title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 16/98 van Jean-Pierre BÉBÉAR aan de Commissie. Toezicht op de bewegingen van afvalstoffen

eurovoc_concepts:
Africa
export monitoring
export restriction
international transport
intra-EU transport
textile product
third country
waste recycling

text: C 223/84 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 Kan de Commissie aangeven 1. hoe deze ongeoorloofde vrijlating in de natuur is kunnen gebeuren; 2 welke controlemechanismen voorhanden waren en hebben gefaald; 3. welke noodmaatregelen zijn genomen om de besmette suiker en pulp te recupereren en of deze maatregelen beantwoorden aan het desbetreffende rampenplan; 4. hoe de voederindustrie, de handelaars en de leveranciers van diervoer werden gealarmeerd; 5. of in een andere lidstaat nog melding is gemaakt van soortgelijke gevallen van ongeoorloofde inbrenging in de natuur; 6. welke nieuwe controlemaatregelen zij wil aanbevelen om dergelijke voorvallen in de toekomst te voorkomen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (5 maart 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 223/105) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0015/98 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Structuurfondsen na 1999 Wat zijn, nu de discussies over de vorm van de structuurfondsen na 1999 is geopend en de nieuwe programma(cid:146)s over slechts 24 maanden van start gaan, de voorstellen van de Commissie om ervoor te zorgen dat regio(cid:146)s en minder bevoorrechte sociale groepen geen nadelig gevolgen ondervinden indien de tenuitvoerlegging vertraging oploopt tot na 1 januari 2000? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (12 maart 1998) De Commissie beseft hoe belangrijk het is dat de volgende generatie van structuurbeleidsmaatregelen van de Gemeenschap tijdig op 1 januari 2000 van start kan gaan. Daarom is de Commissie van plan om in maart 1998 aan het Parlement en de Raad formele voorstellen voor te leggen voor de toekomstige financiering van alle takken van communautair beleid en voor een nieuw regelgevend kader voor het structuurbeleid. Zo moet er voldoende tijd zijn om nieuwe structuurprogramma(cid:146)s uit te werken en deze onmiddellijk na het verstrijken van de lopende programmeringsperiode ten uitvoer ten leggen. (98/C 223/106) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0016/98 van Jean-Pierre Be·be·ar (PPE) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Toezicht op de bewegingen van afvalstoffen Een groot aantal Europese bedrijven houdt zich bezig met het ophalen van gebruikte textielwaren en hun recyclage tot vodden of tweedehands kleding voor uitvoer naar het Afrikaanse continent. Ze zijn onderworpen aan de Europese verordening voor toezicht op de bewegingen van afvalstoffen. Hun goederen worden beschouwd als niet-gevaarlijk afval (groene lijst). Als de verordening strikt ge(cid:14)¤nterpreteerd wordt, dan zou de uitvoer van oude kleren doodgewoon verboden kunnen worden


title: WRITTEN QUESTION No. 58/98 by Alex SMITH to the Commission. Trade and cooperation agreement between the EU and South Africa

eurovoc_concepts:
South Africa
cooperation agreement
development policy
equal treatment
gender equality
impact study
international cooperation
trade agreement
women's rights

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 196/113 Vaikka edistyminen onkin ollut toistaiseksi tyydytta¤va¤a¤, komissio yhtyy edustustojen pa¤a¤lliko¤iden mielipitee- seen, jonka mukaan vuosi 1998 on ratkaisevan ta¤rkea¤. Maanosto ja sen jako sopimuksessa vahvistetuille ryhmille, verotusja¤rjestelma¤n tasapuolisuus ja tehokkuus, oikeuden jakaminen, sosiaalimenojen lisa¤a¤minen, maanlaajuisen maarekisterin perustaminen ja muut arat aiheet muodostavat koetinkiven, jonka avulla voidaan arvioida hallituksen kykya¤ ratkaista maan vakavia rakenteellisia ongelmia. Guatemalan rauhanprosessiin annetun yhteiso¤n avun ta¤yta¤nto¤o¤npanoa koskevan yhteisen julistuksen puitteissa komissio on jo vaikuttanut merkitta¤va¤sti rauhansopimusten ta¤yta¤nto¤o¤npanoon vuonna 1997. Toiminta on kohdistunut erityisesti URNG-liikkeen (Unio·n revolucionaria nacional guatemalteca) entisten taistelijoiden rauhan kannalle palauttamiseen ja yhteiskuntaan sopeuttamiseen. Seuraavat budjettikohdat on pantu tai niita¤ pannaan parhaillaan ta¤yta¤nto¤o¤n: B7-210 (cid:148)Humanitaariset ja ha¤ta¤aputoimet (ECHO)(cid:148) ja B7-217: kuusi hanketta, joiden ma¤a¤ra¤rahat ovat yhteensa¤ 3 440 000 ecua; B7-6410 (cid:148)Kunnostus(cid:148): yksi hanke, jonka arvo on 950 000 ecua, josta B7-6410 (cid:148)Kunnostus(cid:148): yksi 5 miljoonan ecun hanke, joka koskee URNG:n entisten taistelijoiden lopullista yhteiskuntaan sopeuttamista. Ta¤ma¤n lisa¤ksi yhteiso¤n toiminta koskee maanlaajuisen maarekisterin perustamista (pilottihanke, johon myo¤nnetty 990 000 ecua), uuden siviilipoliisin perustamista (poliisien koulutusta, laitetoi- mituksia, poliisikoulun kunnostamista seka¤ eri departementteihin sijoitettavien pienten poliisiasemien perusta- mista koskeva ta¤rkea¤ tukihanke, johon on varattu 31,73 miljoonaa ecua) ja kunnallishallinnon lujittamisen tukemista (ensimma¤iseen pilottihankkeeseen myo¤nnetty 940 000 ecua). Rauhansopimusten ta¤yta¤nto¤o¤npanoon suoraan liittyva¤a¤n yhteiso¤n toimintaan on ka¤ytetty noin 43 miljoonaa ecua vuonna 1997, kun ta¤ha¤n toimintaan myo¤nnetyn tuen kokonaisma¤a¤ra¤ on 63 miljoonaa ecua. Yhteiso¤n rahoitustuen antamisen edellytyksena¤ on rauhansopimusten hengen kunnioittaminen. Ta¤ta¤ edellytysta¤ on luonnollisesti sovellettava arvioitaessa jatkuvasti, lo¤ytyyko¤ riitta¤va¤n pa¤a¤tta¤va¤ista¤ poliittista tahtoa ta¤ytta¤a¤ kaikki annetut sitoumukset. Arvioinnissa on kuitenkin on otettava huomioon vaikeudet, jotka voivat hidastaa sitoumusten ta¤ytta¤mista¤. (98/C 196/158) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alex Smith (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: EU:n ja Etela¤-Afrikan kauppa- ja yhteistyo¤sopimus EU on parhaillaan neuvottelemassa kauppa- ja yhteistyo¤sopimusta Etela¤-Afrikan kanssa. Sopimus on ratkaiseva Etela¤-Afrikan tulevaisuudelle. Sen ta¤hden on ta¤rkea¤a¤ varmistaa, etta¤ kaikki yhteiskunnan osapuolet ja erityisesti heikommassa asemassa olevat ryhma¤t hyo¤tyva¤t sopimuksesta. Suurin ta¤llainen ryhma¤ on naiset. Kuinka komissio aikoo varmistaa, ettei sopimuksella ja erityisesti sen kaupanka¤yntia¤ koskevalla osalla ole haitallisia vaikutuksia naisiin Etela¤-Afrikassa? Ryhdyta¤a¤nko¤ tutkimaan, millaisia vaikutuksia sopimuksella on naisiin? Olisiko komissio valmis tukemaan Etela¤-Afrikkaa rahallisesti ta¤llaisen tutkimuksen tekemisessa¤? Aikooko komissio tutkia EU:n tuonnin vaikutusta paikallisiin tuotteisiin, joilla naiskauppiaat ka¤yva¤t usein pienimuotoista kauppaa kyseisella¤ alueella? Ja¤teta¤a¤nko¤ sopimuksesta pois na¤ma¤ tuotteet, jotka tarjoavat suurelle joukolle naisia toimeentulon epa¤virallisella sektorilla? (98/C 196/159) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0058/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alex Smith (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: EU:n ja Etela¤-Afrikan kauppa- ja yhteistyo¤sopimus EU on parhaillaan neuvottelemassa kauppa- ja yhteistyo¤sopimusta Etela¤-Afrikan kanssa. Sopimus on hyvin ta¤rkea¤ Etela¤-Afrikan kansalle. Kokemus kuitenkin osoittaa, etta¤ naisten on usein hyvin vaikea osallistua yhteistyo¤sopimuksessa ehdotettuihin toimenpiteisiin


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 61/98 von Allan MACARTNEY an die Kommission. Vorgeschlagene EG-Richtlinie über die Konstruktion von Bussen

eurovoc_concepts:
EC Directive
bus
carriage of passengers
derogation from EU law
harmonisation of standards
proposal (EU)
technical standard
transport accident
transport safety

text: C 223/98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 17. 7. 98 In der Gemeinschaft insgesamt werden 90% des verwendeten Methylbromids fu¤r die Begasung von Bo¤den eingesetzt, 4% fu¤r die Begasung von Waren, 3% fu¤r die Begasung von Bauten und 3% als Ausgangsstoff fu¤r andere Erzeugnisse und Chemikalien. (1) ABl. L 333 vom 22. 12. 1994. (98/C 223/124) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0061/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Vorgeschlagene EG-Richtlinie u¤ber die Konstruktion von Bussen Der Richtlinienentwurf u¤ber die Konstruktion von Bussen (Dok. III/4076/90) in seiner derzeitigen Fassung ko¤nnte erhebliche Auswirkungen auf den Busbetrieb in Schottland haben. Es besteht die Gefahr, da(cid:223) die Vorschla¤ge zur Vergro¤(cid:223)erung des La¤ngsabstands zwischen den Sitzen, der Sitzbreite, der Mittelgangbreite, zusa¤tzliche Servicetu¤ren, Platz und Zugang fu¤r Rollstu¤hle sowie Zweittreppen dazu fu¤hren, da(cid:223) fu¤r die Fahrga¤ste weniger Sitzpla¤tze zur Verfu¤gung stehen. Dadurch ko¤nnten sich die Sicherheitsstandards verschlechtern, weil mehr Fahrga¤ste stehen mu¤ssen. Hat die Kommission die Folgen gebu¤hrend bedacht und bewertet, die eine gro¤(cid:223)ere Anzahl stehender Fahrga¤ste fu¤r das Verletzungsrisiko bedeuten ko¤nnte, neben der Verschlechterung der Reisebedingungen generell? Hat die Kommission das Ausma(cid:223) der sta¤dtischen Entwicklung im Vereinigten Ko¤nigreich beru¤cksichtigt, d. h. , da(cid:223) die Fahrga¤ste u¤blicherweise la¤ngere Strecken fahren als in Kontinentaleuropa? Hat die Kommission die Statistiken gepru¤ft, aus denen hervorgeht, da(cid:223) rund ein Drittel der Verletzungen bei Busfahrten beim Ein- oder Aussteigen passieren und da(cid:223) im Vereinigten Ko¤nigreich ein ru¤ckla¤ufiger Trend von fast 50% zu verzeichnen war, vor allem weil weniger Busse mit Mitteltu¤ren eingesetzt wurden, wo der Fahrer die ein- und aussteigenden Fahrga¤ste nicht genau im Blick hat? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (4. Ma¤rz 1998) Der Vorschlag fu¤r eine Richtlinie u¤ber technische Vorschriften fu¤r Fahrzeuge zur Personenbefo¤rderung mit mehr als acht Sitzpla¤tzen au(cid:223)er dem Fahrersitz (1) entha¤lt Bestimmungen zur Stabilita¤t der Fahrzeuge, zur Mindestgro¤(cid:223)e der Sitze und den Mindestabsta¤nden zwischen den Sitzen, zu Anzahl und Anordnung der Tu¤ren und Notausstiege sowie weitere Vorschriften zur Stabilita¤t der Fahrzeuge und zur Verbesserung der Sicherheit. Der Vorschlag basiert auf Vorschriften, die in den Verordnungen der Wirtschaftskommission der Vereinten Nationen fu¤r Europa enthalten sind. Allerdings sind u¤berall dort, wo dies im Interesse eines ho¤heren, aber trotzdem erreichbaren Sicherheitsniveaus erforderlich war, strengere Vorschriften vorgeschlagen worden. Bevor die Kommission den Vorschlag annahm, wurden mit den Mitgliedstaaten, der Industrie, Nicht-Regierungsorga- nisationen und anderen interessierten Parteien ausfu¤hrliche Konsultationen abgehalten. Um das mit der Vollendung des Binnenmarktes im Einklang stehende Ho¤chstma(cid:223) an Harmonisierung zu erreichen und unter Anerkennung der Tatsache, da(cid:223) es unter bestimmten Umsta¤nden nicht mo¤glich ist, mit einem Schlag eine vo¤llige Harmonisierung zu erzielen, wurde beschlossen, Ausnahmeregelungen hinsichtlich bestimmter technischer Vorschriften, z. B. bezu¤glich der Sitzbreite und der Tu¤ren, zuzulassen. Fu¤r diejenigen Mitgliedstaaten, die diese Ausnahmeregelungen nicht u¤bernehmen, wird eine vo¤llige Harmonisierung erzielt werden, wa¤hrend es den anderen Mitgliedstaaten selbst u¤berlassen bleibt, unter Einhaltung genau festgelegter Grenzen ihre eigenen Verkehrssysteme und ihre eigenen Spezifikationen fu¤r den Bau bestimmter Fahrzeuge beizubehalten. Das Vereinigte Ko¤nigreich ist also dank der Ausnahmeregelungen berechtigt, seine eigenen nationalen Rechtsvorschriften u¤ber Kraftomnibusse aufrechtzuerhalten. Hinzu kommt, da(cid:223) bisher keine statistischen Belege dafu¤r vorliegen, da(cid:223) Kraftomnibusse mit Mitteltu¤ren weniger sicher sind als Kraftomnibusse ohne solche Tu¤ren. Die Kommission beobachtet jedoch die Entwicklung in diesem Bereich intensiv und wird erforderlichenfalls geeignete Ma(cid:223)nahmen vorschlagen. (1) ABl. C 17 vom 20. 1. 1998, S. 1


title: REGULAMENTO (CE) Nº 235/98 DA COMISSÃO de 29 de Janeiro de 1998 que fixa as taxas das restituições aplicáveis a certos produtos dos sectores dos cereais e do arroz exportados sob a forma de mercadorias não abrangidas pelo anexo II do Tratado

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

formats: pdf print

text: 30. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 23/29 REGULAMENTO (CE) Nº 235/98 DA COMISS (cid:5)AO de 29 de Janeiro de 1998 que fixa as taxas das restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis a certos produtos dos sectores dos cereais e do arroz exportados sob a forma de mercadorias n˜ao abrangidas pelo anexo II do Tratado A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo (cid:133) organiza(cid:135)˜ao comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss˜ao (2), e, nomeadamente, o nº 3, terceiro par ´agrafo, do seu artigo 13º, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo (cid:133) organi- za(cid:135)˜ao comum do mercado do arroz (3), e, nomeadamente, o nº 3, quarto par ´agrafo, primeira frase, do seu artigo 13º, Considerando que, em conformidade com o nº 1 do artigo 13º do Regulamento (CEE) nº 1766/92 e com o nº 1 do artigo 13º do Regulamento (CE) nº 3072/95, a diferen(cid:135)a entre as cota(cid:135)˜oes ou os pre(cid:135)os no mercado mundial dos produtos referidos no artigo 1º de cada um destes dois regulamentos e os pre(cid:135)os na Comunidade pode ser coberta por uma restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao; Considerando que o Regulamento (CE) nº 1222/94 da Comiss˜ao, de 30 de Maio de 1994, que estabelece para certos produtos agr(cid:146)colas exportados sob a forma de mercadorias n˜ao abrangidas pelo anexo II do Tratado, as normas comuns de aplica(cid:135)˜ao de regime relativas (cid:133) conces- s˜ao das restitui(cid:135)˜oes (cid:133) exporta(cid:135)˜ao e os crit(cid:130)rios de fixa(cid:135)˜ao dos seus montantes (4), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1909/97 (5), especificou os produtos para os quais se pode fixar uma taxa da restitui- (cid:135)˜ao aplic ´avel por ocasi˜ao da sua exporta(cid:135)˜ao sob a forma de mercadorias abrangidas, conforme o caso, pelo anexo B do Regulamento (CEE) nº 1766/92 ou pelo anexo B do Regulamento (CE) nº 3072/95; Considerando que, em conformidade com o nº 1, primeiro par ´agrafo, do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94, a taxa da restitui(cid:135)˜ao por 100 quilogramas de cada um dos produtos de base considerados deve ser fixada mensalmente; Considerando que, na sequ(cid:136)ncia do acordo entre a Comunidade Europeia e os Estados Unidos da Am(cid:130)rica relativo (cid:133)s exporta(cid:135)˜oes de massas aliment(cid:146)cias da Comuni- dade para os Estados Unidos e aprovado pela Decis˜ao 87/482/CEE do Conselho (6), (cid:130) necess ´ario diferenciar a restitui(cid:135)˜ao em rela(cid:135)˜ao (cid:133)s mercadorias dos c(cid:155)digos NC 1902 11 00 e 1902 19 em fun(cid:135)˜ao do seu destino; Considerando que, nos termos do nº 5, al(cid:146)nea b), do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94, quando o comprovativo referido no nº 5, al(cid:146)nea a), do artigo 4º deste regulamento n˜ao (cid:130) entregue, deve fixar-se uma taxa de restitui(cid:135)˜ao reduzida tendo em conta o montante da resti- tui(cid:135)˜ao (cid:133) produ(cid:135)˜ao aplicado ao produto de base utilizado, nos termos do Regulamento (CE) nº 1722/93 da Comis- s˜ao (7), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regu- lamento (CE) nº 1516/95 (8), v ´alido no per(cid:146)odo conside- rado de fabrica(cid:135)˜ao destas mercadorias; Considerando que o Comit(cid:130) de Gest˜ao dos Cereais n˜ao emitiu qualquer parecer no prazo limite estabelecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As taxas das restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis aos produtos de base do anexo A do Regulamento (CE) nº 1222/94 e referidos no artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92 ou nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CE) nº 3072/95, exportados sob a forma de mercadorias indicadas respectivamente no anexo B do Regulamento (CEE) nº 1766/92 ou no anexo B do Regulamento (CE) nº 3072/95, s˜ao fixadas como indicado no anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 30 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Janeiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Martin BANGEMANN Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (5) JO L 268 de 1. 10. 1997, p. 20. (6) JO L 275 de 29. 9. 1987, p. 36. (7) JO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (8) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 49. L 23/30 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 1. 98 do regulamento da Comiss˜ao, de 29 de Janeiro de 1998, que fixa as taxas das restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis a certos produtos dos sectores dos cereais e do arroz exportados sob a forma de mercadorias n˜ao abrangidas pelo anexo II do Tratado ANEXO C(cid:155)digo NC Designa(cid:135)˜ao das mercadorias (1) Taxas das restitui(cid:135)˜oes por 100 kg do produto de base 1001 10 00 Trigo duro: – No caso de exporta(cid:135)˜ao para os Estados Unidos da Am(cid:130)rica de mercadorias dos c(cid:155)digos NC 1902 11 e 1902 19 – Outros casos 1001 90 99 Trigo mole e mistura de trigo com centeio: – No caso de exporta(cid:135)˜ao para os Estados Unidos da Am(cid:130)rica de mercadorias dos c(cid:155)digos NC 1902 11 e 1902 19 – Outros casos: – – Em caso de aplica(cid:135)˜ao do nº 5 do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94 (2) – – Outros casos 1002 00 00 Centeio 1003 00 90 Cevada 1004 00 00 Aveia 1005 90 00 Milho utilizado sob a forma de: – Amido: – – Em caso de aplica(cid:135)˜ao do nº 5 do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94 (2) – – Outros casos – Glicose, de xarope xarope de maltodextrina 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): glicose, maltodextrina, c(cid:155)digos NC 1702 30 51, dos – – Em caso de aplica(cid:135)˜ao do nº 5 do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94 (2) – – Outros casos – Outras formas (incluindo em natureza) F(cid:130)cula de batata do c(cid:155)digo NC 1108 13 00 assimilada a um produto resultante da transforma(cid:135)˜ao de milho: – Em caso de aplica(cid:135)˜ao do nº 5 do artigo 4º do Regulamento (CE) 1006 20 ex 1006 30 nº 1222/94 (2) – Outros casos Arroz em pel(cid:146)cula: – de gr˜aos redondos – de gr˜aos m(cid:130)dios – de gr˜aos longos Arroz branqueado: – de gr˜aos redondos – de gr˜aos m(cid:130)dios – de gr˜aos longos 1006 40 00 Trincas de arroz utilizadas sob a forma de: – Amido do c(cid:155)digo NC 1108 19 10: – – Em caso de aplica(cid:135)˜ao do nº 5 do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94 (2) – – Outros casos – Outras formas (incluindo em natureza) — — 0,521 0,455 0,801 3,219 1,354 1,622 1,871 2,304 1,495 1,928 2,304 1,871 2,304 10,618 9,453 9,453 13,700 13,700 13,700 1,744 2,200 2,200 30. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 23/31 C(cid:155)digo NC Designa(cid:135)˜ao das mercadorias (1) Taxas das restitui(cid:135)˜oes por 100 kg do produto de base 1007 00 90 Sorgo 1101 00 Farinha de trigo ou de mistura de trigo com centeio (m(cid:130)teil): – No caso de exporta(cid:135)˜ao para os Estados Unidos da Am(cid:130)rica de mercadorias dos c(cid:155)digos NC 1902 11 e 1902 19 – Outros casos 1102 10 00 Farinha de centeio 1103 11 10 Grumos e s(cid:136)molas de trigo duro: – No caso de exporta(cid:135)˜ao para os Estados Unidos da Am(cid:130)rica de mercadorias dos c(cid:155)digos NC 1902 11 e 1902 19 – Outros casos 1103 11 90 Grumos e s(cid:136)molas de trigo mole: – No caso de exporta(cid:135)˜ao para os Estados Unidos da Am(cid:130)rica de mercadorias dos c(cid:155)digos NC 1902 11 e 1902 19 – Outros casos 1,354 0,640 0,985 3,650 — — 0,640 0,985 (1) No que se refere aos produtos agr(cid:146)colas resultantes da transforma(cid:135)˜ao de produtos de base e/ou assimilados (cid:130) necess ´ario aplicar os coeficientes que figuram no anexo E do Regulamento (CE) nº 1222/94 da Comiss˜ao (JO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5), alterado. (2) As mercadorias abrangidas s˜ao as referidas no anexo I do Regulamento (CEE) nº 1722/93 da Comiss˜ao (JO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112) alterado. (3) Para os xaropes dos c(cid:155)digos NC 1702 30 99, 1702 40 90 e 1702 60 90, obtidos a partir da mistura de xaropes de glucose e de frutose, apenas o xarope de glucose tem direito (cid:133) restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo - La Unión Europea y el espacio: fomento de las aplicaciones, los mercados y la competitividad industrial»

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

text: C 95/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 3. 98 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Comunicacio´n de la Comisio´ n al Consejo y al Parlamento Europeo — La Unio´n Europea y el espacio: fomento de las aplicaciones, los mercados y la competitividad industrial» (98/C 95/03) El 30 de julio de 1997, de conformidad con el artı´culo 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, la Comisio´ n decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la comunicacio´n mencionada. La Seccio´n de Industria, Comercio, Artesanı´a y Servicios, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 7 de enero de 1998 (ponente: Sr. Sepi). En su 351o Pleno (sesio´ n del 29 de enero 1998), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 75 votos a favor, 3 votos en contra y 5 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n 1. 1. Desde diciembre de 1996 hasta septiembre de 1997, las instituciones de la UE han elaborado tres documentos de una importancia fundamental para la polı´tica europea del sector espacial (1). El primero es una comunicacio´n de la Comisio´ n 1. 2. al Consejo y al Parlamento Europeo (2) en la que se hace un extenso ana´lisis de la situacio´n y se define el papel de la Comisio´n en esta cuestio´n. Dicha comunicacio´n concluye con la propuesta de poner a punto planes de trabajo con indicaciones concretas sobre los distintos sectores afectados comercialmente por la actividad espacial. 1. 3. El segundo documento de referencia, redactado en marzo de 1997, es precisamente uno de esos planes de trabajo y se ocupa de las relaciones entre la polı´tica espacial y la sociedad de la informacio´n. En septiembre de 1997, el Consejo de Ministros 1. 4. hizo pu´blicas unas conclusiones (tercer documento), en las que se aprobaban las principales lı´neas de la comunicacio´n de diciembre de 1996 y se encargaba a la Comisio´n de poner en marcha su actuacio´ n polı´tica y normativa en las distintas a´reas. 2. La comunicacio´ n de la Comisio´n La Comisio´n pone de relieve la creciente impor- 2. 1. tancia del espacio desde el punto de vista cientı´fico y (1) COM(96) 617 final «Comunicacio´ n de la Comisio´n al Consejo y al Parlamento Europeo — La Unio´n Europea y el espacio: fomento de las aplicaciones, los mercados y la competitividad industrial». COM(97) 91 final «Comunicacio´n de la Comisio´ n al Consejo, al Parlamento Europeo, al Comité Econo´mico y Social y al Comité de las Regiones — Plan de accio´ n de la UE: las comunicaciones por satélite en la sociedad de la informacio´n». Conclusiones del Consejo de Ministros sobre «La Unio´ n Europea y el espacio» de 22-23. 9. 1997 (10746/97 — Prensa 276 — G). (2) COM(96) 617 final. econo´ mico en funcio´ n de las numerosas aplicaciones que de él se derivan y el importante mercado que determina. Se constata que, aunque el volumen de gasto en 2. 2. proyectos espaciales es con gran diferencia mucho mayor en los Estados Unidos, Europa ocupa un lugar de vanguardia sobre todo desde el punto de vista del a´rea comercial y de los servicios que representan «ma´s de diez veces el presupuesto total de los lanzadores y de los satélites». Con estas premisas, la Comisio´ n define también 2. 3. el campo de intervencio´ n de su actuacio´ n, que se centra en aprovechar al ma´ximo los esfuerzos tanto en el a´mbito nacional como en la Agencia Espacial Europea inscribiéndolos en el marco de las polı´ticas (ESA), comunitarias, como la de I+D, la de recursos humanos, la de formacio´n, la de cooperacio´ n exterior, de desarrollo industrial —sobre todo, de las PYME—, y también en el a´mbito de los transportes, de las telecomunicaciones y de la utilizacio´n inteligente de los recursos sostenibles, etc. El contexto en el que debe desarrollarse la accio´n 2. 4. de la Comisio´n es el que se deriva de: a) el nuevo escenario geopolı´tico, muy diferente del que en los u´ltimos decenios habı´a llevado al creci- miento del sector por razones esencialmente militares y también de prestigio nacional; b) la globalizacio´ n y la apertura del mercado internacio- nal a nuevos competidores; c) el desarrollo tecnolo´gico y el paso a una sociedad mundial de la informacio´ n. En este nuevo contexto el objetivo de la Comisio´n 2. 5. es crear por medio de los instrumentos que le son propios, un entorno que racionalice las inversiones de apoyo a las estructuras industriales, fomentando la mejora de la industria espacial europea en cuanto a la competitividad y la calidad. 30. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 95/7 2. 6. Un problema de fundamental importancia es el comportamiento de los Estados, que deberı´an admitir la necesidad de una concertacio´n permanente a nivel europeo en este nuevo contexto. La Comisio´ n tiene la intencio´ n de establecer foros de concertacio´ n y acuerdos de colaboracio´n segu´n el artı´culo 130 M, en especial con la ESA, al tiempo que lanza la idea de constituir un grupo de interés econo´ mico europeo en los diversos campos de aplicacio´ n. Por su parte, la Comisio´n tendrı´a la misio´n de 2. 7. mejorar la coordinacio´n de las polı´ticas europeas de I+D, la cooperacio´ n con la ESA y las agencias nacionales y favorecer la expresio´ n de una polı´tica unitaria europea en los foros internacionales. 3. Observaciones generales El documento de la Comisio´n pasa a continuacio´n 2. 8. revista a los campos de aplicacio´ n de la polı´tica espacial entre los que se encuentran principalmente: las telecomu- nicaciones, el control de la movilidad y la observacio´n de la tierra. La Comunicacio´ n aparece en un momento de 3. 1. fundamental importancia en la historia de la industria espacial. El momento justo del paso de dicha industria desde sectores fundamentalmente de prestigio en el plano tecnolo´gico y militar al sector civil, ma´s comercial y con una alta difusio´ n de los servicios. Para todos estos sectores, aunque con diversos 2. 9. énfasis, se proponen cuatro tipos de intervencio´ n: — un régimen armonizado de reglamentacio´n que favorezca la estandarizacio´n; — apoyo a la I+D a fin de reducir los costes no recurrentes; — un esfuerzo de coordinacio´n en los foros internacio- nales; — incentivos para ampliar los mercados hacia otros paı´ses. 2. 10. Por lo que respecta a los sistemas de lanzamiento de satélites, el objetivo del documento es mantener la posicio´n de Europa en el mercado mundial con una legislacio´n internacional equitativa en un a´mbito de competencia abierta y leal en este sector y ampliar la variedad de la oferta. 2. 11. En cuanto a la cooperacio´ n internacional, es necesario un enfoque coordinado a nivel de la UE para ser interlocutores va´lidos en relacio´n a los competidores de los paı´ses avanzados y para desarrollar una polı´tica de cooperacio´ n o de prestacio´n de servicios en los paı´ses de Europa del Este, en los nuevos estados independientes y en los paı´ses en vı´as de desarrollo. Los problemas de financiacio´ n de la actividad 2. 12. espacial deberı´an encontrar en los instrumentos de la Comisio´n un decidido apoyo tanto estratégico —teniendo en cuenta las polı´ticas de interés primordial para la Comunidad Europea (telecomunicaciones, trans- portes, movilidad, medio ambiente)— como operativo, incentivando los mecanismos oportunos de garantı´a financiera por parte del BEI (Banco Europeo de Inversio- nes) y del Fondo Europeo de Inversiones, teniendo en cuenta los «beneficios» comerciales seguros. 3. 2. Es muy importante que la UE asuma el papel de guı´a desde el principio de esta transicio´n que ya ha la Comisio´ n y los comenzado. A partir de ahora, Estados miembros, actuando conjuntamente, debera´n multiplicar sus esfuerzos para mejorar la posicio´ n industrial europea. El Comité acoge con satisfaccio´n las conclusiones 3. 3. del Consejo de Ministros del 23 de septiembre de 1997, por las que los Estados miembros expresan su voluntad de cooperacio´n y se hacen cargo de las demanda comunitaria de estimular esta cooperacio´ n. Se trata, pues, de profundizar y de aplicar concretamente los puntos 2 y 4 de dichas conclusiones. El CES subraya con satisfaccio´n estas conclusio- 3. 4. nes, pero hace notar que el ana´lisis de la Comisio´ n requerirı´a plazos e instrumentos de intervencio´n mucho ma´s creı´bles que los planteados. Se trata sobre todo de intervenir no so´lo por medio de las polı´ticas de I+D, sino de promover en Europa una polı´tica industrial y comercial creı´ble de este sector y de los sectores tributarios. Los gobiernos deberı´an comprometerse en este sentido para llegar a una identidad comu´n ma´s avanzada en polı´tica internacional. 3. 5. Es necesario constatar que hasta ahora la demanda —con la excepcio´n de algunos sectores en los que se acrecienta la presencia de compradores privados— es sustancialmente pu´blica y que la financiacio´n también es en gran parte pu´blica (y no so´lo para la I+D), si bien es previsible una ra´pida evolucio´n hacia una polı´tica ma´s comercial, es decir, privada. Las polı´ticas comunitarias sobre la competencia, los mercados pu´blicos y la liberalizacio´n de los servicios deberı´an tener en cuenta este cara´cter especı´fico. 2. 13. Existe adema´s un entramado natural de compe- tencias y de intereses entre los diferentes sujetos que actu´an en el sector, es decir, los diferentes Estados, sus agencias espaciales, la ESA, las distintas empresas, etc. 3. 6. Hoy en dı´a los verdaderos protagonistas de la polı´tica espacial son en primer lugar los Estados, la ESA y las agencias nacionales. Pero una polı´tica espacial demasiado nacionalista puede provocar confusio´ n de competencias, duplicidad, escasez de sinergias y una C 95/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 3. 98 competencia peligrosa. Tras las citadas conclusiones del Consejo de Ministros, la Comisio´ n deberı´a formular en los planes de accio´n un proyecto eficaz de coordinacio´ n de la polı´tica industrial espacial europea. modificacio´n de la funcio´n de la ESA tendra´n que ser evaluadas exactamente para mejorar la relacio´ n rendimiento-coste. Esto presupone la voluntad conjunta de los 3. 7. Estados nacionales de coordinar sus respectivas polı´ticas espaciales. So´ lo ası´ se lograra´ una polı´tica industrial eficaz sobre los mercados y la utilizacio´ n o´ptima de los recursos. Desde este punto de vista, es indispensable la colaboracio´n cada vez ma´s profunda entre la Comisio´n y la ESA, ampliando la que ya existe. El CES quiere subrayar que la industria espacial 3. 8. tiene efectos importantes sobre toda la economı´a euro- pea, elevando su competitividad, estimulando nuevos proyectos y ampliando las posibilidades de desarrollo. Por eso su progreso tiene valor estratégico. Consiguiente- mente, deben emplearse en esta direccio´n todos los instrumentos y los procedimientos; en caso de que no se puedan lograr dichos progresos podrı´a ser conveniente adoptar en este sector la «cooperacio´n reforzada» prevista en el Tratado de Amsterdam. 3. 9. En las negociaciones internacionales sobre las frecuencias de radio y sobre los niveles de TRBC (UIT) e, incluso, sobre las normas de competencia o el reparto de los mercados, serı´a necesaria una posicio´n europea comu´n y un negociador u´nico si se quiere demostrar un peso polı´tico adecuado frente a los dema´s interlocutores. El Comité esta´ de acuerdo en el interés de la 3. 10. Comisio´n por crear foros de concertacio´ n, pero consi- dera que es necesario potenciar el sistema de coordina- cio´n institucional y normativo, sobre todo, frente al incremento de la competencia internacional. Al intervenir sobre las aplicaciones que son 3. 11. tributarias de la actividad espacial, la Comisio´n no valora adecuadamente los lanzadores espaciales, que siguen siendo el mayor impulso de esta industria. El CES solicita que las actividades de fomento y coordinacio´n se apliquen también en este a´mbito para asegurar la necesaria autonomı´a de Europa en los sistemas de lanzamiento espacial. La Comisio´ n no ha puesto suficientemente de 3. 12. relieve uno de los problemas fundamentales para el futuro de esta industria, esto es, la relacio´ n entre I+D y sus aplicaciones industriales y comerciales. Esto implica la ampliacio´ n hacia actividades tributarias de las compe- tencias (actualmente no orientadas al mercado) de la ESA o la creacio´ n de una «Authority» en el a´mbito de la UE o, al menos, una agencia de enlace que saque el ma´ximo partido de las sinergias posibles. Es obvio que la hipo´tesis de una posible estructura u´nica o la 3. 13. Se deberı´a favorecer el establecimiento de una asociacio´n de industrias espaciales siguiendo el modelo de las creadas por las industrias de la defensa, que armonice las diversas posiciones de las industrias nacio- nales y que tienda a una polı´tica industrial ma´s unitaria. La Comisio´n deberı´a dar ma´s relieve a la 3. 14. extraordinaria importancia de la formacio´n y actualiza- cio´n de los recursos humanos necesarias para el desarro- llo de este apartado, aunque se menciona en otra parte del documento. El examen detallado de la Comisio´n de todas 3. 15. las posibles aplicaciones de los sistemas espaciales demuestra no so´lo la validez estratégica del sector sino también su ambivalencia y las sinergias que se pueden derivar de un uso de los satélites que abarque toda la amplia gama de funciones aquı´ apuntadas. De todo ello se deduce que en el futuro se prevé en este sector un desarrollo de los satélites o de las redes de satélites multifuncionales de nueva generacio´n mayor que el de los unifuncionales (que son hoy en dı´a la mayorı´a) e incluso sistemas de lanzamiento ma´s adecuados a las exigencias de los nuevos sistemas de satélites. El CES subraya una vez ma´s la complejidad de 3. 16. este sector y la necesidad de una visio´ n global de todas las funciones posibles y expresa, pues, enérgicamente su apoyo a que se opte por una gestio´ n coordinada de los distintos entes decisorios existentes hoy dı´a en el sector. 4. Observaciones especı´ficas 4. 1. Es fundamental favorecer el desarrollo de la formacio´n y de la difusio´ n del saber hacer tecnolo´gico de cara a los usuarios y a las PYME a fin de favorecer las inversiones y la demanda en el mercado de manera que se cree «in situ» un desarrollo que se impulse a sı´ mismo. El papel de las PYME es necesario para reducir los costes de produccio´ n, valorar las nuevas tecnologı´as, incrementar el empleo y la difusio´ n de los servicios. 4. 2. Es necesario hacer un inventario lo ma´s completo posible de la actual I+D europea para que la Comisio´n y las agencias nacionales creadas al efecto puedan, de comu´n acuerdo, reducir al mı´nimo las posibles redundancias y determinar con mayor precisio´n los sectores que no son rentables, transponer los resultados a las aplicaciones industriales lo ma´s ra´pidamente posible apuntando a elevar al ma´ximo los «beneficios» 30. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 95/9 econo´ micos y ocupacionales desde una o´ptica nacional pero también europea. La industria espacial debe ser considerada como un factor multiplicador de dichos «beneficios». satélites, con indicaciones u´tiles sobre la consistencia de la fauna ictiolo´ gica y su movilidad, lo que permitirı´a la explotacio´n sostenible de los recursos. 4. 3. Es fundamental que junto a la racionalizacio´n de la I+D se puedan definir procedimientos oportunos y eficaces de financiacio´ n por parte de entes centrales europeos, incluso en las fases de aplicacio´ n (por ejemplo, del tipo financiacio´ n de proyectos), sobre todo para estimular la inversio´n privada. 4. 4. Considerando el gran esfuerzo europeo en la estacio´ n espacial internacional y la falta de un normativa especı´fica europea que defina la proteccio´ n de los derechos comerciales para las tecnologı´as «propietarias» aplicadas y desarrolladas en o´rbita, resulta fundamental que se establezca una normativa en el a´mbito de las patentes y licencias de manera ana´loga a lo que ya se ha hecho en los Estados Unidos y a lo que esta´ en vı´as de modificacio´n en Japo´n y en Rusia. Sera´ pues necesario acordar una normativa comu´n a nivel internacional que regule los aspectos especı´ficos en el a´mbito de las negociaciones TRIPS en el seno de la OMC. 5. Sugerencias para los planes de accio´n y posibles aplicaciones Los ejemplos aquı´ mencionados intentan mostrar la importancia de las aplicaciones espaciales en relacio´ n con las exigencias de la economı´a y de la sociedad europea. Todas estas aplicaciones no requieren necesa- riamente la intervencio´ n especı´fica de la Comisio´ n. 5. 1. Agricultura Es un sector especialmente adecuado para su control por medio de sistemas espaciales en el contexto mundial de bu´squeda de los cultivos o´ptimos de acuerdo con las caracterı´sticas quı´micas y fı´sicas de los terrenos especı´ficos. Adema´s, por medio de los satélites es posible verificar la contaminacio´ n por factores antro´ picos y prevenir los dan˜ os producidos por los insectos y otros para´sitos. 5. 2. Meteorologı´a La industria espacial ha desempen˜ado y puede desempe- n˜ar un papel esencial en la confeccio´n de mapas, en el ana´lisis y en las previsiones de los feno´ menos meteorolo´- gicos, especialmente, en a´reas muy extensas, por lo que es oportuno prever un ulterior desarrollo tecnolo´gico de los satélites dotados de sensores ma´s eficaces y capaces de asegurar una mejor elaboracio´ n y una distribucio´ n ma´s eficiente de los datos. 5. 4. Ciencia La ciencia ha sido uno de los factores fundamentales del nacimiento de la industria espacial. Sin embargo, la Comisio´n ha dado ma´s importancia a los objetivos puramente comerciales sin mostrar adecuadamente los efectos de los objetivos exclusivamente cientı´ficos, deja- dos hasta ahora a cargo de la ESA. De esta manera se pierde la ocasio´n de optimar los escasos recursos humanos y financieros para el progreso a largo plazo de este sector especı´fico y darle una oportuna direccio´n ma´s industrial y ma´s «a´gil». En este sentido es conveniente mantener la participacio´ n de la industria europea en la estacio´ n espacial internacional por las repercusiones farmacologı´a, (metalurgia, bioquı´mica, industriales microelectro´nica, telecomunicaciones) y también cientı´- ficas que de ella se derivarı´an. 5. 5. Prevencio´n de cata´strofes y gestio´ n de las interven- ciones En algunos casos la posibilidad de prevenir y de hacer un seguimiento sucesivo de los efectos de las cata´strofes en las infraestructuras pone de manifiesto el papel fundamental de los sistemas espaciales en lo relativo a la teledeteccio´n y las comunicaciones con el fin de lograr una gestio´n eficaz de las intervenciones sobre el terreno. 5. 6. Lucha contra el fraude Aunque hasta ahora no se ha utilizado lo suficiente, el uso de satélites para luchar contra el fraude y las actividades delictivas (ej. pra´cticas abusivas, vertederos ilegales de residuos to´ xicos, inmigracio´ n clandestina, produccio´n y tra´fico de drogas, deforestaciones, asenta- mientos industriales peligrosos o ilegales. ) es suma- mente eficaz. 5. 7. Medio ambiente La observacio´n de la tierra desde satélites va a desempe- n˜ar un papel excepcional en los pro´ximos an˜ os con vistas a mejorar las condiciones medioambientales: a) cartografı´a ma´s exacta del territorio; b) control de las fuentes de contaminacio´n de las zonas densamente pobladas; 5. 3. Pesca c) seguimiento en zonas extensas del estado del agua; La industria de la pesca puede recibir un fuerte impulso por parte de la observacio´n de los mares mediante d) control de los efectos clima´ticos (efecto invernadero, desertizacio´n, deforestacio´n, etc. ). C 95/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 3. 98 5. 8. Movilidad Es bien sabida la eficacia del control y de la gestio´ n operativa de la movilidad (tra´fico aéreo, marı´timo y terrestre) ejecutable de modo homogéneo sobre el a´rea continental o directamente mundial por medio de sistemas de satélites especiales multimodales y multifun- cionales. Este tipo de proyectos puede ser una alternativa industrial y tecnolo´ gica paneuropea va´lida frente a la supremacı´a de los Estados Unidos, dada la actual falta de servicios adecuados de posicionamiento, de comunicaciones y de seguridad. Una reglamentacio´ n y normativa claras (frecuencias, radio, normas, compatibi- lidad e interoperbilidad de los terminales de usuario) al menos a nivel comunitario, pueden favorecer segura- mente el desarrollo industrial y de los servicios no so´lo en la navegacio´n marina y aérea sino también en los transportes terrestres. La relativa capacidad de desarrollo productivo es claramente elevada, sobre todo, por lo que respecta a los terminales de usuarios y a los servicios con valor an˜ adido. Dicha tema´tica es también un elemento importante comu´n al documento sobre avio´nica que el CES ha emitido. 5. 9. Telecomunicaciones Los satélites, gracias a sus caracterı´sticas especı´ficas de proporcionar servicios de TLC de banda ancha —plataformas multimedia— con alta densidad de infor- macio´n en toda el a´rea de «cobertura» prevista (a nivel Bruselas, el 29 de enero de 1998. continental) consiguen llegar incluso hasta el usuario individual allı´ donde las redes de tierra no llegan. En particular una difusio´ n de los servicios radiomo´ viles es mucho ma´s eficaz vı´a satélite que vı´a la red celular de tierra. 5. 9. 1. Adema´s el satélite es un medio tı´picamente supranacional que favorece la comunicacio´n entre los usuarios de los distintos paı´ses, independientemente de los diversos controles de cada una de las redes de tierra. 5. 10. Lanzadores espaciales Hay que subrayar en el a´mbito de una coordinacio´ n ma´s eficaz en la UE la necesidad de continuar los esfuerzos para mantener las posiciones en los segmentos de mercado cubiertos actualmente por la industria europea. Adema´s, es oportuno ampliar la gama de produccio´n de lanzadores en funcio´ n de las perspectivas del mercado que prevén lanzadores reutilizables y lanzadores de taman˜ os medio y pequen˜o como respuesta a las posibles exigencias de lanzamientos simples para pequen˜os satélites destinados a misiones especı´ficas. 5. 11. Productos de doble uso Resulta oportuno utilizar en el a´mbito civil los numero- sos resultados de los estudios realizados en el a´mbito militar, en especial, los que incluı´an sistemas eficaces de observacio´n, de control y de comunicaciones multimoda- les (ej. estudios UEO y OTAN). El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: Beschluß über den vom Vermittlungsausschuß gebilligten gemeinsamen Entwurf einer Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates über die Anwendung des offenen Netzzugangs (ONP) beim Sprachtelefondienst und den Universaldienst im Telekommunikationsbereich in einem wettbewerbsorientierten Umfeld (C4-0003/98 96/0226(COD))

eurovoc_concepts:
competition
consumer protection
domestic market
supplies contract
telecommunications
telephone

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 16/98 του Jean-Pierre BEBEAR προς την Επ τροπή. Έλεγχος των μεταφορών των αποβλήτων

text: C 223/84 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 Mporei· parakalv· h Epitroph· na ejhgh·sei: 1. Pv· w pragmatopoih·uhke ayth· h mh egkekrime·nh dia·uesh: 2. Poioi e·legxoi yph·rjan kai pvw parabia·sthkan aytoi·; 3. Poia e·ktakta me·tra elh·fuhsan gia na aposyruei· h poso·thta za· xarhw poy ype·sth thn ana·meijh kai o polto·w kai an ayta· ta me·tra antapokri·nontai sta progra·mmata e·ktakthw ana·gkhw poy perie·xontai sthn ai·thsh gia th xorh·ghsh thw sxetikh·w a·deiaw; 4. Poiew proeidopoih·seiw e·xoyn douei· stiw etairi·ew poy epejerga·zontai tro·fima, stoyw empo·royw kauv· w kai stoyw promhueyte·w zvotrofv· n; 5. Ypa·rxoyn anafore·w gia a·llh paro·moia dia·uesh mh egkekrime·nvn oysiv· n se a·lla kra· th me·lh; 6. Poioyw ne·oyw ele·gxoyw proti·uetai na anala·bei h Epitroph· gia na apofy·gei thn epana·lhch miaw paro·moiaw mh egkekrime·nhw dia·ueshw oysiv· n; Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Marti·oy 1998) H Epitroph· sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv· n thw. (98/C 223/105) GRAPTH ERVTHSH E-0015/98 ypobolh· : Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Diarurvtika· Tamei·a meta· to 1999 Eno·cei tvn syzhth·sevn poy mo·liw arxi·zoyn gia th diamo·rfvsh tvn Tamei·vn meta· to 1999 kai me 24 mo·no mh·new prin apo· thn e·narjh tvn ne·vn programma·tvn, ti· prota·seiw proti·uetai na ypoba·lei h Epitroph· gia na ejasfali·sei o·ti oi perife·reiew kai oi meionektoy·sew koinvnike·w oma·dew den ua ypostoy·n arnhtike·w epiptv· seiw ea·n kauysterh·sei h efarmogh· pe·ran thw 1hw Ianoyari·oy toy e·toyw 2000; Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono· matow thw Epitroph· w (12 Marti·oy 1998) H Epitroph· anagnvri·zei thn y·cisth shmasi·a thw ue·sevw se isxy· tvn ne·vn koinotikv· n diarurvtikv· n politikv· n egkai·rvw kata· thn 1h Ianoyari·oy 2000. Kata· syne·peia, h Epitroph· proti·uetai na ypoba·lei, ton Ma·rtio 1998, sto Koinoboy·lio kai to Symboy·lio epi·shmew prota·seiw o·son afora· th mellontikh· xrhmatodo·thsh toy syno·loy tvn politikv· n thw Koino·thtaw, kauv· w kai to ne·o ryumistiko· plai·sio diarurvtikh·w politikh·w. Gia to skopo· ayto· ua xreiastei· arketo·w xro·now, prokeime·noy na katartistoy·n kai na efarmostoy·n a· mesa ta ne·a diarurvtika· progra·mmata, a·ma th lh·jh thw tre·xoysaw perio·doy programmatismoy·. (98/C 223/106) GRAPTH ERVTHSH E-0016/98 ypobolh· : Jean-Pierre Be·be·ar (PPE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)legxow tvn metaforv· n tvn apoblh·tvn (cid:201)naw shmantiko·w ariumo·w eyrvpai¤kv· n epixeirh·sevn drasthriopoiei·tai ston tome·a thw ana·kthshw metaxeiris- me·nvn yfasma·tvn, thn anaky·klvsh· toy se ra·kh h· xrhsimopoihme·na roy·xa kai thn ejagvgh· toyw sthn Afrikh·. Ayte·w oi etairei·ew die·pontai apo· ton eyrvpai¤ko· kanonismo· ele·gxoy tvn metaforv· n apoblh·tvn. To empo·reyma· toyw xarakthri·zetai vw mh epiki·ndyna apo·blhta (pra· sinow kata·logow). H aysthrh· o·mvw ermhnei·a aytoy· toy kanonismoy· mporei· na odhgh·sei sthn plh·rh apago·reysh aytv· n tvn ejagvgv· n


title: QUESTION ECRITE no 56/98 de Glyn FORD à la Commission. Voyages à forfait pour les supporters de football

eurovoc_concepts:
United Kingdom
exclusive distribution agreement
package travel
restriction on competition
sporting event
sports body

text: 17. 7. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 223/95 (98/C 223/120) QUESTION E· CRITE E-0055/98 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: «Maisons de tole·rance» en Gre‘ce et dans les autres pays de l(cid:146)Union europe·enne En Gre‘ce, les tenanciers de «maisons de tole·rance» sont tenus de se procurer une autorisation, qui, jusqu(cid:146)a‘ pre·sent, est de·livre·e par la police (le parlement grec examine actuellement un projet de loi ou‘ il est propose· que l(cid:146)autorisation soit de·livre·e par les municipalite·s); les prostitue·es doivent par ailleurs e(cid:136)tre de·clare·es a‘ la police, posse·der un livret et se soumettre a‘ un examen me·dical et a‘ une prise de sang deux fois par semaine. Ces dispositions concernent les prostitue·es grecques, mais ne s(cid:146)appliquent pas aux milliers d(cid:146)autres prostitue·es venues de pays tiers en Gre‘ce et y travaillant ille·galement dans des «maisons de tole·rance». La Commission pourrait-elle dire quelles dispositions pre·cises re·gissent le fonctionnement des «maisons de tole·rance» et les obligations des prostitue·es dans les autres pays de l(cid:146)Union europe·enne? Re·ponse donne·e par Mme Gradin au nom de la Commission (23 fe·vrier 1998) La Commission lutte activement contre la traite des e(cid:136)tres humains a‘ des fins d(cid:146)exploitation sexuelle. Elle a notamment e·labore· une communication au Conseil et au Parlement en novembre 1996 (1), afin d(cid:146)encourager une approche cohe·rente de ce proble‘me a‘ l(cid:146)e·chelle europe·enne, et elle ge‘re un programme d(cid:146)e·changes et de formation destine· aux personnes responsables de l(cid:146)action contre la traite des e(cid:136)tres humains (le programme STOP, e·tabli par l(cid:146)action commune du 29 novembre 1996, adopte·e par le Conseil). Toutefois, c(cid:146)est aux E· tats membres qu(cid:146)il appartient d(cid:146)arre(cid:136)ter les re‘gles en matie‘re de prostitution et la Communaute· n(cid:146)a donc aucune compe·tence a‘ cet e·gard. (1) Doc. COM(96) 567. (98/C 223/121) QUESTION E· CRITE E-0056/98 pose·e par Glyn Ford (PSE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Voyages a‘ forfait pour les supporters de football Mon attention a e·te· attire·e sur le fait que le Club de football de la ville de Leicester (Leicester City Football Club) n(cid:146)aurait vendu les billets d(cid:146)entre·e, pour sa rencontre contre l(cid:146)Atletico de Madrid du 16 septembre dernier, que conjointement a‘ un voyage a‘ forfait. Compte tenu de sa re·ponse a‘ ma pre·ce·dente question (P-3480/95) (1) sur ce sujet, la Commission ne conside‘re-t-elle pas que le Leicester City Football Club a force·ment, ou presque, enfreint les re‘gles communautaires de concurrence? (1) JO C 137 du 8. 5. 1996, p. 14. Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (10 mars 1998) L(cid:146)attention de la Commission a e·te· attire·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire sur la pratique du club de football de Leicester concernant le match de Coupe d(cid:146)Europe qu(cid:146)il a joue· en de·placement, le 16 septembre 1997, contre l(cid:146)e·quipe d(cid:146)Atletico Madrid. Le club n(cid:146)aurait accepte· de vendre des billets pour ce match que dans le cadre de voyages a‘ forfait. L(cid:146)Honorable Parlementaire, qui se fonde sur une re·ponse ante·rieure fournie par la Commission a‘ la question e·crite P-3480/95 qu(cid:146)il lui avait pose·e, est d(cid:146)avis que cette pratique est contraire aux re‘gles de concurrence du traite· CE


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 227/98 av den 29 januari 1998 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: L 23/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 1. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 227/98 av den 29 januari 1998 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r havre inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1773/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (1), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2052/97 (4), med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1773/97 av den 12 september 1997 om en s(cid:132)rskild inter- i Finland och Sverige (5), ventions(cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r spannm(cid:134)l senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2133/97 (6), s(cid:132)rskilt artikel 8 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag f(cid:148)r export av havre som producerats i Finland och Sverige f(cid:148)r export fr(cid:134)n Finland eller Sverige till alla tredje l(cid:132)nder har inletts genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1773/97. I artikel 8 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1773/97 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- st(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)ren- liga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 23 till och med den 29 januari 1998 inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1773/97 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r havre fastst(cid:132)llt till 28,58 ecu per ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 30 januari 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 287, 21. 10. 1997, s. 14. (5) EGT L 250, 13. 9. 1997, s. 1. (6) EGT L 296, 30. 10. 1997, s. 29


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 34/98 af Yves VERWAERDE til Kommissionen. Støtte til et svensk selskab for biologisk antropologi, eugenik og adfærdsstudier

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Sweden
aid to agriculture
extreme right
organic farming
racism

text: C 223/90 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 7. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. marts 1998) Det (cid:230)rede medlem rejser et spłrgsm(cid:229)l, som henhłrer under national lovgivning. Brugen af omr(cid:229)der til projekter, der ikke lever op til den g(cid:230)ldende lovgivning eller bevilling af tilladelser (byplanl(cid:230)gningstilladelser), som ikke fłlger de g(cid:230)ldende bestemmelser, er faktisk en problematik, som Kommissionen ikke kan svare p(cid:229), medmindre det drejer sig om overtr(cid:230)delse af R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af projekters indvirkning p(cid:229) miljłet (1), hvilket ikke forekommer at fremg(cid:229) af det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l. N(cid:229)r dette er sagt, er det vigtigt at minde det (cid:230)rede medlem om, at en mellemstatslig proces indenfor for fysisk planl(cid:230)gning er igang: udarbejdelsen af den europ(cid:230)iske arealudviklingsplan, som i łjeblikket debateres i Parlamentet i forbindelse med udarbejdelsen af Novo Belenguer bet(cid:230)nkningen. Den merv(cid:230)rdi, som arealudviklingsplanen vil tilfłre, vedrłrer bl. a. fysisk udvikling i forhold til beliggenhed og langfristede optioner, der er udarbejdet ud fra fłlgende tre m(cid:229)l: łkonomisk og social samhłrighed, b(cid:230)redygtig udvikling samt ligev(cid:230)gtig konkurrence for den europ(cid:230)iske planl(cid:230)gning. Nyskabelsen ligger i, at disse tre m(cid:229)l fłlges p(cid:229) samme tid, samtidig med at deres f(cid:230)lles samspil tages i betragtning. Det europ(cid:230)iske skridt med hensyn til fysisk planl(cid:230)gning l(cid:230)gger alts(cid:229) stor v(cid:230)gt p(cid:229) ligev(cid:230)gt mellem de forskellige aspekter ved planl(cid:230)gning og słger i denne forbindelse indirekte at lłse de spłrgsm(cid:229)l, som det (cid:230)rede medlem rejser. Heraf kan det (cid:230)rede medlem derfor udlede, at de igangv(cid:230)rende initiativer i łjeblikket ikke fasts(cid:230)tter nogen specifik politik, som kan forhindre, at spekulationsprojekter inden for byplanl(cid:230)gning łdel(cid:230)gger visse omr(cid:229)der. (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985. (98/C 223/113) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0034/98 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Stłtte til et svensk selskab for biologisk antropologi, eugenik og adf(cid:230)rdsstudier Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte oplysningen fra det tyske ugeblad »Die Woche«, ifłlge hvilken den i oktober 1996 skulle have udbetalt et belłb p(cid:229) 225. 000 DM til et svensk selskab for biologisk antropologi, eugenik og adf(cid:230)rdsstudier med henblik p(cid:229) dets łkologiske landbrugsaktiviteter? Har den i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) forh(cid:229)nd foretaget en undersłgelse af dette selskabs ledere og vidste den, at direktłren for dette selskab er medlem af en gruppe af neonazistiske foreninger? (98/C 223/114) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0035/98 af Antonio Graziani (PPE) og Pierluigi Castagnetti (PPE) til Kommissionen Om: Midler fra EUGFL til en ekstremistisk organisation (29. januar 1998) Har Kommissionen kendskab til, at der ifłlge det tyske ugeblad »Die Woche« i oktober 1996 er udbetalt et belłb p(cid:229) 225. 000 DM fra Den Europ(cid:230)iske Unions Landbrugsfond til et selskab for biologisk antropologi, eugenik og adf(cid:230)rdsstudier, som ifłlge det tyske blad ledes af en kendt neonazist ved navn Jurgen Rieger. Denne gruppe leder et landbrugscenter i Sydsverige og er ifłlge ugebladet en af organisatorerne af »Hentendorg-ugerne«, som har et tydeligt ekstremistisk pr(cid:230)g. S(cid:229)fremt oplysningerne fra det tyske ugeblad er korrekte, kan Kommissionen da oplyse, om den anser det for moralsk korrekt og juridisk muligt, at man finansierer hłjreekstremistiske aktiviteter p(cid:229) grundlag af tvetydige fortolkninger af lovene og af f(cid:230)llesskabsforordningerne?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 6/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Επιστροφή επιδοτήσεων που κατεβλήθησαν για επενδύσεις στην Πορτογαλία

eurovoc_concepts:
Alentejo
EU aid
State aid
agro-industry
bankruptcy
fruit
investment aid
production aid
redemption
vegetable

text: C 323/18 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 21. 10. 98 Koinh· apa· nthsh toy k. Monti ej ono· matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-4213/97 kai E-4214/97 (6 Aprili·oy 1998) (cid:211)pvw dieykrini·sthke sthn apa·nthsh sxetika· me tiw grapte·w ervth·seiw E-4208/97 e·vw 4211/97 toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy ˙, h Epitroph· synh·gage ta sympera·smata thw apo·fashw thw 26hw Oktvbri·oy 1996 (ypo·uesh C-317/94) Elida Gibbs, gra·fontaw se o·la ta kra·th me·lh kai apofasi·zontaw na kinh·sei h· na synexi·sei orisme·now ariumo·w diadikasiv· n apo· to prv· hn a·ruro 169 thw synuh·khw, eidika· sxetika· me ta kra· th me·lh poy anafe·rontai apo· to Ajio·timo Me·low. (1) H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti, kata· to sy·sthma thw synuh·khw, to Dikasth·rio ei·nai armo·dio gia thn ermhnei·a toy isxy·ontow koinotikoy· dikai·oy kai o·ti den dy·natai se ayto·, kai poly· perisso·tero ako·ma ligo·tero stoyw ypallh·loyw toy, na agnooy·n tiw apofa·seiw poy pai·rnei. En toy·toiw, sto me·tro poy orisme·na kra· th me·lh, o·pvw sth sygkekrime·nh peri·ptvsh, epishmai·noyn dyskoli·ew sthn efarmogh· mi·aw apo·fashw, h Epitroph· den arnei·tai o·ti oi dysxe·reiew ayte·w syzhtoy·ntai sto plai·sio tvn epitropv· n ad hoc. Gi(cid:146) ayto·n ton lo·go h en lo·gv erv· thsh syzhth·uhke eidika· sto plai·sio thw epitroph·w toy FPA. Sto tvrino· sta·dio, h Epitroph· den meleta· kammi·a pro·tash sxetikh· me ton tome·a ston opoi·o anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Ejypakoy·etai o·ti sthn peri·ptvsh poy ua e·prepe na analhfuei· ka·poia prvtoboyli·a, ua ezhth·to, o·pvw pa·nta, h gnv· mh tvn oikonomikv· n ky·klvn, kyri·vw me·sv sxetikv· n gnvmodoth·sevn toy Koinoboyli·oy kai thw Oikonomikh·w kai Koinvnikh·w Epitroph·w, kauv· w kai sto plai·sio tvn epafv· n poy pragmatopoioy·ntai taktika· me toyw en lo·gv ky·kloyw. (1) EE C 223 thw 17. 7. 1998, sel. 72. (98/C 323/24) GRAPTH ERVTHSH E-0006/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Epistrofh· epidoth·sevn poy kateblh·uhsan gia ependy·seiw sthn Portogali·a Sy·mfvna me plhrofori·ew poy dhmosiey·uhkan ston portogaliko· ty·po, h etairei·a Cap Verde e·labe ychle·w eunike·w epixorhgh·seiw apo· thn Portogali·a kauv· w kai epixorhgh·seiw apo· thn EE, prokeime·noy na probei· se ependy·seiw paragvgh·w froy·tvn kai laxanikv· n sthn perioxh· toy Alentejo thw Portogali·aw. H epixei·rhsh «Odefruta» poy egkatasta·uhke sthn Odemira se ylopoi·hsh toy xrhmatodothue·ntow apo· thn E. E. ependytikoy· progra·mmatow, eptv· xeyse to 1993, afh·nontaw mega·la xre·h, aplh·rvtoyw paragvgoy·w kai e·xontaw projenh·sei shmantike·w oikologike·w katastrofe·w. Epeidh· sy·mfvna me thn koinotikh· praktikh·, ypa·rxei rh·tra me ba·sh thn opoi·a ypoxre·vnetai h epixorhgoy·menh apo· thn E. E. epixei·rhsh na epistre·cei tiw epidoth·seiw poy e·labe, se peri·ptvsh poy stamath·sei th leitoyrgi·a thw, ervta·tai h Epitroph·: 1. Exei ypa·rjei koinotikh· e·reyna sxetika· me thn epixei·rhsh «Odefruta» kai poia· ei·nai ta pori·smata· thw; 2. Yph·rjan ana·logew eunike·w h· koinotike·w rh·trew sthn peri·ptvsh thw Odefruta; 3. Exei kinh·sei tiw diadikasi·ew gia thn epistrofh· tvn epidoth·sevn poy kateblh·uhsan sthn epixei·rhsh «Odefruta»; 4. Ti· me·tra e·xei la·bei v· ste na mhn parathroy·ntai sto me·llon periptv· seiw epixorh·ghshw epixeirh·sevn, xvri·w na diasfali·zontai eparkv· w h bivsimo·thta tvn epixeirh·sevn kai h xrhsth· diaxei·rish tvn kataballome·nvn epidoth·sevn; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Febroyari·oy 1998) Me thn apo·fash· thw, thw 21hw Noembri·oy 1991, h Epitroph· ene·krine to epixeirhsiako· pro·gramma sxetika· me thn ana·ptyjh thw perife·reiaw Mira toy Alentejo thw Portogali·aw › o·poy bri·sketai to ependytiko· sxe·dio thw epixei·rhshw Odefruta poy apotelei· antikei·meno thw erv· thshw poy diatypv· uhke apo· ton Ajio·timo boyleyth·


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 236/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Ιανουαρίου 1998 σχετικά με τις προσφορές που ανακοινώνονται για την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1883/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax

text: L 23/32 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 30. 1. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 236/98 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Iamouaq(cid:148)ou 1998 swetij(cid:145) le tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai cia tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) s(cid:148)tou sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1883/97 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1501/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr oqisl(cid:146)mym keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, (cid:149)som avoq(cid:145) tg woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), jah(cid:150)r jai ta l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai se peq(cid:148)ptysg diataqaw(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2052/97 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 7, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1883/97 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2545/ 97 (6), pqojgq(cid:151)whgje diacymisl(cid:149)r cia tom jahoqisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r (cid:147)/jai tou v(cid:149)qou jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) s(cid:148)tou pqor tg H(cid:146)outa, Lek(cid:148)kia jai oqisl(cid:146)mer w(cid:150)qer AJE· (cid:149)ti s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95, le b(cid:145)sg tir amajoimyhe(cid:148)ser pqosvoq(cid:146)r, g Epi- tqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)pe- tai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apovas(cid:148)sei ma lgm dohe(cid:148) sum(cid:146)weia sto diacymisl(cid:149)· (cid:149)ti, kalbamol(cid:146)mym up(cid:149)xg id(cid:148)yr tym jqitgq(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)- pomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95, dem emde(cid:148)jmutai o jahoqisl(cid:149)r l(cid:146)cistgr epistqov(cid:147)r (cid:147) em(cid:149)r ek(cid:145)wistou v(cid:149)qou· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Dem d(cid:148)detai sum(cid:146)weia stir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai ap(cid:149) tir 23 (cid:146)yr tir 29 Iamouaq(cid:148)ou 1998 sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) tgr epistqov(cid:147)r (cid:147) tou v(cid:149)qou jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) s(cid:148)tou pou amav(cid:146)qetai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1883/97. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 30 Iamouaq(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Iamouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 7. (4) EE L 287 tgr 21. 10. 1997, s. 14. (5) EE L 265 tgr 27. 9. 1997, s. 69. (6) EE L 347 tgr 18. 12. 1997, s. 33


title: WRITTEN QUESTION No. 19/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Need to protect Schengen system data

eurovoc_concepts:
confidentiality
control of communications
customs formalities
data protection
free movement of persons
fundamental rights
information system
protection of freedoms

text: 22. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 196/107 (98/C 196/149) WRITTEN QUESTION E-0014/98 by Gordon Adam (PSE) to the Council (28 January 1998) Subject: Response of the Council to the Greenpeace paper on energy and the environment Will the Council state what response the Luxembourg Presidency gave to the Greenpeace paper on energy and the environment, which called on: (cid:145)The EU to develop policies to limit further exploitation of all existing oil and gas reserves in the European Union and European Union territories. prevent the exploitation and exploration of oil and gas in the European Union and non-European Union territories. phase out the production and use of coal as an energy source. (cid:146) If the Council did not respond to this specific point, would it please do so? Answer (7 April 1998) The Council would point out that it does not adopt positions on documents submitted to it outside the institutional framework. The Council would confirm that it considers the relationship between energy and the environment a matter of great importance and a key factor in energy policy choices. For that reason it has given the issue consistent consideration on the basis of the Commission(cid:146)s communications and proposals. In that context it recently adopted, on 18 December 1997, a Resolution on a Community strategy to promote combined heat and power (1). Furthermore, the Council is continuing its discussions on the basis of the Commission(cid:146)s White Paper on renewable sources of energy › a Community Strategy and Action Plan. At its meeting on 11 May 1998 the Council is to hold a public debate devoted to energy and the environment. It is also giving careful study to the Commission communication on a multiannual framework programme for actions in the energy sector, which tackles all the issues relating to Community actions in the energy sphere. (1) OJ C 4, 8. 1. 1998, p. 1. (98/C 196/150) WRITTEN QUESTION E-0019/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (29 January 1998) Subject: Need to protect Schengen system data According to European press reports, an official of the Belgian police auxiliary unit has been arrested and is being held by the Belgian authorities in Brussels on charges that he has passed on confidential information contained in the Schengen European system to criminal gangs, mainly from the Netherlands. The press reports in question note that the above system contains information regarding the sex, sexual preferences, political and religious beliefs and the state of health of citizens of the Union. Will the Commission give its official view on this matter and say how it intends to respond to these very grave charges which raise issues concerning democratic freedoms and the need to protect the private lives of EU citizens?


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 25 päivänä heinäkuuta 1985 annetun direktiivin 85/374/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
consumer protection
defective product
product safety

text: 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/69 toinnit saavat saman arvon kuin tuotantoinvestoinnit ja joka lisää Euroopan ja eurooppalaisten kilpailukykyä parantaen samalla kansalaisten tietoisuutta historias- taan, arvoistaan ja tulevaisuudennäkymistään. Bryssel, 28. tammikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräys- ten lähentämisestä 25 päivänä heinäkuuta 1985 annetun direktiivin 85/374/ETY muuttamises- ta” (1) (98/C 95/17) Neuvosto päätti 30. lokakuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 6. tammikuuta 1998. Esittelijä oli Bernardo Herna´ndez Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. –29. tammikuuta 1998 pitämässään 351. täysistunnossa (tammikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta ja 14 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto tuotteiden aiheuttamista vahingoista ja joka muodostuu pääosin seuraavista tekijöistä: 1. 1. Neuvoston 25. heinäkuuta 1985 tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnol- listen määräysten lähentämisestä antamassa direktii- vissä (2) jätettiin maatalouden alkutuotteet sekä riista- tuotteet direktiivin soveltamisalueeseen kuuluvien ”tuot- teiden” ulkopuolelle. Direktiivissä määriteltiin maata- louden alkutuotteiksi maanpinnan kasvutuotteet sekä kotieläintalouden ja kalastuksen tuotteet sellaisia tuot- teita lukuunottamatta, joille on suoritettu ensimmäisen asteen jalostus. 1. 2. Komission alkuperäisessä direktiiviehdotuksessa ei tällaista poikkeusta ollut, vaan se liitettiin siihen ehdotuksen käsittelyvaiheessa Euroopan parlamentin pyynnöstä. Direktiivillä 1. 3. 85/374/ETY säädetään järjes- telmästä, joka koskee valmistajan vastuuta viallisten – Objektiivinen eli tuottamuksesta riippumaton vastuu: vahinkoa kärsineen osapuolen on näytettävä toteen vahinko, tuotteen puutteellinen turvallisuus sekä tämän ja vahingon välinen syy-yhteys ilman, että hänen täytyy näyttää toteen tuottamuksellisuutta. – Tuote on turvallisuudeltaan puutteellinen, jos se ei ole niin turvallinen kuin on ollut aihetta odottaa ottaen huomioon kaikki seikat, kuten tuotteesta annetut tiedot, tuotteen kohtuudella ennakoitavissa oleva käyttö ja ajankohta, jona tuote laskettiin liik- keelle. Tuotetta ei pidetä turvallisuudeltaan puutteel- lisena pelkästään sen vuoksi, että myöhemmin on laskettu liikkeelle parempi tuote. (1) EYVL C 337, 7. 11. 1997, s. 54. (2) EYVL L 210, 7. 8. 1985. – ”Vahingolla” tarkoitetaan kuolemaa ja muuta henkil- övahinkoa tai muun esineen kuin tuotteen itsensä vahingoittumista tai tuhoutumista vähennettynä kui- tenkin 500 ecun omavastuumäärällä. C 95/70 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 – Korvausvaatimukset vanhentuvat kolmessa vuodessa siitä päivästä, jona kantaja sai tiedon tai hänen olisi pitänyt saada tieto vahingosta, tuotteen puutteellises- ta turvallisuudesta ja valmistajasta. Vahinkoa kärsi- neelle kuuluvat oikeudet vanhentuvat kymmenessä vuodessa päivästä, jona valmistaja laski vahinkoa aiheuttaneen tuotteen liikkeelle. – Valmistajan vastuuta ei saa rajoittaa tai poistaa sopimusehdolla, joka rajoittaa hänen vastuutaan tai poistaa sen. – Valmistaja voi vapautua vastuusta eräiden tarkasti rajattujen ehtojen perusteella (”valmistajan suoja”). – Jäsenvaltio voi säätää, että valmistajan kokonaisvas- tuu samalla tavalla turvallisuudeltaan puutteellisten samanlaisten tuotteiden aiheuttamista kuolemanta- pauksista ja muista henkilövahingoista rajoitetaan määrään, joka on vähintään 70 miljoonaa ecua. – Joka viides vuosi neuvosto arvioi komission ehdotuk- sesta direktiivissä mainitut rahamäärät ja tarvittaessa muuttaa niitä yhteisön talouskehityksen ja rahaolojen kehityksen perusteella. 1. 4. Jo vuonna 1991 talous- ja sosiaalikomitea totesi aiheesta ”Sisämarkkinoiden toteutuminen ja kuluttajan- suoja” antamassaan lausunnossa (1): ”Sisämarkkinat voivat toimia vain, jos kuluttajat luottavat heille tarjotta- vien tuotteiden turvallisuuteen. Tämän vuoksi on tärkeätä toteuttaa johdonmukaista tuoteturvallisuuspo- litiikkaa, jonka yksi osatekijä on tuotevastuu. Komitea pyytääkin komissiota aloittamaan tarvittavat työt tuote- vastuudirektiivin soveltamisalueen laajentamiseksi kat- tamaan maataloustuotteet ja kehitysriskit. Lisäksi tuot- teiden vapaan liikkuvuuden periaate edellyttää, että perustetaan eurooppalainen rahasto viallisten tuotteiden uhreille maksettavia korvauksia varten. ” 1. 4. 1. BSE:tä eli ns. hullun lehmän tautia käsitte- levässä lausunnossaan (2) TSK toisti, että on syytä arvioida yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktii- vin 92/59/ETY tehokkuutta sekä ulottaa tuotevastuudi- rektiivi 85/374/ETY koskemaan maataloustuotteita ja niihin liittyviä vaaroja. 1. 5. Euroopan parlamentin BSE:tä käsittelevän väliai- kaisen tutkintavaliokunnan työn perusteella 19. hel- mikuuta 1997 antamassa päätöslauselmassa (3) pyydet- tiin komissiota noudattamaan väliaikaisen tutkintava- liokunnan raportin suosituksia ja ryhtymään välittömäs- ti tarvittaviin lainsäädäntö-, organisaatio- ja henkilöta- son toimiin. Parlamentin komissiolta pyytämien lainsää- 1. 5. 1. däntötoimien joukossa oli pyyntö laatia syyskuuhun 1997 mennessä tuotevastuuta koskevan yhteisön lainsäädännön muutosehdotus alkutuotteiden saattami- seksi sen soveltamisalueeseen. 1. 5. 2. Ottaen huomioon mm. mainitun parlamentin päätöslauselman komissio julkaisi vihreän kirjan aihees- ta ”Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleiset periaatteet” (4), jossa määritettiin eräitä yhteisön elintar- vikelainsäädännön perustavoitteita. Yhteisön elintarvi- kestrategian tulisi käsittää koko elintarvikeketju (”pel- lolta pöytään”), mikä nostaa esiin mm. kysymyksen direktiivillä 85/374/ETY säädetyn valmistajien tuotevas- tuun pakollisesta soveltamisesta maatalouden alkutuot- teisiin. Kyseisessä vihreässä kirjassa esitettiin mahdol- 1. 5. 3. lisuus muuttaa tuotevastuudirektiiviä niin, että sen soveltamisalueeseen liitettäisiin maatalouden alkutuot- teet. Tämän ei kuitenkaan katsottu korvaavan tuotetur- vallisuutta koskevien säännösten ja tehokkaiden virallis- ten valvontajärjestelmien luomista vaan täydentävän sitä. Vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa (5) 1. 5. 4. komitea ilmoitti jälleen kerran kannattavansa maatalou- den jalostamattomien alkutuotteiden sisällyttämistä di- rektiivin 85/374/ETY soveltamisalueeseen. 2. Komission ehdotus 2. 1. Ehdotuksen tavoitteena on parantaa kuluttajien suojelua viallisten tuotteiden heidän terveydelleen tai omaisuudelleen aiheuttamia vahinkoja vastaan sekä jatkaa aikanaan aloitettua jäsenvaltioiden tuotevastuu- lainsäädännön lähentämistä. 2. 1. 1. Nämä tavoitteet ovat osa strategista kokonais- tavoitetta luoda kaikkia kansalaisia hyödyttävät yhte- näismarkkinat, kuten komissio toteaa tiedonannossaan ”Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma” (6). (1) EYVL C 339, 31. 12. 1991, kohta 5. 3. 4. (2) EYVL C 295, 7. 10. 1996. (3) EYVL C 85, 17. 3. 1997. (4) KOM(97) 176 lopull. (5) EYVL C 19, 21. 1. 1998. (6) CSE(97) 1 lopull. , 4. 6. 1997. 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/71 2. 1. 2. Ehdotettu toimi on omiaan lisäämään kulutta- jien luottamusta kaikentyyppisiin yhtenäismarkkinoille tuotaviin tuotteisiin. Lisäksi sisämarkkinoiden toteutta- minen ja toiminta on yksi ainoastaan yhteisön vastuu- alueeseen kuuluvista aloista. Komissio ehdottaa direktiivin 85/374/ETY 2. 2. 2 artiklassa säädetyn ”maatalouden alkutuotteita ja riistatuotteita” koskevan poikkeuksen kumoamista. ”Maataloustuotteet” on määritelty EY:n perustamisso- pimuksen 38 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä, ja määritelmä kattaa perustamissopimuksen liitteessä II luetellut tuotteet. kaikkia direktiivin 2. 2. 1. Näin 85/374/ETY säännöksiä sovellettaisiin maataloustuotteisiin. Tällai- sia säännöksiä ovat vahinkoa, tuotteen puutteellisuutta ja näiden kahden seikan syy-yhteyttä koskeva, vahinkoa kärsineelle lankeava todistustaakka, yhteisvastuullisuus, mikäli vastuullisia on enemmän kuin yksi, puutteellisuu- den käsite, 7 artiklassa säädetyt vastuusta vapauttavat ehdot (1), vahingon käsite, korvausvaatimusten ja vas- tuun vanhentumisajat, vastuun rajoittamisen tai poista- misen kielto sekä muiden vastuujärjestelmien kautta syntyvän vastuun (sopimukseen perustuva tai sopimus- suhteen ulkopuolinen vastuu) rajoittamattomuus. 2. 3. Uusia säännöksiä sovelletaan maatalouden alku- tuotteisiin ja riistatuotteisiin, jotka lasketaan liikkeelle direktiivin voimaantulon jälkeen; direktiivi ei siis ole taannehtiva. 3. Yleistä 3. 1. Komitea on hyvin tyytyväinen komission direk- tiiviehdotukseen, jossa on otettu huomioon komitean useissa lausunnoissaan esittämät kehotukset maatalou- den alkutuotteiden sekä riistatuotteiden sisällyttämi- sestä direktiivin 85/374/ETY soveltamisalueeseen. 3. 2. TSK on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että unionin kansalaisten tärkeimpiin vaatimuksiin kuuluu pyrkimys korkeatasoisempaan terveydensuojeluun koko elintarvikeketjussa, ja komitea pitää tämän direktiivieh- dotuksen kaltaisia kuluttajien luottamuksen parantami- seen tähtääviä toimia ensisijaisina. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteisiin py- 3. 2. 1. rittäessä on pidettävä mielessä yleisen edun asettamat vaatimukset kuten kuluttajansuoja sekä kansalaisten terveyden suojelu, joita yhteisön toimielinten tulee kunnioittaa toimivaltaansa käyttäessään. (1) Yksi näistä on luetelmakohta d: ”että tuotteen puutteellinen turvallisuus on seurausta siitä, että tuotteen on oltava viranomaisten antamien pakottavien määräysten mu- kainen;”. 3. 2. 2. Jotta todelliset yhtenäismarkkinat saavute- taan, on kansanterveydelle luotava riittävät takeet, mikä puolestaan edellyttää asianmukaista laadunvalvontaa. Tämä kansanterveydellisten näkökohtien huomioonot- taminen ei liity ainoastaan konkreettiseen tarpeeseen lisätä tai, kuten tässä tapauksessa, palauttaa kuluttajien luottamus markkinoiden normaalin toiminnan varmis- tamiseksi, vaan se johtuu koko yhteisön lainsäädännön perustana olevaan kansalaisten oikeuksien suojeluun erottamattomasti liittyvistä korkeammista vaatimuk- sista. 3. 2. 3. Direktiiviehdotuksen tulisi parantaa kansan- terveyden suojelun tasoa, mikä on yksi perustamissopi- muksessa nimenomaisesti määritetyistä tavoitteista. 3. 2. 4. ensisijaisesti soveltaa ennaltaehkäisyn periaatetta. Komitea katsoo, että terveyden suojelussa tulee 3. 3. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta so- vellettaessa on otettava huomioon erityisesti kansalais- ten terveyden suojeluun liittyvät vaatimukset, mikä puolestaan saattaa merkitä tarvittaviin toimiin ryhty- mistä kansanterveyden suojelun asianmukaisen tason takaamiseksi. Komitea kannattaa erityisesti sellaista sääntelykehystä, joka sallisi ainoastaan turvallisten tuot- teiden liikkeelle laskemisen sekä velvoittaisi korvaamaan viallisten tuotteiden aiheuttamat vahingot. Direktiiviehdotus täydentää sisämarkkinoiden 3. 4. yhdenmukaistamista ja poistaa kilpailuvääristymät tuot- tajien välillä, jotka ovat erilaisten vastuujärjestelmien alaisia sen mukaan, missä tuote on laskettu liikkeelle. Komitea kannattaa yhteisön tuottajien välillä nykyisin vallitsevan syrjinnän poistamista. Komission ehdottama direktiivin 85/374/ETY 3. 5. soveltamisalueen laajentaminen saattaisi kohentaa ku- luttajansuojan tasoa, sillä: – kuluttajat voisivat – toisin kuin tähän asti – perustella korvausvaatimuksensa objektiiviseen (eli tuottamuk- sesta riippumattomaan) vastuuseen liittyvillä seikoilla ja heillä olisi paremmat oikeudelliset mahdollisuudet puolustaa oikeutettuja etujaan, taata nykyistä parem- min taloudelliset oikeutensa ja saada korvaus viallis- ten tuotteiden aiheuttamista vahingoista; – se edistäisi näiden tuotteiden yleisten turvallisuusvaa- timusten noudattamista, koska direktiiviä sovellettai- siin koko elintarvikeketjussa alkutuotannosta kulut- tajalle myytävään lopputuotteeseen asti; – se helpottaisi viallisen maatalouden alkutuotteen liik- keelle laskemisesta vastaavan tahon löytämistä (”tuot- C 95/72 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 teen jäljitettävyys”), sillä vaikkei tuotteen varsinaista valmistajaa saataisikaan selville, valmistajana pi- detään tuotteen toimittajia. 3. 6. Komitea arvioi myös, ettei ehdotettu direktiivi todennäköisesti aiheuta lisärasitusta asianomaisille tuot- tajille eikä se direktiivin 85/374/ETY soveltamisesta saatujen kokemuksien mukaan lisää merkittävästi kor- vausvaatimusten määrää tai nosta vakuutusmaksuja. 3. 6. 1. Komitea kehottaa komissiota laatimaan yh- teisön vakuutussäännöt siten, että markkinoiden kehit- tymisen (esim. geneettisesti muunneltujen organismien) mukanaan tuomat uudet riskit voidaan vakuuttaa. Komitea katsoo, että tämän direktiiviehdotuksen 3. 7. hyväksymisen jälkeen direktiivillä 85/374/ETY säädet- tyä järjestelmää tulisi arvioida kokonaisvaltaisesti ottaen huomioon yhteisön nykyinen lainsäädäntö ja kertomuk- set direktiivin soveltamisesta. 3. 7. 1. vihreän kirjan avulla, talouselämän osapuolia voidaan kuulla. 3. 7. 2. Arvioinnissa tulisi kiinnittää erityistä huomiota todistustaakkaan, kehitysriskeihin, vastuun rahallisiin enimmäismääriin sekä tiettyjä tuotteita koskeviin van- hentumisaikoihin. Tämä kokonaisvaltainen arviointi tulisi tehdä jotta kaikkia yhteiskunta- ja Bryssel, 29. tammikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuluttajat vakuutusmarkkinoilla” (98/C 95/18) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 20. maaliskuuta 1997 työjärjestyksen 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Kuluttajat vakuutusmarkkinoilla”. Asian valmistelusta vastannut teollisuus- kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 7. tammikuuta 1998. Esittelijänä oli Manuel Ataı´de Ferreira. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. –29. tammikuuta 1998 pitämässään 351. täysistunnossa (tammikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 77 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto: lausunnon käsittelyalan rajaaminen 1. 1. Vakuutusten merkitys taloudellisen toimeliai- suuden kannalta yhtenäismarkkinoilla on tunnettu tosi- asia, sillä vakuutukset nostavat huomattavasti rahoitus- palveluiden liikevaihtoa ja vakuutusalan suhteellinen osuus palvelusektorin työllistäjänä on erittäin suuri. 1. 2. Vakuutusalalla on toisaalta erittäin merkittävä sosiaalinen tehtävä, joka korostuu entisestään nyky- maailmassa, jossa teknologian kehittyminen kasvattaa väistämättä riskejä ja muuttaa tuottamuskäsitettä määriteltäessä kolmanteen henkilöön kohdistuvaa vas- tuuta. Lisäksi euron käyttöönotto merkitsee pakostakin juuri vakuutusalalle uudenlaista kehitystä, jolle on luonteen- omaista markkinoiden suurempi avoimuus ja rajatylittä- vien vakuutusten lisääntyminen. 1. 3. Ihmiset kantavat yhä enemmän huolta tulevai- suudestaan, mitä kärjistävät toisaalta nopea väestönkas- vu sekä väestön jatkuva vanheneminen ja toisaalta inhimilliseen epävarmuuteen liittyvä turvallisuuden tarve. Niinpä vakuutusten merkitys on kiistaton niiden jakaessa uudelleen ja hajauttaessa toiminnan mahdollis- tavia riskejä, joita syntyy kilpailun vapautuessa enti- sestään ja yksityisyritteliäisyyden lisääntyessä talou- dessa. Sitä paitsi euron käyttöönoton myötä vakuutusa-