barbet-de-Jouy F-75357 Paris 07 SP Télécopieur: (33 1) 43 19 43 69 IRELAND Licensing Unit Department of Tourism and Trade Kildare Street IRL-Dublin 2 Fax: (353 1) 676 61 54 DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Søndergade 25 DK-8600 Silkeborg Fax (45) 87 20 40 77 DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft, Dienst 01 Postfach 5171 D-65762 Eschborn 1 Fax: (49) (61 96) 40 42 12 EKKADA Upouqce˜io Ehmij ˜gr Oijomol˜iar Cemij ˜g Cqallate˜ia DOS Die ˜uhumsg Diadijasi ˜ym Enyteqijo ˜u Elpoq˜iou Joqm ˜aqou 1 GR-105 63 Ah ˜gma T ˜ekevan: (30-1) 328 60 29/328 60 59/328 60 39 ITALIA Ministero del Commercio con l’estero Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Telefax: (39-6) 59 93 22 35/59 93 26 36 LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des Licences Boîte postale 113 L-2011 Luxembourg Télécopieur: (352) 46 61 38 NEDERLAND Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Postbus 30. 003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen (31-50) 526 06 98 Fax: ESPA (cid:5)NA ÖSTERREICH Ministerio de Economía y Hacienda Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Fax: (34 1) 563 18 23/349 38 31 Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Außenwirtschaftsadministration Landstrasser Hauptstraße 55-57 A-1030 Wien Fax: (43-1) 715 83 47 L 20/10 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 98 PORTUGAL Direcç˜ao-Geral do Comércio Externo Avenida da Rep ´ublica, 79 P-1000 Lisboa Telefax: (351-1) 793 22 10 SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-9 614 2852 SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm (46-8) 30 67 59 Fax: UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham, Cleveland UK-TS23 2NF Fax (44 1642) 533 557 COMUNIDAD EUROPEA DOCUMENTO DE VIGILANCIA ANEXO IV 1. Destinatario 2. No de expedición (nombre y apellidos, dirección completa, país, número del IVA) 3. Lugar y fecha previstos para la importación 4. Autoridad competente de expedición (nombre y apellidos, dirección y teléfono) 5. Declarante / representante (si procede) (nombre y apellidos, dirección completa) 6. País de origen (y número de geonomenclatura) 7. País de procedencia (y número de geonomenclatura) 8. Último día de vigencia 9. Designación de las mercancías 10. Código de las mercancías (NC) y categoría 1 o i r a t a n i t s e d l e a r a p l a n i g i r O 1 11. Cantidad expresada en kilogramos (peso neto) o en unidad suplementaria 12. Valor cif en frontera CE en ecus 13. Menciones complementarias 14. Visado de la autoridad competente Fecha:. Firma:. Sello 15. IMPUTACIONES Indicar en la parte 1 de la columna 17 la cantidad disponible y en la parte 2 la cantidad indicada 16. Cantidad neta (peso neto u otra unidad de medida con indica- ción de la unidad) 17. En cifras 18. En letras para la cantidad imputada 19. Documento aduanero (modelo y número) o número del extracto y fecha de imputación 20. Nombre y apellidos, Estado miembro, firma y sello de la autoridad que efectúe la imputación 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Fijar aquí la posible continuación. COMUNIDAD EUROPEA DOCUMENTO DE VIGILANCIA 1. Destinatario 2. No de expedición (nombre y apellidos, dirección completa, país, número del IVA) 3. Lugar y fecha previstos para la importación 4. Autoridad competente de expedición (nombre y apellidos, dirección y teléfono) 5. Declarante / representante (si procede) (nombre y apellidos, dirección completa) 6. País de origen (y número de geonomenclatura) 7. País de procedencia (y número de geonomenclatura) 8. Último día de vigencia 9. Designación de las mercancías 10. Código de las mercancías (NC) y categoría 2 e t n e t e p m o c d a d i r o t u a a l a r a p l a n i g i r O 2 11. Cantidad expresada en kilogramos (peso neto) o en unidad suplementaria 12. Valor cif en frontera CE en ecus 13. Menciones complementarias 14. Visado de la autoridad competente Fecha:. Firma:. Sello 15. IMPUTACIONES Indicar en la parte 1 de la columna 17 la cantidad disponible y en la parte 2 la cantidad indicada 16. Cantidad neta (peso neto u otra unidad de medida con indica- ción de la unidad) 17. En cifras 18. En letras para la cantidad imputada 19. Documento aduanero (modelo y número) o número de extracto y fecha de imputación 20. Nombre y apellidos, Estado miembro, firma y sello de la autoridad que efectúe la imputación 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Fijar aquí la posible continuación


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 128/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 19ης Ιανουαρίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 20. 1. 98 EL Επ(cid:148)σηµη Εφηµερ(cid:148)δα των Ευρωπαϊκ(cid:150)ν Κοινοτ(cid:147)των L 14/1 Ι (Πρ(cid:145)ξειr για την ισχ(cid:151) των οπο(cid:148)ων απαιτε(cid:148)ται δηµοσ(cid:148)ευση) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 128/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ τηr 19ηr Ιανουαρ(cid:148)ου 1998 για καθορισµ(cid:149) των κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:150)ν κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) για τον καθορισµ(cid:149) τηr τιµ(cid:147)r εισ(cid:149)δου ορισµ(cid:146)νων οπωροκηπευτικ(cid:150)ν Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (cid:130)χονταr υπ(cid:149)ψη: τη συνθ(cid:147)κη για την (cid:148)δρυση τηr Ευρωπαϊκ(cid:147)r Κοιν(cid:149)τηταr, τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 3223/94 τηr Επιτροπ(cid:147)r, τηr 21ηr ∆εκεµβρ(cid:148)ου 1994, σχετικ(cid:145) µε τιr λεπτοµ(cid:146)ρειεr εφαρµογ(cid:147)r του καθεστ(cid:150)τοr κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) οπωροκηπευτικ(cid:150)ν (1), (cid:149)πωr τροποποι(cid:147)θηκε τελευτα(cid:148)α απ(cid:149) τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 2375/96 (2), και ιδ(cid:148)ωr το (cid:145)ρθρο 4 παρ(cid:145)γραφοr 1, τον κανονισµ(cid:149) (ΕΟΚ) αριθ. 3813/92 του Συµβουλ(cid:148)ου, τηr 28ηr ∆εκεµβρ(cid:148)ου 1992, σχετικ(cid:145) µε τη λογιστικ(cid:147) µον(cid:145)δα και τιr ισοτιµ(cid:148)εr που πρ(cid:146)πει να εφαρµ(cid:149)ζονται στα πλα(cid:148)σια τηr κοιν(cid:147)r γεωργικ(cid:147)r πολιτικ(cid:147)r (3), (cid:149)πωr τροποποι(cid:147)θηκε τελευ- τα(cid:148)α απ(cid:149) τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 150/95 (4), και ιδ(cid:148)ωr το (cid:145)ρθρο 3 παρ(cid:145)γραφοr 3, Εκτιµ(cid:150)νταr: (cid:149)τι ο κανονισµ(cid:149)r (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογ(cid:147) των αποτελεσµ(cid:145)των των πολυµερ(cid:150)ν εµπορικ(cid:150)ν διαπραγµατε(cid:151)- σεων του Γ(cid:151)ρου τηr Ουρουγου(cid:145)ηr, προβλ(cid:146)πει τα κριτ(cid:147)ρια για τον καθορισµ(cid:149) απ(cid:149) την Επιτροπ(cid:147) των κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:150)ν κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) απ(cid:149) τρ(cid:148)τεr χ(cid:150)ρεr, για τα προϊ(cid:149)- ντα και τιr περι(cid:149)δουr που ορ(cid:148)ζονται στο παρ(cid:145)ρτηµ(cid:145) του· (cid:149)τι, σε εφαρµογ(cid:147) των προαναφερθ(cid:146)ντων κριτηρ(cid:148)ων, οι κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:146)r κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) πρ(cid:146)πει να καθοριστο(cid:151)ν, (cid:149)πωr αναγρ(cid:145)φονται στο παρ(cid:145)ρτηµα του παρ(cid:149)ντοr κανονι- σµο(cid:151), ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (cid:129)ρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:146)r κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) που αναφ(cid:146)ρο- νται στο (cid:145)ρθρο 4 του κανονισµο(cid:151) (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθο- ρ(cid:148)ζονται (cid:149)πωr αναγρ(cid:145)φονται στον π(cid:148)νακα που εµφα(cid:148)νεται στο παρ(cid:145)ρτηµα. (cid:129)ρθρο 2 Ο παρ(cid:150)ν κανονισµ(cid:149)r αρχ(cid:148)ζει να ισχ(cid:151)ει στιr 20 Ιανουαρ(cid:148)ου 1998. Ο παρ(cid:150)ν κανονισµ(cid:149)r ε(cid:148)ναι δεσµευτικ(cid:149)r ωr προr (cid:149)λα τα µ(cid:146)ρη του και ισχ(cid:151)ει (cid:145)µεσα σε κ(cid:145)θε κρ(cid:145)τοr µ(cid:146)λοr. Βρυξ(cid:146)λλεr, 19 Ιανουαρ(cid:148)ου 1998. Για την Επιτροπ(cid:147) Franz FISCHLER Μ(cid:146)λοr τηr Επιτροπ(cid:147)r (1) ΕΕ L 337 τηr 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 325 τηr 14. 12. 1996, σ. 5. (3) ΕΕ L 387 τηr 31. 12. 1992, σ. 1. (4) ΕΕ L 22 τηr 31. 1. 1995, σ. 1. L 14/2 EL Επ(cid:148)σηµη Εφηµερ(cid:148)δα των Ευρωπαϊκ(cid:150)ν Κοινοτ(cid:147)των 20. 1. 98 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ του κανονισµο(cid:151) τηr Επιτροπ(cid:147)r, τηr 19ηr Ιανουαρ(cid:148)ου 1998, για τον καθορισµ(cid:149) των κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:150)ν κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) για τον καθορισµ(cid:149) τιµ(cid:150)ν εισ(cid:149)δου ορισµ(cid:146)νων οπωροκηπευτικ(cid:150)ν Κωδικ(cid:149)r ΣΟ Κωδικ(cid:149)r τρ(cid:148)τηr χ(cid:150)ραr (1) (σε Ecu/100 χιλι(cid:149)γραµµα) Κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:147) κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 624 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 400 448 600 624 999 052 204 624 999 052 204 464 624 999 052 400 528 600 999 060 400 404 720 728 800 999 052 064 388 400 999 55,5 106,3 161,3 107,7 201,3 201,3 177,5 177,5 130,6 117,1 123,9 46,8 44,4 41,5 47,3 54,1 29,7 49,7 53,9 45,9 60,1 64,3 69,0 64,5 51,5 73,5 136,3 78,7 85,0 74,0 73,1 32,4 90,1 67,4 56,4 90,7 86,1 93,4 83,2 100,7 85,1 139,4 60,0 96,8 102,1 99,6 (1) Ονοµατολογ(cid:148)α των χωρ(cid:150)ν που καθορ(cid:148)ζεται απ(cid:149) τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 2317/97 τηr Επιτροπ(cid:147)r (ΕΕ L 321 τηr 22. 11. 1997, σ. 19). Ο κωδικ(cid:149)r «999» αντιπροσωπε(cid:151)ει «(cid:145)λλεr καταγωγ(cid:146)r»


title: Rådets forordning (EF) nr. 190/98 af 19. januar 1998 om eksport af visse EKSF- og EF-stålprodukter fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til Fællesskabet (ordning med dobbeltkontrol)

text: 27. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 20/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 190/98 af 19. januar 1998 om eksport af visse EKSF- og EF-stålprodukter fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til Fællesskabet (ordning med dobbeltkontrol) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen, og Makedonien, og som er opført i bilag I, tillige betinget af, at de kompetente myndigheder i eksportlandet udsteder et eksportdokument. Importøren forelægger originalek- semplaret af eksportdokumentet senest den 31. marts i det år, der følger efter det år, i hvilket de i dokumentet omhandlede varer afsendtes. ud fra følgende betragtninger: Samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (1) januar 1998; trådte i kraft den 1. parterne er i tillægsprotokollen til aftalen om handelsord- ninger for visse jern- og stålprodukter nået til enighed om en ordning med dobbeltkontrol uden kvantitative restrik- tioner for indførsel i Fællesskabet af stålprodukter, som har oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Fra datoen for samarbejdsaftalens ikrafttrædelse og indtil videre er, i overensstemmelse med bestemmelserne i tillægsprotokollen om handelsordninger for visse jern- og stålprodukter, indførsel i Fællesskabet af visse jern- og stålprodukter, der er omfattet af EKSF- og EF-traktaterne, og som har oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Repu- blik Makedonien og er opført i bilag I, betinget af, at der forelægges et tilsynsdokument udstedt af myndighederne i Fællesskabet. 2. Tariferingen af de produkter, der er omfattet af denne forordning, sker på grundlag af Fællesskabets told- og statistiknomenklatur, følgende benævnt »den i det kombinerede nomenklatur« eller »KN«. Oprindelsen af de produkter, forordning, bestemmes i overensstemmelse med de gældende regler i Fællesskabet. omfattet denne der er af Fra datoen for samarbejdsaftalens ikrafttrædelse og 3. indtil videre er indførsel i Fællesskabet af de produkter, der har oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik (1) EFT L 348 af 18. 12. 1997, s. 2. for datoen samarbejdsaftalens 4. Der vil ikke blive krævet noget eksportdokument for varer med oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Repu- blik Makedonien, som allerede afsendtes til Fællesskabet inden ikrafttrædelse, forudsat at bestemmelsesstedet for sådanne varer ikke er ændret fra et bestemmelsessted uden for Fællesskabet, og at de pågældende varer, som i henhold til den på tids- punktet gældende ordning for forudgående tilsyn kun kan overgå til fri omsætning ved forelæggelse af et tilsynsdo- kument, faktisk ledsages af et sådant dokument. Varerne anses for at være afsendt på det tidspunkt, 5. hvor de indlades til udførsel i det pågældende transport- middel. 6. Eksportdokumentet skal være i overensstemmelse med den model, der er vist i bilag II. Det gælder for udførsel til hele Fællesskabets toldområde. Artikel 2 1. Det i artikel 1, stk. 1, omhandlede tilsynsdokument udstedes automatisk af den kompetente myndighed i medlemsstaten vederlagsfrit for de ønskede mængder inden for en frist på højst fem arbejdsdage efter forelæg- gelsen af en ansøgning af enhver fællesskabsimportør, uanset hvor i Fællesskabet denne er etableret. Denne ansøgning anses for at være modtaget af den kompetente nationale myndighed senest tre arbejdsdage efter indgivel- sen, medmindre andet bevises. 2. Et tilsynsdokument udstedt af en af de kompetente nationale myndigheder, der er opført i bilag III, er gyldigt i hele Fællesskabet. Tilsynsdokumenter udfærdiges på 3. en formular svarende til modellen i bilag IV. Importørens ansøgning skal omfatte følgende oplysninger: L 20/2 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 98 a) ansøgerens fulde navn og adresse (herunder telefon- og telefaxnummer og evt. identifikationsnummer, som anvendes af de kompetente nationale myndigheder) samt momsregistreringsnummer, hvis den pågældende er momspligtig b) evt. fulde navn og adresse på ansøgerens klarerer eller repræsentant (samt telefon- og telefaxnummer) c) eksportørens fulde navn og adresse d) nøjagtig varebeskrivelse, herunder: — varernes handelsbetegnelse — kode i den kombinerede nomenklatur (KN-kode) — oprindelsesland — forsendelsesland e) nettovægt i kg og mængde i den foreskrevne enhed, hvor der er tale om andet end nettovægt, efter position i den kombinerede nomenklatur f) varernes værdi KN-kode i ecu cif Fællesskabets grænse pr. g) hvorvidt der er tale om sekundavarer eller deklasserede i henhold til kriterierne i Kommissionens varer meddelelse 91/C 180/04 (1) h) forventet periode og sted for toldklareringen i) hvorvidt ansøgningen er en gentagelse af en tidligere ansøgning vedrørende samme kontrakt j) følgende erklæring, dateret og underskrevet af ansø- geren (ansøgerens efternavn skrives med blokbogsta- ver): »Undertegnede bekræfter hermed, at de i denne ansøg- ning afgivne oplysninger er rigtige og afgivet i god tro, og at jeg er etableret i Fællesskabet. « Importøren fremlægger også en genpart af salgs- eller købskontrakten og af proformafakturaen. På anmodning fremlægger importøren, f. eks. i tilfælde hvor varerne ikke er købt direkte i produktionslandet, et produktionscerti- fikat udstedt af det stålværk, der har fremstillet varen. Tilsynsdokumenter kan kun anvendes, 4. så længe importliberaliseringsordningerne er i kraft med hensyn til de pågældende transaktioner. Med forbehold af mulige ændringer i gældende importforordninger eller af afgørel- ser, der træffes som led i en aftale eller i forbindelse med forvaltningen af et kontingent: — fastsættes tilsynsdokumentets gyldighed hermed til fire måneder — kan uudnyttede eller delvist udnyttede tilsynsdoku- en tilsvarende for menters gyldighed forlænges periode. Importøren returnerer 5. til den udstedende myndighed ved gyldighedsperiodens udløb. tilsynsdokumenter På betingelser, som de kompetente myndigheder 6. fastsætter, kan de tillade, at erklæringer eller anmodninger fremsendes eller trykkes elektronisk. De kompetente myndigheder skal imidlertid have adgang til al dokumen- tation og bevismateriale. 7. Tilsynsdokumentet kan udstedes elektronisk, når blot de berørte toldkontorer har adgang til dokumentet via et edb-net. Artikel 3 1. Konstateres det, at enhedsprisen i forbindelse med den pågældende transaktion er mindere end 5 % højere eller lavere end den pris, der er angivet i tilsynsdokumen- tet, eller at den samlede mængde, af de produkter, der frembydes til indførsel, overstiger den mængde, der er angivet tilsynsdokumentet med mindre end 5 %, er dette ikke til hinder for, at de pågældende produkter kan overgå til fri omsætning. i 2. Oplysningerne i ansøgningerne om tilsynsdoku- menter og selve dokumenterne er fortrolige. De er forbe- holdt de kompetente myndigheder og ansøgeren. Artikel 4 1. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen: a) så regelmæssigt og på et så ajourført grundlag som muligt og senest den sidste dag i hver måned nærmere oplysninger om de mængder og værdier (i ecu), for hvilke der er udstedt tilsynsdokumenter, b) senest seks uger efter udgangen af hver måned nærmere oplysninger om importen i den pågældende måned i overensstemmelse med artikel 26 i Kommis- sionens forordning (EF) nr. 840/96 (2). Oplysningerne fra medlemsstaterne opdeles på vare, KN-kode og land. 2. Medlemsstaterne giver meddelelse om uregelmæssig- heder eller tilfælde af svig, som de måtte opdage, og i påkommende tilfælde om grunden til, at de måtte afvise at udstede et tilsynsdokument. (1) EFT C 180 af 11. 7. 1991, s. 4. (2) EFT L 114 af 8. 5. 1996, s. 7. 27. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 20/3 Artikel 5 Alle meddelelser i henhold til denne forordning indgives til Kommissionen for De Euro- pæiske Fællesskaber elektronisk via det integrerede net, der er oprettet til dette formål, medmindre det af tvingende tekniske grunde er nødvendigt midlertidigt at benytte andre kommunikationsmidler. Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fælles- skabers Tidende. Artikel 6 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 1998. På Rådets vegne G. BROWN Formand L 20/4 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 98 BILAG I DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK MAKEDONIEN LISTE OVER PRODUKTER, DER ER UNDERGIVET DOBBELTKONTROL Fuldstændig KN-kode 7208 Fuldstændig KN-kode 7209 Fuldstændig KN-kode 7210 Fuldstændig KN-kode 7211 Fuldstændig KN-kode 7212 Fuldstændig KN-kode 7303 Fuldstændig KN-kode 7304 Fuldstændig KN-kode 7305 Fuldstændig KN-kode 7306 1. Exporter (name, full address, country) ORIGINAL 2. No 3. Year 4. Product group BILAG II 5. Consignee (name, full address, country) EXPORT DOCUMENT (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment – Means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods – Manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB Value (2) 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. , on. (Signature). (Stamp). t h g i e w t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n w o h S. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I ) 1 ( ) 2 ( L 20/6 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 98 EKSPORTLICENS (EKSF- og EF-produkter) 1. Eksportør (navn, fuldstændig adresse, land) 2. Nr. 3. År 4. Varegruppe 5. Modtager (navn, fuldstændig adresse, land) 6. Oprindelsesland 7. Bestemmelsesland 8. Sted og dato for afskibningen — Transportmiddel 9. Supplerende enkeltheder 10. Varebeskrivelse — Fabrikant 11. KN-kode 12. Mængde (1) 13. FOB-værdi (2) 14. DEN KOMPETENTE MYNDIGHEDS ATTESTERING 15. Kompetent myndighed (navn, fuldstændig adresse, land). , den. (Firma) (Stempel) (1) Angiv nettovægt (kg) og tillige mængde i den relevante enhed, når der ikke er tale om nettovægt. (2) I den valuta, der er angivet i salgskontrakten. 1. Exporter (name, full address, country) COPY 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) EXPORT DOCUMENT (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment – Means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods – Manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB Value (2) 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. , on. (Signature). (Stamp). t h g i e w t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n w o h S. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I ) 1 ( ) 2 ( 27. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 20/9 ANEXO III — BILAG III — ANHANG III — PAQAQTGLA III — ANNEX III — ANNEXE III — ALLEGATO III — BIJLAGE III — ANEXO III — LIITE III — BILAGA III LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN DIEUHUMSEIS TYM AQWYM EJDOSGS ADEIYM TYM JQATYM LEKYM LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA LISTA ÖVER KOMPETENTA NATIONELLA MYNDIGHETER BELGIQUE/BELGIË FRANCE Administration des relations économiques Quatrième division: Mise en œuvre des politiques commerciales internationales — Services «Licences» Rue Général Leman 60 B-1040 Bruxelles Télécopieur: (32 2) 230 83 22 Bestuur van de Economische Betrekkingen Vierde Afdeling: Toepassing van het Internationaal Handels- beleid — Dienst Vergunningen Generaal Lemanstraat 60 B-1040 Brussel Fax (32-2) 230 83 22 SERIBE 3-5, rue Barbet-de-Jouy F-75357 Paris 07 SP Télécopieur: (33 1) 43 19 43 69 IRELAND Licensing Unit Department of Tourism and Trade Kildare Street IRL-Dublin 2 Fax: (353 1) 676 61 54 DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Søndergade 25 DK-8600 Silkeborg Fax (45) 87 20 40 77 DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft, Dienst 01 Postfach 5171 D-65762 Eschborn 1 Fax: (49) (61 96) 40 42 12 EKKADA Upouqce˜io Ehmij ˜gr Oijomol˜iar Cemij ˜g Cqallate˜ia DOS Die ˜uhumsg Diadijasi ˜ym Enyteqijo ˜u Elpoq˜iou Joqm ˜aqou 1 GR-105 63 Ah ˜gma T ˜ekevan: (30-1) 328 60 29/328 60 59/328 60 39 ITALIA Ministero del Commercio con l’estero Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Telefax: (39-6) 59 93 22 35/59 93 26 36 LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des Licences Boîte postale 113 L-2011 Luxembourg Télécopieur: (352) 46 61 38 NEDERLAND Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Postbus 30. 003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen (31-50) 526 06 98 Fax: ESPA (cid:5)NA ÖSTERREICH Ministerio de Economía y Hacienda Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Fax: (34 1) 563 18 23/349 38 31 Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Außenwirtschaftsadministration Landstrasser Hauptstraße 55-57 A-1030 Wien Fax: (43-1) 715 83 47 L 20/10 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 98 PORTUGAL Direcç˜ao-Geral do Comércio Externo Avenida da Rep ´ublica, 79 P-1000 Lisboa Telefax: (351-1) 793 22 10 SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-9 614 2852 SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm (46-8) 30 67 59 Fax: UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham, Cleveland UK-TS23 2NF Fax (44 1642) 533 557 DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB TILSYNSDOKUMENT BILAG IV 1. Modtager (navn, fuldstændig adresse, land, momsnummer) 2. Udstedelsesnummer 3. Sted og dato for indførsel 4. Kompetent udstedende myndighed (navn, adresse og telefonnummer) 5. Klarerer / repræsentant (hvis relevant) (navn, fuldstændig adresse) 6. Oprindelsesland (og geonomenklaturnummer) 7. Afsendelsesland (og geonomenklaturnummer) 8. Sidste gyldighedsdato 9. Varebeskrivelse 10. Varekode (KN) og kategori 1 n e r e g a t d o m l i t l a n i g i r O 1 11. Mængde udtrykt i kg (nettovægt) eller i supple- rende enheder 12. Cif-værdien i ECU ved EF’s grænse 13. Supplerende bemærkninger 14. Den kompetente myndigheds påtegning Dato:. Underskrift:. Stempel 15. AFSKRIVNINGER Den disponible mængde anføres i rubrik 1 i kolonne 17 og den afskrevne mængde i rubrik 2 16. Nettomængde (nettomasse eller anden måleenhed med angivelse af enhed) 17. I tal 18. Den afskrevne mængde i bogstaver 19. Tolddokument (art og nr. ) eller »Partiallicens nr. « og afskrivningsdato 20. Den afskrivende myndigheds navn, med- lemsstat, stempel og underskrift 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Eventuelt forlængelsesblad fastgøres her. DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB TILSYNSDOKUMENT 1. Modtager (navn, fuldstændig adresse, land, momsnummer) 2. Udstedelsesnummer 3. Sted og dato for indførsel 4. Kompetent udstedende myndighed (navn, adresse og telefonnummer) 5. Klarerer / repræsentant (hvis relevant) (navn, fuldstændig adresse) 6. Oprindelsesland (og geonomenklaturnummer) 7. Afsendelsesland (og geonomenklaturnummer) 8. Sidste gyldighedsdato 9. Varebeskrivelse 10. Varekode (KN) og kategori 2 d e h g i d n y m e d n e d e t s d u n e d l i t r a l p m e s k E 2 11. Mængde udtrykt i kg (nettovægt) eller i supple- rende enheder 12. Cif-værdien i ECU ved EF’s grænse 13. Supplerende bemærkninger 14. Den kompetente myndigheds påtegning Dato:. Underskrift:. Stempel 15. AFSKRIVNINGER Den disponible mængde anføres i rubrik 1 i kolonne 17 og den afskrevne mængde i rubrik 2 16. Nettomængde (nettomasse eller anden måleenhed med angivelse af enhed) 17. I tal 18. Den afskrevne mængde i bogstaver 19. Tolddokument (art og nr. ) eller »Partiallicens nr. « og afskrivningsdato 20. Den afskrivende myndigheds navn, med- lemsstat, stempel og underskrift 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Eventuelt forlængelsesblad fastgøres her


title: Rådets förordning (EG) nr 2658/98 av den 19 januari 1998 om godkännande av en skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Ungern om vissa importarrangemang för jordbruksprodukter

eurovoc_concepts:
European Community
Hungary
agricultural product
import
import policy

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 336/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2658/98 av den 19 januari 1998 om godk(cid:132)nnande av en skriftv(cid:132)xling mellan Europeiska gemenskapen och Re- publiken Ungern om vissa importarrangemang f(cid:148)r jordbruksprodukter EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING Avtalstexten bifogas i denna f(cid:148)rordning. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 113 j(cid:132)mf(cid:148)rd med f(cid:148)rsta meningen i artikel 228. 2, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I Europaavtalet om uppr(cid:132)ttande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, (cid:134) ena sidan, och Republiken Ungern, (cid:134) andra sidan (1), meddelas f(cid:148)reskrifter om n(cid:132)ra samarbete i handelsfr(cid:134)gor mellan de b(cid:134)da parterna. Till f(cid:148)ljd av den ungerska beg(cid:132)ran om ett WTO-undantag, enligt vilket Ungern skulle ha r(cid:132)tt att ytterligare subven- tionera jordbruksexporten, kan det finnas en risk f(cid:148)r st(cid:148)r- ningar p(cid:134) gemenskapens marknader. Skyddsbest(cid:132)mmelserna i det ovann(cid:132)mnda Europaavtalet (cid:132)r inte tillr(cid:132)ckligt detaljerade f(cid:148)r att kunna hantera denna risk. F(cid:148)r att begr(cid:132)nsa denna risk (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att komma (cid:148)verens om en skyddsklausul f(cid:148)r br(cid:134)dskande (cid:132)renden. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Artikel 2 R(cid:134)dets ordf(cid:148)rande bemyndigas h(cid:132)rmed att utse den person som skall vara beh(cid:148)rig att underteckna skriftv(cid:132)x- lingen med bindande verkan f(cid:148)r gemenskapen. Artikel 3 1. Gemenskapen skall p(cid:134) beg(cid:132)ran av medlemsstaterna eller p(cid:134) eget initiativ besluta att vidta n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder i enlighet med avtalet, enligt vad som anges i artikel 1. Medlemsstaterna skall underr(cid:132)ttas om s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder, och dessa skall vara omedelbart till(cid:132)mpliga. Om kommis- sionen mottar en beg(cid:132)ran fr(cid:134)n en medlemsstat skall den fatta beslut om denna inom tre arbetsdagar efter att ha mottagit beg(cid:132)ran. 2. (cid:143)tg(cid:132)rder som kommissionen har fattat beslut om kan h(cid:132)nskjutas till r(cid:134)det av en medlemsstat inom tre arbetsdagar efter det att medlemsstaterna underr(cid:132)ttades om dem. R(cid:134)det skall sammantr(cid:132)da utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l. R(cid:134)det kan inom trettio dagar med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut. Artikel 4 Kommissionen bemyndigas h(cid:132)rmed att, i samf(cid:148)rst(cid:134)nd med de ungerska myndigheterna, meddela de f(cid:148)reskrifter om f(cid:148)rfarandena f(cid:148)r avtalets till(cid:132)mpning som avses i artikel 1. Skriftv(cid:132)xlingen mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Ungern om vissa importarrangemang f(cid:148)r jordbruksprodukter godk(cid:132)nns h(cid:132)rmed p(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar. (1) EGT L 347, 31. 12. 1993, s. 2. Artikel 5 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. L 336/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 12. 98 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 19 januari 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar G. BROWN Ordf(cid:148)rande


title: Komission kertomus neuvostolle -Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 24 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1522/96 soveltaminen GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti

eurovoc_concepts:
GATT
Thailand
import
rice
tariff quota

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 19. 01. 1998 KOM(1998) 12 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE ja rikkoutuneiden Riisin tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 24 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1522/96 soveltaminen GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti. tuontia koskevien riisinjyvien 1. Johdanto GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisissa neuvotteluissa Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin sovittiin avattavaksi I. tammikuuta 1996 alkaen vuosittainen tuontikiintiö, joka on 63 000 tonnia osittain hiottua tai kokonaan hiottua nisiä tullitta, sekä kiintiö, joka on 20 000 tonnia esikuorittua riisiä 88 ecua tonnilta olevalla kiinteällä tullilla. Lisäksi Thaimaan kanssa käydyissä GATT-sopimuksen XXIII artiklan mukaisissa neuvotteluissa sovittiin avattavaksi 1. tammikuuta 1996 alkaen rikkoutuneiden riisinjyvien 80 000 tonnin vuosittainen kiintiö, jolloin tuontitullia alennetaan 28 ecua tonnilta. Näiden kiintiöiden hallinnoinnin yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1522/961. Kiintiöt on eritelty alkuperämaittain ja tuontitodistusten antaminen on porrastettu koko vuodelle useampiin eriin, jotta yhteisön markkinat voisivat ottaa tuontimäärät paremmin vastaan, eikä niistä aiheutuisi häiriöitä yhteisössä tuotetun riisin tavanomaiselle kaupanpitämiselle. 1 EYVLL 190,. 11. 7. 19%, s. I. toimenpiteet eivät olleet viljan hallintokomitean lausunnon mukaisia Komission hyväksymät erityisesti pienissä pakkauksissa (enintään viiden kilon pakkaukset) tapahtuvan tuonnin sekä keskinäisten korvausten riskin osalta. Neuvosto siis ratkaisi asian toisin asetuksen (IÎTY) No 1766/92 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun tiedonannon perusteella Tuonnissa Thaimaasta, Australiasta ja Yhdysvalloista kiintiöiden hallinnointi on uskottu tavaran toimittaville maille vientitodistusten välityksellä. Asetuksen (EY) N:o 1522/96 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission on annettava mainitun asetuksen soveltamisesta neuvostolle vuosikertomus, jossa käsitellään erityisesti pieninä pakkauksina tuotavan riisin 33 428 tonnin enimmäismäärän noudattamista, yhteisöön sekä välittömästi asetuksesta N:o 1522/96 hyötyvän viennin ja tavallisten vientimaksujen kohteena olevan viennin keskinäisen korvaamisen riskiä. suuntautuvien kauppavirtojen mahdollista muutosta Yhdysvalloille osoitettua kiintiötä ei ole vielä avattu. Itse asiassa edellä mainitun asetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti tariffikiintiön avaamista osittain tai kokonaan hiotun riisin tuontia varten on lykätty siihen asti kun neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa on saatu päätökseen. Vaikka neuvotteluja jatketaan edelleen, yhden vuoden määrää vastaava kiintiö avattiin kuitenkin joulukuussa 1997 Tämän kertomuksen laatimisajankohtaan mennessä kiintiöön sisältyviä määriä ei ole tuotu 2. Pienet pakkaukset asiaankuuluvaan Enintään viiden kilon pakkauksissa tuontitodistukseen (9 artiklan 3 kohta). Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle 'jokaisen vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen jälkeisen kuukauden viimeisenä työpäivänä CN- koodin, pakkauksen ja alkuperämaan mukaan jaotellut määrät, jotka on tosiasiallisesti luovutettu vapaaseen liikkeeseen" (8 artiklan b kohta). tuotavat määrät kirjataan Jäsenvaltioiden komissiolle lähettämien tietojen mukaan pienissä pakkauksissa tuodun riisin määrä kyseisen asetuksen ensimmäisenä soveltamisvuotena (elokuu 199o - heinäkuu 1997) on 1 940 tonnia, mikä on paljon vähemmän kuin sallittu 33 428 tonnin määrä Liitteessä esitetään pienissä pakkauksissa yhteisöön tuodun riisin määrä alkuperämaittani eriteltynä. 3. Keskinäiset korvaukset Komission yksiköt eivät ole saaneet kyseisen asetuksen ensimmäisenä soveltamisvuotena ainoatakaan näyttöä keskinäisistä korvauksista. Thaimaan kiintiöiden osalta maan viranomaiset antavat maailmaan kuin Euroopan unioniin toteutuneen aikaisemman viennin perusteella tuontitodistuksia muualle Yhteisöön suuntautuvat kauppavirrat Thaimaasta ja Australiasta peräisin olevaa riisiä koskevia tuontitodistushakemuksia ei ole vuosien 1996 ja 1997 aikana esitetty enempää kuin enimmäiskiintiöissä on säädetty Määrien noudattamisen osalta näiden toimittajavaltioiden vientitodistusten hallinnointi ei siis ole aiheuttanut vaikeuksia. Thaimaalle vuosiksi 1996 ja 1997 myönnetyistä määristä voidaan todeta, että esikuoritun riisin 1 812 tonnin ja osittain hiotun tai kokonaan hiotun riisin 21 455 tonnin vuotuiset määrät on lähes kokonaan käytetty, kun taas rikkoutuneiden riisinjyvien 31 200 tonnin kiintiötä ei ole täytetty. Thaimaalle myönnettiin tammikuussa 1997 rikkoutuneiden riisinjyvien ylimääräinen lähes 12 500 tonnin kiintiö maassa ilmenneiden rikkoutuneiden riisinjyvien kiintiön hallinnointia koskeneiden vaikeuksien huomioon ottamiseksi Tätä lisäerää ei ole kokonaan käytetty. Australialle vuosiksi 1996 ja 1997 myönnettyjä kiintiöitä vastaavat tuontitodistukset on annettu koko käytettävissä oleville määrille. Asetuksen (EY) N:o 1522/96 9 artiklan 2 kohta Enintään 5 kg:n pakkauksissa: enimmäismäärä (t) Ilmoitettu kokonaismäärä tähän mennessä (t): 33 428 1 940 Jasenvaltiot CN-koodi Alkupera Paivamaara Tonnia 1006 30 1006 40 1006 20 1006 30 1006 40 1006 30 1006 30 1006 30 1006 30 1006 40 1006 40 1006 40 1006 30 1006 40 1006 30 1006 30 1006 30 Thaimaa Thaimaa Argentina Argentina Thaimaa Thaimaa Thaimaa Thaimaa Intia Thaimaa Thaimaa Thaimaa Thaimaa Thaimaa Thaimaa Thaimaa Thaimaa 17. 10. 1996 17. 10. 1996 29 10. 1996 29. 10. 1996 Joulukuu 1996 Tammikuu 1997 Tammikuu 1997 Toukokuu 1997 Toukokuu 1997 Kesäkuu 1997 Heinäkuu 1997 Huhtikuu 1997 Huhtikuu 1997 Huhtikuu 1997 539 020 163 200 17 560 61 868 20 000 10 500 94 043 26510 10 000 :o ooo 19 500 21 000 378 000 20 000 213 000 25 500 300 600 <+ ISSN 1024-4492 KOM(98) 12 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 II Luettelonumero : CU-CO-OS-OOO-l-l-C SBN c)2-78-3()0()7-7 Luroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1 -2()S5 Luxemburg


title: Council Regulation (EC) No 2658/98 of 19 January 1998 concerning the approval of an exchange of letters between the European Community and the Republic of Hungary on certain import arrangements for agricultural products

text: 11. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities L 336/1 I (Acts whose publication is obligatory) COUNCIL REGULATION (EC) No 2658/98 of 19 January 1998 concerning the approval of an exchange of letters between the European Community and the Republic of Hungary on certain import arrangements for agricultural products THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, The text of the Agreement is attached to this Regulation. Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 113 in conjunction with Article 228(2) first sentence thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas the Europe Agreement establishing an associ- ation between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Hungary, of the other part (1), provides for close coopera- tion in commercial matters between the two parties; Whereas, following the Hungarian request for a World Trade Organisation (WTO) waiver under which Hungary would be entitled to grant additional subsidies for agricul- tural exports there might be a risk of disturbances on Community markets; Whereas, the safeguard provisions in the abovementioned Europe Agreement are not sufficiently specific to deal with this risk; Whereas, in order to limit this risk it is appropriate to agree on a fast track safeguard clause, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 of letters exchange The between the European Community and the Republic of Hungary on certain import arrangements for agricultural products is hereby approved on behalf of the Community. (1) OJ L 347, 31. 12. 1993, p. 2. Article 2 The President of the Council is hereby authorised to designate the person empowered to sign the exchange of letters in order to bind the Community. Article 3 The Commission shall, at the request of a Member 1. State or on its own initiative, decide upon the necessary measures in accordance with the Agreement referred to in Article 1. The Member States shall be notified of such measures, which shall be immediately applicable. If the Commission receives a request from a Member State, it shall take a decision thereon within three working days following receipt of the request. 2. Measures decided upon by the Commission may be referred to the Council by any Member State within three working days of the day on which they were notified. The Council shall meet without delay. It may, acting by a take a different decision within a qualified majority, period of 30 days. Article 4 The Commission is hereby authorised to define, in agree- ment with the Hungarian authorities, the procedures for the application of the Agreement referred to in Article 1. Article 5 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. L 336/2 EN Official Journal of the European Communities 11. 12. 98 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 19 January 1998. For the Council The President G. BROWN


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om ændring af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine og om ændring af forordning (EF) nr. 933/95 om åbning og forvaltning af fællesskabstoldkontingenter for visse vine

eurovoc_concepts:
Romania
tariff quota
trade agreement (EU)
wine

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 02. 1998 KOM(1998) 102 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET m •m. fHI Indholdsfortegnelse Resumé INDLEDNING 1. PROBLEMET OG DETS KONSEKVENSER 2. OMKOSTNINGER OG GEVINSTER 3. OPLYSNING OG BEREDSKAB 4. HÅNDTERING AF PROBLEMET 5. FRA OPLYSNING TIL HANDLING 6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNE 7. HVAD FÆLLESSKABET KAN GØRE 3 5 5 6 7 8 9 10 11 Resumé I forbindelse med elektronisk databehandling har man lige fra starten i mange tilfælde kun anvendt 2 cifre til at angive årstallet i datafelter (ÅÅMMDD) for at spare på den dengang dyre lagerkapacitet. Derfor vil år 2000 i mange applikati oner blive fortolket som år 1900, hvilket vil føre til fejl i aritmetiske beregninger og behandlingen af data. År 2000-problemet er et meget vigtigt forretningsmæssigt spørgsmål for virk somheder i alle størrelser og i alle sektorer, en betydelig risiko for forbrugerne og en stor udfordring for de offentlige tjenester. Det kan fa negative virkninger for den enkelte borger og den europæiske økonomis konkurrenceevne, og det kan forhindre det indre marked i at fungere korrekt. Den moderne økonomi er i høj grad afhængig af, at mange indbyrdes forbundne forretnings-, industri- og samfundsprocesser, der nu alle understøttes af edb- systemer, fungerer korrekt og uden afbrydelser. Hvis et af de mange led i denne kæde svigter, kan det være til betydelig skade for både de enkelte deltagere (en borger, forbruger eller virksomhed eller en hel række indbyrdes afhængige han delspartnere) og for selve systemet. Borgerne er i dag afhængige af et stadigt større udbud af tjenester, såsom pensi oner, familieydelser, sygesikring, forsikringer, energiforsyninger og transport. Hver enkelt af disse tjenester leveres via et stort og kompleks net af edb- systemer, der alle risikerer at blive udsat for det såkaldte "år 2000-problem". Både store og små virksomheder er afhængige af, at deres egne edb-systemer fungerer korrekt, men også af, at de systemer, der kontrolleres af deres handels partnere (f. eks. kunder, leverandører og underleverandører), er driftssikre. En virksomhed er desuden, ligesom den enkelte borger, afhængig af en lang række infrastrukturtjenesters pålidelige drift. Hvis man ikke tilretter de edb-afhængige processer, herunder edb-styrede driftsfunktioner i industrianlæg, således at de fortsat kan fungere korrekt, risikerer man at miste forretninger og konkurrence evne i almindelighed, og i ekstreme tilfælde kan selve virksomhedens overlevel se være truet. I stort set samme tidsrum er man i den private og offentlige sektor i færd med at forberede sig på indførelsen af den fælles europæiske valuta, der vil fa vidtgå ende konsekvenser for deres arbejdsmetoder og informationssystemer. Der er store forskelle mellem de to spørgsmål: År 2000-problemet er et IT-problem, der har indflydelse på virksomhedsmæssige konsekvenser og euroen et virksom- hedsproblem, der har informationsteknologiske konsekvenser. De har imidlertid også nogle ligheder hvad angår sidstnævnte aspekt. Tilsammen udgør de et overordentligt omfattende problem for personer, der er ansvarlige for software- baserede systemer. For at forhindre, at dette problem far en negativ indvirkning på forbrugernes sundhed, sikkerhed og økonomiske interesser, og for at mindske dets eventuelle uønskede følger i den private og den offentlige sektor skal de forberedelser, der er nødvendige for at bringe eksisterende edb-systemer og -applikationer gnid ningsløst ind i det nye årtusinde, fremskyndes. Alle berørte aktører skal samar bejde inden for deres ansvarsområde og beføjelser. Et meget vigtigt spørgsmål. Den moderne økonomis effektivitet. den enkelte borgers velfærd. og alle virksomheders konkurrenceevne, uan set størrelse, beror på edb-systemer. Det vil ske i forbindelse med indførelsen af den fælles valuta. Der skal sættes skub i forberedelserne. IT-leverandører og -brugere har et ansvar for at gribe ind, dog kan offentlige myndig heder og sammenslut ninger. Ansvaret for at håndtere år-2000 problemet og begrænse risiciene ligger klart hos leverandører og brugere af edb-baserede systemer, og markedskræfterne kommer til at spille den vigtigste rolle. Men på grund af problemets omfang og dets vidtrækkende konsekvenser er det rimeligt, at offentlige myndigheder og sammenslutninger i alle medlemsstater iværksætter oplysnings- og støtteforan staltninger, især for de mest udsatte grupper, dvs. forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder. De centrale og lokale myndigheder har desuden ho vedansvaret for at sikre, at deres informationssystemer bliver år 2000-parate. Der skal desuden etableres beredskabsplaner for at tage højde for muligheden af svigt i kritiske systemer. såvel som mydighder, der fører tilsyn med infrastrukturer. Med hensyn til infrastrukturområdet, hvor et år 2000-relateret svigt kan få bety delige konsekvenser på tværs af grænserne, påhviler det de internationale sam menslutninger af tilsynsførende og regulerende myndigheder at anspore de per soner, som de har ansvaret for, til at skride ind. og de europæiske in stitutioner også spille en rolle. men hvis Kommissio nen skal udføre sin rol le, er det vigtigt, at ini tiativerne i medlems staterne er synlige. De europæiske institutioner kan, ud over at påtage sig ansvaret for deres egne informationssystemer, medvirke til at fremme og lette samarbejdet i forbindelse med de enkelte nationale eller sektorspecifikke initiativer, herunder initiativer på infrastrukturområdet, og til at etablere og opretholde en dialog om emnet in den for Fællesskabet og med tredjelande. Kommissionen ser gerne, at virksomheder, IT-industrien, erhvervsorganisatio ner, virksomheds- og forbrugersammenslutninger, tilsynsorganer og medlems stater lancerer initiativer med det formål at højne oplysningsniveauet, anspore til handling og tilbyde støtte. Den ønsker desuden at blive holdt orienteret om disse initiativer. Dette vil nemlig være afgørende for at kunne udføre de i denne med delelse omhandlede aktiviteter effektivt og for - i det omfang, hvor der kan træf fes supplerende foranstaltninger - at øge nytteværdien af det arbejde, der vil bli ve gjort af alle virksomheder og offentlige tjenester i løbet af dette og næste år. Websled Kommissionen vil vedligeholde et websted om år 2000-computerproblemet og IT-følgevirkningerne af indførelse af euroen (http://www. ispo. cec. be/y2keuro). Kontakter til alle rele vante grupper i industri en og medlemsstaterne Kommissionen vil drøfte år 2000-problemet og dets følger gennem alle rele vante kontakter, som Kommissionens tjenestegrene har til grupper i industrien og medlemsstaterne. Indførelse af bedste praksis og bench marking Kommissionen vil i denne forbindelse sammen med medlemsstaterne kontrolle re fremskridt, udveksle information og foretage benchmarking af bedste praksis samt jævnligt aflægge rapport til Rådet. Aktiviteterne omfatter rapportering om de fremskridt, der sker i forbindelse med oplysnings- og forberedelsesarbejde i medlemsstaterne, udveksling af erfaringer, der vil være egnede til grænseover skridende udnyttelse og behandling af emner, der har forbindelse til grænse overskridende infrastrukturer og afprøvning af disse. De relevante politikker vil blive undersøgt. Kommissionen vil inden for rammerne af de relevante politikker: industri, SM V e r, forbrugere og uddannelse undersøge, om der kan gøres yderligere for at oplyse omkring og løse dette problem. interne Kommissionens ledelsesmæssige kontrol For så vidt angår forberedelser internt i Kommissionens systemer vil den nuvæ rende tværtjenstlige taskforce blive styrket gennem etablering af en gruppe på meget højt niveau bestående af generaldirektørerne for personale, informatik, informationsteknologier og telekommunikation i samarbejde med generalse kretæren, der dermed vil udøve en kontrol- og styringsfunktion på højeste plan. I N D L E D N I NG År 2000-problemet og ØMU ens IT- konsekvenser skal håndteres indenfor samme tidsrum. År 2000-problemet, der består i, at mange edb-systemer og -programmer er ude af stand til at foretage korrekte beregninger for datoer efter den 31. december 1999, fordi der kun er anvendt to cifre til at angive årstallet, berører virksomhe der i alle sektorer og i hele verden. Samtidig er mange af disse virksomheder i færd med at forberede sig på indførelsen af den fælles europæiske valuta, der vil få vidtgående konsekvenser for deres arbejdsmetoder og informationssystemer. De to spørgsmål er for skellige, men tilsammen udgør de et overordent lig omfattende pro blem. der dog indebærer mulige fordele på læn gere sigt. Set i edb-perspektiv er der store forskelle mellem de to spørgsmål med hensyn til afgrænsning af problemet, "ansvarsforhold" samt strategiske og informati onsteknologiske konsekvenser, men også nogle ligheder hvad angår sidstnævnte aspekt. De skal imidlertid håndteres i stort set samme tidsrum, og de kræver hver for sig gigantiske menneskelige og finansielle ressourcer. Tilsammen udgør de et overordentligt omfattende problem for personer, der er ansvarlige for software-baserede systemer. På den anden side kan de muligvis være med til at øge bevidstheden om, hvor nødvendigt det er med god praksis i forbindelse med anskaffelse, udvikling og anvendelse af IT-systemer, hvilket på længere sigt kan komme industrien og andre sektorer til gode. Især de ændringer, der er nødvendige i forbindelse med euroen, bør tilskynde virksomhederne til at foretage en mere grundlæggende nyvurdering af deres arbejdsmetoder. Det kan til gengæld give dem konkurren cefordele på længere sigt. Virksomheder, infra strukturer og offentlige administrationer er i fare. Kommissionen er betænkelig ved virksomheders, infrastrukturers og offentlige administrationers sårbarhed over for år 2000-problemet og ved de mulige kon sekvenser for forbrugerne. Selv om emnet har stor mediedækning, er det egen tlige beredskab generelt set åbenbart for ringe, til trods for at der består en væ sentlig risiko for forstyrrelser i virksomheder og offentlige tjenester. For at supplere de aktiviteter, der for størstepartens vedkommende vil blive ud ført af den private sektor og medlemsstaterne, har Kommissionen planlagt og er gået i gang med en række aktiviteter, der har til formål at anspore de ansvarsha vende til at skride ind. Disse aktiviteter er snævert koordineret med aktiviteterne vedrørende euroens IT-konsekvenser. Et teknisk problem. 1. PROBLEMET OG DETS KONSEKVENSER I forbindelse med elektronisk databehandling har man lige fra starten i mange tilfælde kun anvendt 2 cifre til at angive årstallet i datafelter (ÅÅMMDD) for at spare på den dengang dyre lagerkapacitet. Derfor vil år 2000 i mange applikati oner blive fortolket som år 1900, hvilket vil føre til fejl i aritmetiske beregninger og behandlingen af data. Dette kompliceres yderligere af, at mange programmer fejlagtigt vil antage, at år 2000 ikke er et skudår. De fleste problemer opstår sandsynligvis ved selve århundredskiftet. Men adskillige systemer er allerede begyndt at svigte i forbindelse med behandlingen af fremtidige datoer, og andre vil først udvise problemer længere henne i år 2000. med gigantiske og vidtrækkende konse kvenser. Det kan få betydning for forbrugernes sik kerhed og økonomiske interesser. Eksempler De første tilfælde af svigt er allerede blevet omtalt i pres sen. Det drejer sig om så forskellige tildragelser som varer, der bliver sendt retur til leverandørerne på grund af fejlagtig "sidste salgsdato", og at det har vist sig umuligt at behandle kreditkort, hvis udløbsdato ligger efter 1999. År 2000-problemet er grundlæggende et edb- problem, men dets po tentielle konsekvenser er gigantiske og vidt Edb- rækkende. systemer har faet stadig større kritisk betydning, forretnings- og sikkerhedsmæssigt, og en lang række forskellige produkter og tjenesteydelser, både i den private og den offentlige sektor, er baseret på software. Blandt de mulige konsekvenser for forbrugerne er beskadigelse af personlige og finansielle data, fejlberegninger i forbindelse med opsparing, bankkontoer, real kreditlån, forkert fakturering af offentlige forsyningstjenester og fejl i lønnings lister og lønudbetalinger. Der er også sikkerhedsmæssige farer: Hvis en edb- applikation, der er indlejret i et fly, et trafikkontrolsystem, et kraftværk eller en intensivafdeling, svigter, kan det bringe menneskeliv i fare. såvel som for virk somhedernes og deres handelspartneres kon kurrenceevne - små og mellemstore virksomheder er særligt udsatte - Svigt i edb-systemer kan fa følger for virksomhedernes og deres handelspartne res og finansielle partneres transaktioner i forskelligt omfang. På grund af de små og mellemstore virksomheders svagere organisatoriske op bygning er håndteringen af et problem af denne art potentielt vanskeligere og uforholdsmæssigt dyrere for dem end for store selskaber. 1 ekstreme tilfælde kan det være et spørgsmål, om de overhovedet kan overleve. Det ser på nuværende tidspunkt ud til, at især de små og mellemstore virksomheder ved for lidt om problemet, og at det er særlig vanskeligt for dem at få adgang til relevante op lysninger. og for offentlige ad ministrationers trans aktioner. Offentlige administrationer, især på lokalt plan, er formentligt også udsatte på grund af presset på deres budgetter, de almindeligvis lange frister, der er nød vendige til godkendelse af supplerende ressourcer, og deres sårbarhed over for udskiftning af faglært personale. Væsentlige infrastruk turer er også i fare. År 2000-problemet kan berøre de globale infrastrukturer, f. eks. dem, der under støtter telekommunikation, det finansielle marked og lufttransport, hvilket vil fa økonomiske og sociale konsekvenser i hele verden. Selv i lande, der har taget affære tidligt, som f. eks. De Forenede Stater, betragtes mange virksomheder og vigtige infrastrukturer som sårbare, men situationen vil sandsynligvis blive van skeligere i lande, hvor man først nu er ved at fa øjnene op for problemet. 2. OMKOSTNINGER OG GEVINSTER Omkostningerne er enorme. Udgifterne til tilretning af software i hele verden anslås at beløbe sig til 500 mia. ECU1, og de samlede omkostninger, hvori indgår eventuelle udgifter til retssager og skadeserstatning, kan overstige 1 500 mia. ECU2. 1 Kilde: Gartner Group. 2 Kilde: Software Productivity Research. og det samme gælder risikoen for, at der op står retstvister. Men en hurtig løsning kan give fordele på længere sigt. Det går for langsomt med højnelsen af oplys ningsniveauet. Beredskab og frem skridt varierer fra den ene medlemsstat til den anden, men er stadig ringe. Sådanne overslags nøjagtighed er i høj grad afhængig af, hvorvidt og hvordan der tages højde for omkostningerne i forbindelse med "indlejrede systemer" (i industrianlæg, luftfartselektronik, forbrugerelektronik osv. ). Der er risiko for retstvister for så vidt angår kontraktlige forbindelser mellem brugere og leverandører af IT-produkter, -systemer og -tjenester, forpligtelser over for handelspartnere og finansielle partnere, forpligtelser, der påhviler leve randører, producenter og brugere af sikkerhedskritiske systemer i henhold til sundheds- og sikkerhedslovgivningen, og virksomhedslederes ansvar over for aktionærer. Konsekvenserne og disses omkostninger far den største opmærksomhed, men virksomheder, der er nået langt i retning af en løsning af problemet, kan berette om en række gevinster. Især det forhold, at det er nødvendigt med en grundig gennemgang af en virksomheds samtlige hardware- og software-aktiver, resulte rer ofte i mere effektive, bedre tilpassede og mere moderne IT-aktiver, som på længere sigt giver fordele. Fornyelsen af virksomhedernes edb-aktiver vil også bidrage til udviklingen af informationssamfundet. Selv om et projekt vedrørende informationssystemers overgang til euroen i øv rigt adskiller sig grundlæggende fra et år 2000-projekt (år 2000-problemet er et IT-problem, der har indflydelse på virksomhedsmæssige konsekvenser og euro en et virksomhedsproblem, der har informationsteknologiske konsekvenser), er der tekniske ligheder for så vidt angår nogle af de relevante forholdsregler, og der kan skabes et nyttigt samspil mellem de to typer projekter. 3. OPLYSNING OG BEREDSKAB I løbet af de seneste to år har år 2000-problemet været genstand for massiv of fentlig omtale i diverse medier, via salgsafdelingerne hos de største leverandører af IT-systemer og -tjenester, på faglige konferencer og på World Wide Web. Oplysningen vinder frem, men det går stadig for langsomt i de små og mellem store virksomheder, og det er uklart, om der planlægges konkrete og rettidige foranstaltninger, og om disse tildeles tilstrækkelige budgetmidler. Nye undersøgelser bekræfter, at man stadig ikke er nået ret langt med hensyn til et egentligt beredskab og frem- skridt på området, og at der er forskelle fra den ene medlems stat til den anden. Desuden er der ikke meget, der tyder på, at alle systemer tages i betragtning, lige fra desktop-systemer, der anvendes af den enkelte, til mainframes, der anvendes af hele virksomheden. Andre undersøgelser4 viser, at kun et mindretal af virksom hederne tager indlejrede systemer i betragtning. I forbindelse med en undersøgelse i oktober 1997 af over 1 000 virksomheder i flere euro pæiske lande erklærede ca. 55%, at de havde lagt sig fast på en strategi, og over 80%, at de havde et budget til løsning af problemet, men mindre end 25% vidste, hvor mange program mer det berørte, skønt det var nødvendigt at vide dette for at kunne give et budgetoverslag. 3 Kilde: Neaman Bond Associates. Viasoft. 4 Kilde: PA Consulting Group. Det er et forretningsmæs sigt problem, der kræver, at topledelsen engager sig idet. og at der anvendes en systematisk strategi. Afprøvning er den stør ste opgave. Der vil uvægerligt ske svigt, og derfor skal der etableres beredskabs planer. 4. HÅNDTERING AF PROBLEMET På grund af de potentielt meget omfattende forretningsmæssige konsekvenser skal alle berørte dele af en virksomhed inddrages i et år 2000-projekt, og selv om det først og fremmest er edb-afdelingens ansvar at gennemføre det, skal projektet styres af direktionen og have dennes fulde opbakning. At år 2000- projektet lykkes, skal gøres til en strategisk målsætning på højeste plan i virk somheden, uanset dennes størrelse, og hvilken sektor den tilhører. De forholdsregler, der skal træffes, er klart afgrænsede, og har fået den nødven dige omtale. Et år 2000-projekt skal omfatte en detaljeret fortegnelse over alle hardware- og software-komponenter med tilhørende kontrakter og anden doku mentation; en konsekvensanalyse med henblik på at fastlægge, hvor store risici ene er, og vurdere prioriteringer, mulige løsninger og omkostninger; en detalje ret plan med henblik på at gennemføre ændringerne i henhold til de identificere de prioriteringer; den faktiske tilretning eller udskiftning af systemkomponenter; afprøvning af det tilrettede system og dets enkelte komponenter, herunder da taudveksling med andre interne og eksterne systemer; samt anvendelse af det nye system i den reelle produktion. Et sådant projekt kræver først og fremmest nøje hensyntagen til alle enkeltheder og meget kompetente projektledere, der sørger for effektiv koordinering med de berørte interne aktiviteter og partnernes aktiviteter i kunde-/leverandørkæden. Den største enkeltstående opgave og den mest afgørende forventes at blive af prøvningen. Den begrænser sig ikke til at påvise, at hvert enkelt system og kom ponent virker korrekt i forbindelse med datoer efter år 2000; den skal også sikre at forskellige sammenkoblede systemer i og uden for virksomheden er i stand til at samarbejde korrekt. Til hjælp i de forskellige faser er det vigtigt at udvælge og anvende automatise rede værktøjer, omend bespa relserne herved ikke forventes at overstige 30% af de sam lede omkostninger. I eksisterende fællesskabsprogrammer har man støttet konverteringsprojekter på forsøgsbasis, hvor fordelene ved at anvende bedste praksis er blevet påvist og bredt formidlet. Nogle af de pågældende metoder er baseret på teknologier, der er udviklet tidligere i forbindelse med fælles- skabsforskningsprogrammer, og som udnyttes i hele verden. Problemets komplekse ka rakter taget i betragtning må virksomhederne være klar over, at de måske ikke bliver færdige med tilpasningen inden udgangen af 1999, og der skal derfor etableres passende beredskabsplaner for at sikre deres kontinuitet eller overlevelse, i til fælde af at IT-støtten bortfalder eller bliver utilstrækkelig. Denne opgave skal varetages af hele virksomheden og kræver direkte deltagelse fra topledelsens side. Der er en stigende mangel på ressourcer. Manglen på knowhow inden for programmering og projektledelse er ved at blive et af de mest kritiske aspekter. Selv om man ser bort fra problemets størrelses orden, er det begrænset, hvor mange fagfolk der findes, som kender de relativt gamle programmeringssprog og er i stand til at styre meget store og komplekse projekter. Virksomheder, der har en stor intern edb-stab, vil forsøge at bevare den, mens virksomheder, der er afhængige af ekstern IT-støtte, snart vil blive Kilde: Gartner Group. Regnskabsmæssig be handling af tilretnings- udgifterne. Sikring af virksomhe dernes retsstilling. stillet over for det problem, at den tilgængelige kompetence hurtigt svinder ind og dermed bliver dyrere. Virksomheder (herunder små og mellemstore virksom heder), der anvender kommercielle software-pakker, skal så hurtigt som muligt forhøre sig om deres leverandørers planer med hensyn til ajourføring af disse pakker. Et andet emne, der skal tages i betragtning, er den regnskabsmæssige behandling af tilretningsudgifterne, da det generelt drejer sig om store summer. I henhold til reglerne i EU's regnskabsdirektiver skal udgifterne i forbindelse med år 2000 normalt udgiftsføres som en del af virksomhedens almindelige omkostninger ved løbende at tilpasse sig de skiftende økonomiske betingelser og den teknolo giske udvikling. Helt undtagelsesvist og udelukkende for den del af udgifterne, der vedrører identificerbare fremtidige økonomiske gevinster, bør det være mu ligt at kapitalisere dem. Kun under visse omstændigheder vil det være muligt at foretage hensættelse til år 2000-omkostninger, og denne hensættelse skal i så fald være i overensstemmelse med regnskabsdirektiverne. I tilfælde, hvor der ikke er foretaget nogen hensættelse, men hvor der findes en reserve til uforud sete udgifter, skal der gøres behørigt rede herfor i noterne til årsregnskaberne. En del af virksomhedernes år 2000-strategi skal gå ud på at sikre deres retsstil ling. De skal dels beskytte sig imod eventuelle erstatningskrav fra bl. a. handels partnere og finansielle partnere, der måtte lide skade, fordi de ikke har været i stand til at løse år 2000-problemet fuldstændigt. Dels skal de vurdere, hvorvidt og hvordan de kan kræve erstatning fra leverandører, hvis dette er en realistisk mulighed. Adskillige kommentatorer understreger det vigtige i at etablere et ef fektivt samarbejdsklima mellem leverandører og brugere for at mindske risikoen for retstvister. Markedskræfterne vil spille den vigtigste rol le. Myndigheder, der fører tilsyn med infrastruktu rer, skal anspore til handling. 5. FRA OPLYSNING TIL HANDLING Oplysning alene er ikke tilstrækkeligt. År 2000-problemet er et meget vigtigt forretningsmæssigt spørgsmål for virksomhederne, og de skal træffe passende foranstaltninger med henblik på overgangen til år 2000 og planlægge deres be redskab. I den forbindelse kommer markedskræfterne til at spille den vigtigste rolle. Kunder, der efterhånden bliver mere bevidste om de mulige konsekvenser, vil stille spørgsmål til deres leverandører, og det samme gælder investorer, ban ker, forsikringsselskaber, revisorer og andre berørte parter. Forbrugerne og dis ses sammenslutninger vil være mere opmærksomme på, hvordan svigt inden for industri, handel og offentlige tjenester kan få følger for deres sikkerhed og per sonlige ejendom. Inden for energi, transport, telekommunikation, det finansielle marked og andre økonomiske sektorer tilskynder de tilsynsførende myndigheder allerede de virk somheder og institutioner, der henhører under deres ansvars- eller influensom råde, til at handle. Det drejer sig f. eks. om de internationale sammenslutninger af organisationer, der fører tilsyn med værdipapir-, bank- og forsikringsmarke der (International Organisation of Securities Commissions, Basel-komitéen for Banktilsyn, International Association of Insurance Supervisors), og Den Inter nationale Telekommunikationsunion. EU's Rådgivende Udvalg for Banklovgiv- Der skal gives aktuelle oplysninger om pro dukters og virksomhe ders år 2000-parathed. ning, Forsikringskomitéen, Værdipapirudvalget og Payment Systems Group er også alle opmærksomme på problemet. Leverandører af hardware- og software-systemer samt edb-baserede produkter og tjenester skal give deres kunder aktuelle og klare oplysninger om, hvorvidt deres eksisterende og nye produkter er år 2000-parate og overfor kunderne udvi se en proaktiv og ansvarlig holdning. Ordninger, i henhold til hvilke en sælger selv erklærer, at et produkt er i overensstemmelse med en bestemt definition af år 2000-parathed6, og hvor denne erklæring bliver en del af kontrakten mellem leverandør og køber, skal fremmes. Alle virksomheder skal være indstillet på at give aktuelle og klare oplysninger om, hvorvidt de er år 2000-parate, til alle parter, der måtte have en legitim for retningsmæssig interesse heri. Offentlige administrati oner skal sikre, at deres IT-systemer er år 2000- parate. og de kan samarbejde med den private sektor om at højne oplysnings niveauet og anspore til handling. Samarbejde mellem forskellige medlems stater om initiativerne er en fordel. 6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNE Medlemsstaternes regeringer har hovedansvaret for at sikre, at de informations systemer, der understøtter deres centrale og lokale myndigheder, herunder deres forbindelser med kommunikationssystemer i andre lande, bliver år 2000-parate. I nogle medlemsstater har man arrangeret oplysningskampagner og andre akti viteter for at anspore virksomhederne til handling og støtte de mest udsatte grupper, såsom små og mellemstore virksomheder. Disse arrangementer er som regel sponsoreret af de centrale og lokale myndigheder og repræsentanter fra den private sektor (såsom arbejdsgiverforeninger eller handelskamre) i fælles skab. I nogle tilfælde er der oprettet en organisation, som specielt har til opgave at planlægge og koordinere sådanne aktiviteter. Eksempler Action 2000 i Det Forenede Kongerige Strategierne er forskellige, afhængigt af de specifikke omstændigheder, der er i hvert enkelt foreligger land, og det beredskab, landets industri menes at kunne mønstre. Der er dog spillerum for et bety deligt samarbejde, hvilket blev påvist på et første møde om en række natio nale initiativer, afholdt af Kommissionens tjenestegrene den 19. december 1997. Stadig flere regeringer prioriterer år 2000-problemet højt, og der er flere oplysningskampagner og rele vante foranstaltninger undervejs. IT-kommissionens aktiviteter i Sverige. Ar 2000-handlingsplanen i Danmark Millennium Platform i Nederlandene Forum 2000 i Belgien Som den, der er foreslået af British Standard Institution eller den svenske IT-kommission. 10 Europa-Kommissionen tilretter sine egne sy stemer. Den har gennemført omfattende høringer for at afgøre, hvor der bedst kan ydes støtte. Europa-Kommissionen vil: støtte samspil mellem nationale og sektorspe cifikke initiativer etablere kontakt til til synsførende og regule rende myndigheder fremme drøftelser i Rå det 7. HVAD FÆLLESSKABET KAN G Ø RE Europa-Kommissionen bruger og køber IT-systemer. Den har derfor et primært ansvar for at sikre, at dens egne interne systemer, som dens korrekte virke af hænger af, overlever år 2000. Kommissionens tjenestegrene har etableret en tværtjenstlig taskforce til håndtering af konsekvenserne for de interne systemer af både år 2000-problemet og indførelsen af euroen. Den er gået i gang med sit arbejde. På grund af dette emnes store betydning vil den fremover blive ledet af en styringsgruppe med deltagelse fra allerhøjeste plan i Kommissionens tjene stegrene. Hvad angår generel oplysning og mobilisering er der blevet arrangeret omfat tende høringer af den offentlige og den private sektor i løbet af det sidste kvartal af 1997 for at identificere vigtige aktiviteter samt virksomhedernes, sammen slutningers, administrationers og Europa-Kommissionens respektive roller. Som følge af høringerne og i overensstemmelse med den høje prioritering af problemet, der kom til udtryk på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg i december 1997, er Kommissionen nu i færd med at iværksætte en række aktivi teter, der går ud på: At tilskynhjde til og lette af grænserne vedrørende eksisterende og nye ini tiativer til oplysning og handling forbindelse i med år 2000-problemet, truffet af medlemssta terne og europæiske or ganisationer, med hen blik på at påpege, hvor dan der kan etableres et samspil, så man undgår dobbeltarbejde og øger den samlede virkning. udvekslingen af oplysninger og erfaringer på tværs Eksempel Kommissionen vil med regelmæssige mellemrum være vært for fora, hvortil den vil invitere de personer, der har ansvaret for år 2000-kampagner i medlems staterne eller i europæiske sammenslutninger. For målet er bl. a. at rapportere om kampagnernes forløb og de enkelte landes eller sektorers beredskab; at udveksle erfaringer, der kan udnyttes på tværs af grænserne; og at drøfte bestemte emner, såsom grænseoverskridende infrastrukturer og internationale aspekter. Særlige foranstaltninger for sårbare grup per, såsom små og mellemstore virksomheder, vil blive behandlet med særlig opmærksomhed. • At etablere kontakt til europæiske og internationale organisationer, der har ansvaret for at regulere og føre tilsyn med infrastrukturer, som har stor græn seoverskridende betydning (finansvæsen, telekommunikation, energi, trans port), for at udveksle oplysninger om aktiviteterne i hver af disse sektorer og påpege, hvor et samarbejde kan være påkrævet. Et særligt interessant område er planlægning og gennemførelse af samordnede tværnationale afprøvninger i sektorer, der kan samle organisationer fra forskellige medlemsstater. Kom missionen vil iværksætte drøftelser mellem de relevante organisationer og medlemsstater. • At støtte drøftelse af EU's fremskridt i retning af år 2000-parathed og af alle andre relevante emner, der opstår i forbindelse med samlinger i Ministerrådet såvel som i forbindelse med dialogen med tredjelande, herunder særlig de ansøgerlande, med hvilke der er indledt tiltrædelsesforhandlinger. 11 anspore til undersøgel ser af udviklingen i de relevante udvalg Eksempel 1 Forbrugerkomitéen7 har drøfter år 2000-problematikken og besluttet at nedsætte en ad-hoc arbejdsgruppe med henblik på identificering af passende midler til at mind ske virkningerne heraf på forbrugerne, navnlig hvad angår eventuel skade på eller begrænsninger af forbru gernes lovmæssige rettigheder. • At drøfte år 2000-problemet og dets følger gennem alle relevante kontakter, som Kommissionens tjenestegrene har til industrien og medlemsstaterne. Opmærksomheden skal især henledes på for konsekvenserne og beredskabet på in frastrukturområdet, konsekvenserne for forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder samt de potentielle konse kvenser for det indre marked, herunder Den Økonomiske og Monetære Union. Eksempel 2 Flere rådgivende grupper har allerede sat år 2000- problemet på dagsordenen, herunder Telematics in Administrations Committee, Udvalget for Offentlige Ind køb, Udvalget for Banklovgivning og Payment Systems Group. vedligeholde Internet information • At vedligeholde en web side om år 2000-computerproblemet og IT- følgevirkningerne af indførelse af euroen (http://www. ispo. cec. be/y2keuro). Dette websted giver adgang til oplysninger om aktiviteter i forskellige øko nomiske sektorer og medlemsstater, henviser til kilder med råd om specifikke aspekter af problemet og har links til andre websteder såvel som til samtlige de dokumenter og rapporter, Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet om dette emne. samordne og følge op på disse aktioner • At etablere en effektiv mekanisme til samordning og opfølgning af disse ud advendte aktiviteter og som vil kunne fungere som centralt år 2000- kontaktpunkt for de berørte parter. Kommissionen vil jævnligt tage ovenfor nævnte aktiviteter op til fornyet over vejelse og udsende rapporter om, hvor langt man er nået, og om det arbejde, der gøres i medlemsstaterne. De relevante politikker vil blive undersøgt. Kommissionen vil inden for rammerne af de relevante politikker: industri, SMV'er, forbrugere og uddannelse undersøge, om der kan gøres yderligere for at oplyse omkring og løse dette problem. Kommissionens interne ledelsesmæssige kontrol For så vidt angår forberedelser internt i Kommissionens systemer vil den nuvæ rende tværtjenstlige taskforce blive styrket gennem etablering af en gruppe på meget højt niveau bestående af generaldirektørerne for personale, informatik, informationsteknologier og telekommunikation i samarbejde med generalse kretæren, der dermed vil udøve en kontrol- og styringsfunktion på højeste plan. Forbrugerkomitéen rådgiver Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med styringen af forbru gerpolitikken 12 ISSN 0254-1459 KOM(98) 102 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 10 Katalognummer : CB-CO-98-122-DA-C ISBN 92-78-31670-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 130/98 DA COMISSÃO de 19 de Janeiro de 1998 relativo ao 100º concurso especial efectuado no âmbito do concurso permanente referido no Regulamento (CEE) nº 3398/91

eurovoc_concepts:
award of contract
manufactured feedingstuffs
sale
skimmed milk powder

text: 20. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 14/5 REGULAMENTO (CE) Nº 130/98 DA COMISS(cid:212)O de 19 de Janeiro de 1998 relativo ao 100º concurso especial efectuado no (cid:131)mbito do concurso permanente referido no Regulamento (CEE) nº 3398/91 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, relativo (cid:133) organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do leite e dos produtos l(cid:145)cteos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1587/96 (2), e, nomeadamente, o nº 5 do seu artigo 7º, Considerando que, nos termos do Regulamento (CEE) nº 3398/91 da Comiss(cid:209)o, de 20 de Novembro de 1991, rela- tivo (cid:133) venda por concurso de leite em p(cid:155) desnatado desti- nado ao fabrico de alimentos compostos (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2080/96 (4), os organismos de interven(cid:135)(cid:209)o puseram em concurso permanente certas quantidades de leite em p(cid:155) desnatado que detinham; Considerando que, nos termos do artigo 8º do Regula- mento (CEE) nº 3398/91, tendo em conta as ofertas rece- bidas em rela(cid:135)(cid:209)o a cada concurso especial, (cid:130) fixado um pre(cid:135)o m(cid:146)nimo de venda ou decide-se n(cid:209)o dar seguimento ao concurso; Considerando que ap(cid:155)s o exame das propostas recebidas, decidiu-se n(cid:209)o dar seguimento ao concurso; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o do Leite e dos Produtos L(cid:145)cteos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º N(cid:209)o (cid:130) dado seguimento ao 100º concurso especial, efec- tuado a t(cid:146)tulo do Regulamento (CEE) nº 3398/91 e cujo prazo para apresenta(cid:135)(cid:209)o das propostas terminou em 13 de Janeiro de 1998. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 20 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Janeiro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 320 de 22. 11. 1991, p. 16. (4) JO L 279 de 31. 10. 1996, p. 15