title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet med henblik på en fælles EU-platform for FN- generalforsamlingens særlige samling om det internationale samarbejde om narkotikabekæmpelse

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 08. 01. 1998 KOM(97) 670 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET MED HENBLIK PÅ EN FÆLLES EU-PLATFORM FOR FN-GENERALFORSAMLINGENS SÆRLIGE SAMLING OM DET INTERNATIONALE SAMARBEJDE OM NARKOTIKABEKÆMPELSE Formålet med denne meddelelse er at hjælpe til at forberede EU's holdning på FN-generalforsamlingens særlige samling om den internationale indsats for bekæmpelse af narkotikamisbrug og ulovlig produktion og handel med narkotika (UNGASS). Beslutningen om at indkalde denne særlige forsamling den 8. -10. juni 1998 blev truffet ved generalforsamlingens resolution 51/64 på plenarmødet den 12. december 1996. Det hedder desuden i resolutionen, at FN's kommission for narkotika (CND) skal varetage forberedelserne til den særlige samling. I marts 1997 opstillede CND dagsordenen for UNGASS, nemlig vurdering af situationen og fastlæggelse af principper for indsatsen mod kemiske prækursorer, syntetisk narkotika, hvidvaskning af domstolssamarbejde, af efterspørgslen, penge, nedbringelse alternativ udvikling og styrkelse af FN-ordningerne for kontrol med narkotika. Der blev tillige taget stilling til arten af og tidsplanen for forberedelsesmøderne. Af de fire foreslåede forberedelsesmøder har der allerede fundet to sted (i juli 1997 om kemiske prækursorer og syntetisk narkotika og i oktober 1997 om hvidvaskning af penge, domstolssamarbejde og nedbringelse af efterspørgslen). Der vil finde et tredje møde sted i december 1997 om alternativ udvikling og til forberedelse af indholdet af en politisk erklæring. Det sidste forberedelsesmøde skal efter planen finde sted i marts 1988 til færdigbehandling af de dokumenter, der skal forelægges UNGASS. På linje med Kommissionens tidligere praksis er målet med denne meddelelse at igangsætte en debat blandt Den Europæiske Unions medlemsstater med henblik på at fastlægge en fælles EU-platform til generalforsamlingens særlige samling. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET MED HENBLIK PÅ EN FÆLLES EU-PLATFORM FOR FN-GENERALFORSAMLINGENS SÆRLIGE SAMLING OM DET INTERNATIONALE SAMARBEJDE OM NARKOTIKABEKÆMPELSE I. SITUATIONEN PA VERDENSPLAN: NARKOTIKA SOM EN VOKSENDE OG BEKOSTELIG INTERNATIONAL TRUSSEL Narkotika er i dag en af de største trusler mod menneskeheden. Individets sundhed og folkesundheden, samfundsmæssig harmoni, offentlig sikkerhed, politisk stabilitet og sikkerheden i almindelighed trues ofte af produktion af, ulovlig handel med og forbrug af ulovlig narkotika. Den enorme profit, der er forbundet med ulovlig narkotika, overskygger de ikke desto mindre store beløb af nationale og internationale ressourcer, der afsættes til at forhindre disse illegale aktiviteter. De økonomiske omkostninger ved narkotikamisbrug i OECD-landene, herunder udgifter til lovhåndhævelse, forebyggende programmer og behandling af narkotikarelaterede sygdomme andrager i øjeblikket omkring 120 mia. USD om året1. Kontrasten til de hyppigt citerede skøn over profit af narkotikahandel på mellem 300 og 500 mia. USD2 viser problemets omfang, særlig når det anslås, at Afrikas samlede BNP kun er på lidt over 300 mia. USD, og at de udenlandske direkte investeringer verden over lå på gennemsnitlig 245 mia. USD om året i perioden 1990-953. Den kendsgerning, at situationen ikke har bedret sig, siden verdenssamfundet formelt behandlede problemet på en tidligere særlig samling af FN's generalforsamling (UNGASS) I 1990, viser behovet for en tilpasning til det internationale klima i forandring, for at vurdere virkningerne af de igangværende bestræbelser og for at drage en lære af policy-erfåringerne hidtil. Flere indikatorer viser, at de globale tendenser til trods for opmuntrende tegn og uanset tydelige forskelle landene imellem næppe har forbedret sig i de seneste år. Drevet af en støt efterspørgsel er produktionen af de vigtigste såkaldte naturlige narkotiske stoffer vokset vedvarende: opiumproduktionen steg ned 20% fra 1990 til 1994, medens kokabladproduktionen blev tredobbelt fra 1987 til 19944. Samtidig har produktionen af 1 UNDCP, Report on the Economic and Social consequences og drug abuse and illicit trafficking, 1997. 2 UNDCP, World Drug Report, Oxford University Press, 1977, s. 124. 3 United Nations; Handbook og Trade and Development Statistics, henholdsvis tabel 6. 1 og 5. 3, New York og Genève 1997. 4 FN-Sekretariatet "Crops from which drugs are extracted and appropriate strategies for their reduction", E/CN. 7/1996/11, 1. marts 1996. syntetisk narkotika, hovedsagelig i de avancerede økonomier, taget kraftigt til i det sidste årti. Med hensyn til forbruget af ulovlig narkotika er to hovedændringer i forbrugsmønstret særlig foruroligende. Narkotikaforbrug er ikke længere et problem, der næsten alene berører de industrialiserede lande, men det er begyndt at blive et alvorligt problem for en række udviklingslande. Samtidig er den udtalte stigning i forbruget af syntetisk narkotika begyndt at blive en større kilde til bekymring5. Narkotikaverdenen er således blevet yderst globaliseret, og den gamle sondring mellem de producerende/forhandlende og forbrugende lande er efterhånden irrelevant. Det ligger uden for denne meddelelses rammer at drøfte grundene til fænomenernes udbredte karakter og intensitet, men enhver seriøs indsats for bekæmpelse af narkotika forudsætter en analyse af nogle af de kræfter, der ligger bag. Narkotika har altid eksisteret og narkotikamisbrug har ofte været kilde til nød og ulykke blandt enkeltpersoner og i familiekredse, men når alt kommer til alt er det først i de seneste år, at narkotika er blevet et større sundheds- og samfundsproblem. Der er tre vigtige faktorer, der alle er væsentlige for forståelsen af problemet og for et forsøg på at finde en effektiv løsning, og som synes at tegne sig for denne udvikling. For det første er narkotikaproduktion og -handel forbundet med så stort et udbytte, at leverandørerne kan tage en større risiko, fordi det kan betale sig. Lovforbuddet mod ulovlig narkotika betyder, at prisen på det sorte marked stiger, således at det bliver vanskeligere at skaffe sig ulovlig narkotika, hvilket hjælper til at nedsætte forbruget. Men dette ansporer desværre ikke blot til brug af farligere substitutionsprodukter, men også til at øge den organiserede kriminalitets profit. For det andet stimulerer to tilsyneladende modstridende faktorer et tilsyneladende umætteligt marked for ulovlig narkotika. Den ene er den voksende købekraft som følge af stigende indkomster. Den anden er den stigende sociale og kulturelle marginalisering, både i de industrialiserede lande og udviklingslandene. Når fattigere samfundsgrupper har større tendens til at falde i narkotikafælden, ender narkotikaspektret på denne måde med at dække alle samfundsklaser. til det ulovlige forbrug Med hensyn i Europa giver 1997-rapporten fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) et oplysende billede af de aktuelle tendenser. En sådan analyse har ikke været uden vanskeligheder på grund af såvel narkotikamisbrugs illegale karakter og manglen på harmonisering af praksis ved dataindsamling i EU. De vigtigste konstateringer er, at i EU er cannabis det mest udbredte ulovlige narkotiske stof, idet brugen heraf for det meste forekommer lejlighedsvis snarere end hyppigt, at i de fleste lande er amphetaminer den anden mest hyppigt forekommende form for ulovlig narkotika, og at mange lande siden slutningen af 1980'erne rapporterer, at amphetaminer, ectasy og i nogle tilfælde LSD er blevet mere populær blandt unge mennesker og er forbundet med en ungdomskultur, der samler sig omkring diskoteker og større "house parties", at befolkningen i EU har færre erfaringer med herion (1%) end næsten enhver anden form for narkotika, skønt heroin fortsat er dominerende blandt grupper, der er identificeret som havende stofproblemer, og fortsat udgør en trussel mod folkesundheden og den offentlige sikkerhed, at flere mennesker har prøvet kokain end heroin (45), at en kombination af stoffer, herunder medicin og alkohol, spiller en vedvarende og voksende rolle i stofproblemerne, at hovedstæderne har tendens til at have større problemer med misbrug end provinsbyer på niveauer over landsgennemsnittet, at sundhedsrelaterede risici som AIDS og hepatitis C udgør en alvorlig risiko for folkesundheden (det antages, at der findes en halv million stofmisbrugere, som er smittet med hepatitis C i Den Europæiske Union, og at denne sygdom er 50 til 100 % mere smitsom end AIDS). tredje gør de vedvarende For det transport- og kommunikationsmidler leverancer, finansielle transaktioner og hvidvaskning af penge lettere og billigere end nogen sinde før. Globaliseringen af økonomiske aktiviteter og internet-revolutionen med spredning af information om narkotikafremstilling og -brug er blot det seneste trin på denne stige. forbedringer inden for II. DEN INTERNATIONALE TRUSSEL Problemerne er af et enormt omfang og mange andre faktorer er forbundet dermed, og dette nødvendiggør en opbakning af indsatsen på nationalt plan med et internationalt samarbejde. Da indskrænkningen af forsyning og efterspørgsel styrker hinanden gensidigt, må samfundet sættes ind på både efterspørgsel«- og forsyningssiden, idet sidstnævnte omfatter produktion og handel med ulovlig narkotika og hvidvaskning af penge. I begge tilfælde må princippet om en international ansvarsdeling gælde i alle bestræbelser for at løse narkotikaproblemet, hvis man skal gøre sig seriøse forhåbninger om succes. I denne sammenhæng må fem indfaldsvinkler prioriteres højere: • integrering af narkotikakontrol i bredere politikker som f. eks. sundhed, uddannelse og forskning • fremme af en bæredygtig udvikling i bredeste forstand, da narkotikafremstilling og -handel er en følge af forskelle i det relative udbytte af erhvervsaktiviteter og ofte skyldes manglende muligheder med hensyn til lovlige kilder til beskæftigelse og indkomst • fokusering af narkotikakontrollen på det strategiske synspunkt, at forbruget af de farligste stoffer er en følge ikke alene af individets valg men også de sociale vilkår, som gør, at visse samfundsgrupper marginaliseres • tilskyndelse til primær forebyggelse, behandling og rehabilitering gennem bl. a. forebyggende uddannelse, forskning langfristede virkninger for menneskets sundhed samt information om narkotika som årsag til sindslidelser inden for de umiddelbare og • styrkelse af lovhåndhævelsen gennem en indsats fra domstolenes, politiets og toldvæsenets side over for producenter og forhandlere og over for hvidvaskning af penge for således at reducere narkotikaleverandørernes forventede profitmargener og dermed deres muligheder for berigelse. For at sikre en indvirkning heraf på narkotikasituationen på verdensplan er der behov for koordination på internationalt niveau samt en fælles forståelse af, hvad der står på spil, og hvilke foranstaltninger der skal træffes. Dette er, hvor FN-systemet kan blive mest effektivt, da dets globale medlemskab og kapacitet til at udarbejde konventioner betyder, at det er særlig velplaceret til at tackle grænseoverskridende problemer. Inden for FN-institutionernes rammer er der udformet en række retligt bindende instrumenter. Der er desuden inden for samme rammer nået til en forståelse på verdensplan for såvel problemets omfang som den brede strategi bekæmpelse af narkotika. Dog består der væsentlige uoverensstemmelser landene imellem vedrørende den relative vægt, der bør tillægges de forskellige aspekter af problemet og dermed prioriteterne og metoderne for gennemførelse af specifikke politikker. IH. UNIONENS BREDERE MAL FOR UNGASS Ulovlig narkotika har væsentlige implikationer for stabiliteten, sikkerheden og velfærden for lande og borgere i Unionen og resten af verden. Da det er et mål i De Forenede Nationers pagt såvel som i traktaten om Den Europæiske Union at bevare denne stabilitet, sikkerhed og velfærd, har Fællesskabet og dets medlemsstater et større ansvar for at sikre, at UNGASS bliver en succes. Både vore borgere og internationale partnere forventer, at vi påtager os dette ansvar. Det Europæiske Råds opbakning på mødet i Cannes og Madrid i 1995 og Dublin i 1996 af handlingsplanen 1990-95 for bekæmpelse af narkotika gør, at disse forventninger politisk set er legitime. Men som på enhver større international konference må der rammes en balance mellem fremtidsønsker og pragmatiske forventninger. Den Europæiske Union vil skulle have en realistisk holdning til, hvad der kan opnås på denne samling, da den ikke kan forvente (selvom den måtte ønske det), at alle lande i den umiddelbare fremtid vil vedtage og gennemføre den vidtrækkende lovgivning og foranstaltninger, som dens medlemmer anvender. Dog må Unionen samtidig vise sig stærk og anspore verdenssamfundet til at trusler og anbringe undersøge de ansvarsfordelingen i centrum for den internationale bekæmpelse af narkotika. igangværende bestræbelser, imødegå nye Tre større mål er bestemmende for Unionens indsats for at gøre UNGASS til en succes: • befæstelse af og omsætning i praksis af princippet om fælles ansvar i overensstemmelse med FN-resolutionen for lancering af UNGASS6 og med EU/Rio-gruppens Cochabamba-erklæring af 1995, ved hvilken dette princip for første gang kom eksplicit til udtryk i EU's eksterne forbindelser • en politisk impuls til FN-medlemmerne, således at bekæmpelse af narkotika bliver et punkt i første række på den internationale dagsorden og en integrerende del af traditionelle politikker • policy-fremskridt på områder, hvor Unionen allerede har defineret sine interesser og opvist en grad af konsensus. Sidstnævnte gælder særlig med hensyn til at nå til enighed om en erklæring om for forebyggelse af misbrug af ulovlig narkotika nedbringelse af efterspørgslen af narkotika"), som vil være en større fornyelse i forhold til de FN-konventioner, som alene behandler spørgsmålet marginalt. Det gælder også for den nye trussel fra syntetiske stoffer. Der er behov for at tydeliggøre implikationerne af det internationale fælles ansvar. På samme måde er det i Unionens interesse at anspore til fremskridt på områder, hvor Fællesskabet har kompetence, særlig inden for hvidvaskning af penge og kontrol med kemiske prækursorer. I forbindelse med førstnævnte er det ("retningsgivende principper 6 International indsats for bekæmpelse af stofmisbrug og ulovlig narkotikaproduktion og -handel, resolution 55/64 af december 1996. vigtigt at tilskynde til almindelig accept af de fyrre henstillinger fra FATF og et stærkere indgreb over for finansielle tilflugtssteder. Kontrollen med prækursorer har på sin side vigtige implikationer for handelspolitikken. Endelig er der behov for at fremme FN- institutionernes rolle i bekæmpelsen af narkotika og tilskynde til universel ratifikation af FN-instrumenter. FN's særlige samling finder sted som en del af en række FN-konferencer og topmøder (Rio, Wien, Cairo, Beijing, København), hvis mål det er at fremme en bæredygtig udvikling med mennesket i centrum. Den måde, hvorpå narkotikaproblemet angribes, skal være på linje med de forpligtelser, som verdenssamfundet har påtaget sig inden for disse rammer, særlig med hensyn til fuldstændig overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. IV. UNIONENS SPECIFIKKE PRIORITETER FOR UNGASS Unionen er side om side med forberedelsesarbejdet i FN-organerne stærkt indstillet på at drøfte UNGASS på bilaterale og regionale møder (herunder San José- og EU/Rio- gruppens ministermøder, EU-ASEAN og EU/AVS-dialoger osv. ) i begyndelsen af 1998. Det er derfor særlig vigtigt, at Unionen lægger sig fast på en række fælles prioriteter for de større spørgsmål, der skal behandles af UNGASS. I marts 1997 på det tidspunkt, hvor CND fastsatte dagsordenen for forberedelsesarbejdet til UNGASS, blev der udvalgt en række emner til debat i denne proces. Disse var i kronologisk orden: kemiske prækursorer, syntetisk narkotika, domstolssamarbejde, hvidvaskning af penge, alternativ udvikling, nedbringelse af efterspørgslen. Unionens bidrag til disse og andre beslægtede emner bør fokusere på følgende: A. 1. 2. 3. Nedbringelse af efterspørgslen Fremhævelse af, at nedbringelse af efterspørgslen er et vigtigt instrument i enhver strategi for bekæmpelse af narkotika. forbindelsen mellem nedbringelse af efterspørgslen og Accentuering af samfundsintegration og -samhørighed. Der er i særdeleshed behov for en politik, der sætter hele befolkningen i stand til at deltage fuldt ud i samfundet, og som kan fremme de menneskelige værdier, der for mange også er en spirituel stræben. Bekæmpelse af narkotika forudsætter en faktisk prioritering af jobskabelse, særlig blandt unge, bedre dækkende sociale beskyttelsessystemer, støttende offentlige tjenester og et socialt miljø, der kan styrke familiestrukturerne. Anerkendelse af, at nedbringelse af efterspørgslen efter narkotika omfatter alle områder inden for forebyggelse fra tilskyndelse til ikke at starte med at bruge stoffer til indskrænkning sundhedsrisikoen og de sociale konsekvenser af stofmisbrug. Det dækker således information, uddannelse, bevidstgørelse af offentligheden, rehabilitering, forebyggelse af tilbagefald, efterfølgende pleje og social genindpasning. rådgivning, behandling, indgriben, tidlig 4. 5. 6. 7. B. 1. 2. 3. Støtte af forskning af de biologiske, medicinske og socioøkonomiske aspekter af afhængighed af narkotika og virkningerne af stofmisbrug på menneskets sundhed og livsforventningerne. Betydningen af at arbejde for en integration af narkotikaspørgsmål i traditionelle politikker og koordination mellem de forskellige politikker og programmer, som en indflydelse på nedbringelsen af efterspørgslen (i første række forskning, uddannelse lovgivningsmæssige sundhedsmæssige foranstaltninger) og af at støtte aktiviteter for nedbringelse af efterspørgslen med passende vurderings- og evalueringsmidler. træning, og og til den kulturelle baggrund og specificitet Behovet for at stimulere udveksling af erfaringer og information - under - om de bedste hensyntagen sundhedsmæssige og sociale initiativer. Særlig vigtige i denne sammenhæng er aktiviteter, der er baseret på samfundspartnerskab, samfundsinddragelse og indsats til fordel for udsatte grupper, som f. eks. unge, stofmisbrugere og tidligere stofmisbrugere. Behovet for at omforme sundhedspolitikkerne, særlig i udviklingslandene, således at aspekter af narkotikakontrol vedrørende nedbringelse af efterspørgslen indarbejdes i bestående sundhedsprogrammer. Syntetisk narkotika Erkendelse af, at udbredelsen af nye syntetiske stoffer sammenlignet med andre former for narkotika og psykotrope stoffer er blevet et akut problem i verden og udgør en særlig udfordring: de er lette at fremstille, deres kemiske struktur ændrer sig hyppigt og der kan anvendes mange typer prækursorer til deres fremstilling. Erkendelse af, at samfundets opfattelse af de såkaldte "designer drugs" har været meget 'blød' og således ikke er på højde med risikoen ved dem og den omstændighed, at de er meget lette at fremstille. Understregning af behovet for at opnå præcise oplysninger om syntetisk narkotika og dermed indlede forskning, øge viden og indsamle relevante data om virkningerne for sundheden af såvel som de sociale, økonomiske og kulturelle faktor bag forbruget af stimulanser af amphetamin-typen (ATS) og udveksle og udbrede information. Den Europæiske Unions arbejde på området vil kunne benyttes som støtte af dette forslag7. 7 Mere specielt oplysningerne fra både EMCDDA og Europols narkotikaenhed (EDU) om omfanget af og handelen med syntetisk narkotika. Også af betydning er de tværnationale pilotprojekter, som støttes af Det Europæiske Fællesskab, og som sigter mod at opbygge et system til at fastslå tendensen i forbruget blandt unge, at vurdere, hvilke typer stoffer der bruges, særlig i disco-miljøer, og at fremme en dataudveksling over grænserne. Endelig har Fællesskabet fastlagt forskningsprioriteter vedrørende de særlige farer i forbindelse med syntetisk narkotika på tre områder: det medicinske, farmakologiske og toksikologiske, det psykologiske og sociologiske og det epidemiologiske samt overvågning. Anerkendelse af behovet for at styrke systemerne for kontrol med ny syntetisk narkotika og dens prækursorer. Rådets fælles aktion af 16. juni 1997 vedrørende informationsudveksling, risikovurdering og kontrol med ny syntetisk narkotika som grundlag for at bringe ny syntetisk narkotika under kontrol, kan anvendes som eksempel til at angribe dette problem. På samme måde kan der refereres til de mere fleksible listeordninger for psykotrope stoffer (rød liste, analoger, generisk approach), som er til behandling i nogle medlemsstater. Hvad angår forebyggelseskampagner bør vægten lægges på en passende indsats rettet mod unge på til Fællesskabets i henhold linje med handlingsprogram for forebyggelse af narkotikaafhængighed. indsatsen til handlingsplan for På baggrund af ovenstående, tilslutning til udkastet bekæmpelse af fremstilling af, handel med og misbrug af ATS, som blev foreslået på CND's UNGASS-forberedelsesmøde i juli. C. 1. 2. 3. 4. D. 1. Alternativ udvikling Ny bekræftelse af alternativ udvikling som et middel til at fjerne sig fra et produktionssystem baseret på ulovlige afgrøder i retning af legalt system under hensyntagen til ikke blot den økonomiske dimension men i almindelighed levevilkårene for de berørte befolkningsgrupper. Anerkendelse af, at alternativ udvikling i første række er et ansvar for de lande, hvor der fremstilles ulovlig narkotika. Alternativ udvikling bør støttes af internationalt samarbejde, så længe der består en garanti for, at programmerne fører til en endelig opgivelse af ulovlige afgrøder. Anerkendelse af, at alternativ udvikling er utænkelig uden en dialog i hvert enkelt tilfælde mellem de berørte potentielle befolkningsgrupper, de offentlige myndigheder og eventuelt internationale donorer. Dialogen skal vedrøre valg af nye alternative kilder til indkomst og beskæftigelse, tidsplaner for omlægning af erhvervsvirksomhed fra ulovlig til lovlig produktion, hvilket alt sammen kræver en anerkendelse af decentrale strukturer og demokratisk deltagelse. Behov for en effektiv og troværdig overvågnings- og kontrolordning baseret på i fællesskab vedtagne mål til at sikre, at den ulovlige produktion bringes til definitivt ophør. En sådan ordning kræver landets administration men også inddragelse af de berørte befolkningsgrupper gennem deres repræsentative institutioner. ikke blot støtte fra Kemiske prækursorer Anerkendelse af, at en tilgang, der alene er baseret på lovhåndhævelse, har sine begrænsninger: omdirigering af prækursorer er undtagelsen blandt ulovlige transaktioner, så i bestræbelserne for at modvirke omdirigering skal der tages behørigt hensyn til de lovlige handels legitime behov. Et samarbejde med erhvervslivet er derfor nødvendigt. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Accept af, at den mest effektive måde at tackle problemet med omdirigering af prækursorer på er at orientere de internationale ordninger for international kontrol med prækursorer mod et specifikt og begrænset antal kemikalier i henhold til et system, der er afstemt efter hvert produkts art og handelsmønster. Anerkendelse af, at omdirigering af prækursorer er et tresidet problem, med hensyn til hvilket importører, transitlande og eksportører har et fælles ansvar. Det er derfor vigtigt at sikre, at der bringes passende midler i anvendelse til at hindre omdirigering på globalt plan: landene, særlig import- og transitlandene, bør identificere og med regelmæssige mellemrum over for deres partnere ajourføre deres kontaktpunkter for afsendelse og modtagelse af information om forsendelser af prækursorer, og importlandene bør foretage en betids tilbagemelding om meddelelser forud for eksport. I alle tilfælde, hvor der består mistanke om, at en forsendelse omdirigeres, skal der betids udsendes" oplysninger herom til de relevante administrative organer i de berørte lande, således at der kan gribes ind i god tid. Bilaterale aftaler med tredjelande bør anbefales, da de kan bidrage til en bred informationsspredning i kampen mod omdirigering af prækursorer og være et nyttigt redskab til at forbedre og udvide systemet for kontrol med prækursorer. Når sådanne aftaler udgør en del af en regional tilgang, kan der også tages hensyn til den grænseoverskridende karakter af omdirigering af prækursorer. til handlingsplan vedrørende På baggrund af ovenstående bør udkastet prækursorer, som CND fremlagde i juli 1997, støttes, så længe den sikrer, at det deri omhandlede kontrolsystem er praktisk anvendeligt, og at der garanteres databeskyttelse i forbindelse med udbredelse af følsomme oplysninger. til ny syntetisk narkotika, vil det Hvad angår prækursorer ikke være hensigtsmæssigt at indføre en kontrolordning svarende til den, der findes for 22 i Wien-konventionen af 1988, fordi disse registrerede stoffer på prækursorers art er i hurtig udvikling. En forøgelse af antallet af stoffer vil derfor kun resultere i en svækkelse af den globale effektivitet i systemet for kontrol med prækursorer og samtidig hæmme samarbejdet mellem operatører og myndigheder. listen Der kan refereres til de såkaldte "special surveillance lists" for ikke-registrerede prækursorer, der anvendes til fremstilling af syntetisk narkotika, forudsat at disse regionale behov, lister afspejler de kontraherende parters nationale og tilsynslisternes udviklingsorienterede karakter og princippet om samarbejde med erhvervslivet. Hvidvaskning af penge Anerkendelse af, at stor profit er den drivende kraft bag den internationale narkotikahandel. De enorme summer, der opnås, bruges til at udvikle og lette narkotikahandelen, finansiere andre kriminelle aktiviteter, og når de er vasket, investeres de desuden i fysiske og finansielle aktiver, fast ejendom og i andre legitime forretningsaktiviteter. 10 2. 3. 4. 5. 6. F. 1. 2. 3. 4. G. 1. Accept af, at i modsætning til den hyppige opfattelse, at en pengetilstrømning til et land altid er ønskelig og et gode, underminerer snavsede penge i sidste ende samfundets og domstolenes stabilitet og den politiske stabilitet i sårbare lande. Det har desuden farlige makroøkonomiske virkninger og kan underminere og ødelægge tilliden til den lovlige finansielle sektor. Anerkendelse af, at forhindring af hvidvaskning af penge og retsforfølgning af personer, der gør sig skyldig deri, samt efterforskning og konfiskering af penge fra kriminalitet udgør en integrerende del af narkotikabekæmpelse. Større accept af, at det, som det fremgår på FN-plan af forbindelsen mellem UNDCP og afdelingen for bekæmpelse af kriminalitet og kriminalret, ikke længere er nok alene at tackle hvidvaskning af narkotikapenge. Kriminalisering af hvidvaskning af penge forudsætter en til grundliggende kriminel handling. Jo bredere udvalget af sanktioner er, desto letter er det at efterforske penge fra kriminalitet og etablere det nødvendige internationale samarbejde. Opfordring til indgreb mod alle former for finansielle tilflugtssteder for ulovlige finansielle midler. Bekræftelse af, at det bedste redskab til en altomfattende og effektiv international indsats mod hvidvaskning af penge fortsat er Financial Action Task Force (FATF), og at de internationale standarder, der skal følges, er FATF's 40 henstillinger. Korruption Anerkendelse af, at korruption er et iboende element i ulovlig narkotikahandel og andre former for organiseret kriminalitet. Til at drive deres kriminelle handel, undgå straf, skjule deres aktiviteter, øve indflydelse og hvidvaske ulovlig profit tyer narkotikahandlere til korruption. Finpudsning af internationale retsinstrumenter inden for strafferet, som for tiden er til drøftelse, nemlig OECD's udkast til konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske embedsmænd internationale forretningstransaktioner, og af Europarådets udkast til konvention om korruption. i forbindelse med Bevidstgørelse af offentligheden og højnelse af de etiske standarder inden for det offentlige samt en appel om, at sårbare erhverv og grupper i udsatte stillinger gives passende arbejds- og levevilkår. Opretholdelse af et forskriftsmæssigt klima, der kan sikre så stor en åbenhed, som er forenelig med kravet om effektivitet. Domstolssamarbejde Ratifikation, hvor dette er egnet, af multilaterale konventioner om udlevering o^ gensidig bistand. 11 2. 3. 4. 5. H. 1. 2. 3. 8 9 Tilskyndelse til indgåelse af bilaterale traktater om udlevering og gensidig bistand under hensyntagen til retningslinjerne i FN's modeltraktater. Hvad angår reaktion på anmodninger om international gensidig bistand i forbindelse med alvorlig kriminalitet, samme prioritering, som gives nationale sager. Oprettelse af passende ordninger for udveksling af information og lettelse af kontakter mellem domsmyndigheder. Støtte af udveksling og uddannelsesprogrammer for retsembedsmænd og andre embedsmænd med tilknytning til retssystemet. Styrkelse af FN-organerne for narkotikakontrol Sikre, at spørgsmålet om en FN-reform på narkotikaområdet forbliver på UNGASS's endelige dagsorden. Dette følger ikke blot af EU's stærke opbakning af en generel FN-reform, men også af kravet om at gøre hele UNGASS-forløbet troværdigt, som ellers ville kunne drages i tvivl, hvis FN-medlemmer skulle træffe nye beslutninger uden at tilvejebringe de nødvendige strukturer og midler til at gennemføre dem effektivt. Anerkendelse af behovet for at forbedre den bestående struktur i de FN-organer, der beskæftiger sig med narkotikakontrol, og deres funktionsmåde. Anerkendelse af, at generalsekretærens forslag til reform af FN på narkotikaområdet, selv hvis de gennemføres8, ikke bøder på de tre større mangler, nemlig CND's funktion, forvaltning og finansiering af de Forenede Nationers internationale program for narkotikakontrol (UNDCP)9. Opfordring til en forbedring af den måde, hvorpå der lægges dagsorden for CND, og af sekretariatets forarbejde til CND's møder. Sekretariatets forarbejde bør involvere alle de relevante FN-organer, herunder de specialiserede organer, Bretton Woods-institutionerne og eventuelt civilsamfundet. Det bør sigte mod at lette vedtagelsen af handlingsorienterede henstillinger til FN-organerne og FN- medlemmerne. Opfordring til forbedring af substansen af debatten i CND og til systematisk opfølgning af CND-resolutioner. Kun to forslag ud af FN's generalsekretærs omfattende FN-reformpakke vedrører direkte FN- institutioner, der beskæftiger sig med narkotika. Det første drejer sig om skabelse af en fælles forvaltningsstruktur for UNDCP og afdelingen for forebyggelse af kriminalitet og kriminalret. Det andet drejer sig om en sammenlægning af CND med Kommissionen for forebyggelse af kriminalitet og kriminalret. Det første forslag behandles i generalforsamlingens resolution A/RES/52/11 og er allerede realiseret. Det er ikke sikkert, om det andet forslag i sidste ende vil blive godkendt af medlemmerne. Problemet med CND's funktion (eller den nye kommission, der endnu skal oprettes) behandles ikke i generalsekretærens reformpakke. Det gælder også problemet med forvaltningen af UNDCP, som slet ikke omtales. Endelig er der ikke taget stilling til finansieringen af UNDCP som sådan, men nogle af pakkens henstillinger, hvad angår finansiering af udviklingsbistand, vil kunne være af interesse for UNDCP. 12 4. 5. 6. Behov for støtte til det internationale narkotikakontrolråd (INCB) i dets egenskab af ekspertorgan for den praktiske gennemførelse af FN's narkotikakonventioner, for analyse af tendensen i de ulovlige aktiviteter og for udarbejdelse af henstillinger til medlemsstaterne i CND. Anerkendelse af, at CND's styrke ligger i dens normsættende rolle snarere end i dens aktuelle funktion som styringsorgan for UNDCP. Opfordring til en mere effektiv forvaltningsstruktur, som kan befordre en dialog mellem den udviklede linje med den bestående verden' og udviklingslandene, og som er på forvaltningsstruktur nye -programmer. Den og forvaltningsstruktur bør bestå af de nuværende større donorer og repræsentanter for udviklingslandene/-regionerne. andre FN-fonde i Opfordring til forbedring af finansiering af UNDCP-aktiviteter, således at der stilles flere midler til rådighed for centrale opgaver, og at den aktuelle koncentration på frivillige bidrag til UNDCP's operationelle aktiviteter reduceres. Et af UNGASS's mål bør være at fastlægge en ny tilgang til finansiering, som afspejler princippet om partnerskab, fælles ansvar og betalingsevne, hvilket vil sikre tilstrækkelige og forudseelige ressourcer til finansiering af aktiviteter, som UNDCP forventes at udføre. V. KONKLUSIONER Der er i de sidste to årtier sat kraftigt ind på bekæmpelse af narkotikaproblemet på verdensplan. Man har anerkendt betydningen af både en indskrænkning af efterspørgslen og af truslen fra ny syntetisk narkotika. Men der er endnu meget at gøre. Det mest nødvendige er at sikre, at narkotika anerkendes som værende et globalt problem, som bør bekæmpes på basis af princippet om fælles ansvar for de producerende, forbrugende og forhandlende lande. Desuden må narkotikaspørgsmålet accepteres som et centralt anliggende i enhver fokuseres på bæredygtig udvikling eller international debat, uanset om der sikkerhedsspørgsmål. I denne sammenhæng bør der gives prioritet til ordninger, der kan befordre samarbejde og hjælpe til en reaktion fra værtslande, snarere end ordninger, som implicerer et ensidigt indgreb. En nedbringelse af både efterspørgslen og udbuddet af ulovlig narkotika forudsætter samfunds- og policy-ændringer for at sikre en vækst i indkomster og beskæftigelse og ofte en mere rimelig fordeling af frugten af udviklingen. Manglen på tilstrækkelig fremskridt i bekæmpelsen af fattigdom og mod flere jobmuligheder og redeligere sociale vilkår, som der blev appelleret om på topmødet om social udvikling, hjælper til at skabe et klima, der befordrer narkotikamisbrug og dyrkning og salg af ulovlig narkotika. Da de sociale vilkår til trods for effektivitetsgevinsten som følge af globalisering og økonomisk vækst synes at blive forværret lande og blandt samfundsgrupper, må regeringerne sikre, at ugunstigt stillede samfundsgrupper stadig har valgmuligheder. UNGASS udgør en enestående mulighed for at hæve indsatsen og få de producerende, forbrugende og forhandlende lande til at gøre sig disse komplekse fælles udfordringer klart. i mange 13 Som en afslutning på denne meddelelse anmoder Kommissionen derfor Rådet om: a) b) c) d) at notere sig nærværende meddelelse og benytte den som sin fælles platform for Fællesskabets og dets medlemsstaters erklæringer på den særlige samling at notere sig, at Kommissionen på UNGASS på Fællesskabets vegne vil fremføre dets vedtagne holdninger til kemiske prækursorer at bemyndige Kommissionen til på Fællesskabets vegne, inden for sine beføjelser og efter koordination med medlemsstaterne at tilslutte sig politiske erklæringer eller forpligtelser, som måtte blive vedtaget på den særlige samling, og som er på linje med principperne, målene og prioriteterne i denne meddelelse at notere sig, at Kommissionen med dette for øje vjl føre et nært samråd med medlemsstaterne. 14 ISSN 0254-1459 KOM(97) 670 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 11 10 Katalognummer : CB-C0-97-688-DA-C ISBN 92-78-28728-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Verordnung (EG) Nr. 31/98 der Kommission vom 8. Januar 1998 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 936/97 zur Eröffnung und Verwaltung von Zollkontingenten für hochwertiges frisches, gekühltes oder gefrorenes Rindfleisch und gefrorenes Büffelfleisch

eurovoc_concepts:
beef
buffalo meat
frozen product
import licence
product quality
tariff quota

formats: html pdf print

text: 9. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 5/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 31/98 DER KOMMISSION vom 8. Januar 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 936/97 zur Er(cid:148)ffnung und Verwaltung von Zollkontingenten f(cid:129)r hochwertiges frisches, gek(cid:129)hltes oder gefrorenes Rind- fleisch und gefrorenes B(cid:129)ffelfleisch DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1095/96 des Rates vom 18. Juni 1996 zur Anwendung der Zugest(cid:132)ndnisse gem(cid:132)ß der nach Abschluß der Verhandlungen im Rahmen des Artikels XXIV Absatz 6 des GATT aufge- stellten Liste CXL (1), insbesondere auf Artikel 1 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 2 Buchstabe f) der Verordnung (EG) Nr. 936/97 vom 27. Mai 1997 zur Er(cid:148)ffnung und Verwaltung von Zollkontingenten f(cid:129)r hochwertiges frisches, gek(cid:129)hltes oder gefrorenes Rindfleisch und gefrorenes B(cid:129)ffel- fleisch (2), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2048/97 (3), wird im Rahmen eines Zollkontingents hochwertiges Rindfleisch aus Kanada eingef(cid:129)hrt. Dieses Fleisch muß bestimmten Qualit(cid:132)tskriterien gen(cid:129)gen. Da die zust(cid:132)ndige kanadische Beh(cid:148)rde die f(cid:129)r Schlachtk(cid:148)rper geltenden Handelsklassen bestimmt hat, ist Artikel 2 Buchstabe f) der genannten Verordnung zu (cid:132)ndern. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 In Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 936/97 erh(cid:132)lt Buchstabe f) folgende Fassung: „f) 11 500 Tonnen Erzeugnisgewicht Fleisch der KN-Codes 0201, 0202, 0206 10 95 und 0206 29 91, das folgenden Begriffsbestimmungen entspricht: ,Tierk(cid:148)rper oder alle Teilst(cid:129)cke von Rindern von weniger als 30 Monaten, die mindestens 100 Tage lang ein ausgewogenes, mindestens 70 % K(cid:148)rner enthaltendes Futter mit hohem Kaloriengehalt von insgesamt mindestens 20 Pfund t(cid:132)glich erhalten haben. Fleisch mit der Bezeichnung ,choice‘ oder ,prime‘ gem(cid:132)ß diesen Normen des ,United States Department of Agriculture‘ (USDA) geh(cid:148)rt auto- matisch zu der obenstehenden Begriffsbestim- mung. Das nach den Normen des Kanadischen Landwirtschaftsministeriums in Canada A, Canada AA, Canada AAA, Canada Choice und Canada Prime dieser Fleisch Begriffsbestimmung. ‘“ eingestufte entspricht Artikel 2 Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Rindfleisch — Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 8. Januar 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 146 vom 20. 6. 1996, S. 1. (2) ABl. L 137 vom 28. 5. 1997, S. 10. (3) ABl. L 287 vom 21. 10. 1997, S. 10


title: 98/72/EG: Kommissionens beslut av den 8 januari 1998 om en ansökan om återbetalning av antidumpningstullar som tagits ut på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
packaging product
plastics

text: 17. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 11/43 KOMMISSIONENS BESLUT av den 8 januari 1998 om en ansökan om återbetalning av antidumpningstullar som tagits ut på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina (Endast den engelska texten är giltig) (98/72/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1) ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (2), särskilt artikel 11 i denna, (nedan kallad grundförordningen), efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: (1) (2) (3) (4) A. FÖRFARANDE Genom rådets förordning (EEG) nr 3308/90 av den 15 november 1990 (3) infördes en slutgiltig anti- dumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar enligt KN-nummer ex 6305 31 91 med ursprung i Kina. Den slutgiltiga tullen fastställdes till 43,4 %. Genom rådets förordning (EEG) nr 2346/93 av den 23 augusti 1993 (4) ändrades den ovannämnda förordningen, och tullsatsen höjdes till 85,7 %. Den 18 maj 1995 importerade Envopak Group Ltd en leverans av DHL-kurirsäckar av vävd polypro- pylen med ursprung i Kina. De berörda varorna tulltaxenummer 6305 39 00. deklarerades enligt av Förenade Denna klassificering (UK Customs and kungarikets Excise), som den 26 maj 1995 fastställde att varorna i stället skulle klassificeras enligt nummer 6305 31 91 och därmed omfattas av antidump- ningstullen på 85,7 %. Antidumpningstullarna betalades slutligen den 25 juli 1995. tullmyndigheter ifrågasattes Den slutliga köparen av varorna, det internationella kurirföretaget DHL, lämnade den 20 juni 1995 ett överklagande till UK Customs and Excise i syfte att få till stånd en undersökning i enlighet med Förenade kungarikets lagstiftning om genomfö- rande av artikel 245 i gemenskapens tullkodex, i vilket företaget motsatte sig uttaget av antidump- (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1. (3) EGT L 318, 17. 11. 1990, s. 1. (4) EGT L 215, 25. 8. 1993, s. 3. ningstullen och hävdade att varorna borde klassifi- ceras enligt tulltaxenummer 4202 såsom resväskor. Klassificeringen enligt tulltaxenummer 6305 31 91 bekräftades genom denna undersökning den 28 juni 1995. Envopak ingav därefter, den 2 augusti 1995, ett formellt överklagande till domstolen för mervär- desskatte- och tullmål (VAT och Duties Tribunal), som inrättats i enlighet med artikel 245 i gemen- skapens tullkodex, i vilket det gjordes gällande att de berörda varorna borde klassificeras enligt tull- taxenummer 4202. Domstolen behandlade överkla- gandet den 7 december 1995 och bekräftade den 16 januari 1996 att klassificeringen enligt tulltaxe- nummer 6305 31 91 var korrekt. Genom tillkännagivande om inledande nr 95/C 271/03 (5) och till följd av ett klagomål som ingavs av European Association for Textile Polyolefins inledde kommissionen den 17 oktober 1995 en översyn enligt artikel 11. 2 och 11. 3 i rådets förord- ning (EG) nr 3283/94 av de gällande antidump- ningsåtgärderna beträffande import av vävda po- lyolefinsäckar med ursprung i Kina. Den 21 mars 1996 lämnade Envopak Group Ltd en framställning till kommissionen, enligt vilken de berörda varorna inte skulle omfattas av förord- ning (EEG) nr 3308/90. Kommissionen bekräftade att den ansåg att de berörda varorna inom ramen för översynen skulle omfattas av förordning (EEG) nr 3308/90 och underrättade Envopak Group Ltd om detta den 20 juni 1996. Den 16 juli 1996 ingav Envopak Group Ltd en ansökan enligt artikel 11. 8 i grundförordningen om återbetalning av de slutgiltiga antidumpnings- tullar som betalats vid import den 18 maj 1995 av en leverans vävda polyolefinsäckar med av ursprung i Kina. Den 30 juni 1997 lämnade kommissionen till den sökande ut de viktigaste omständigheter och över- väganden som låg till grund för dess avsikt att förklara att ansökan inte kunde behandlas. Den (5) (6) (7) (8) (5) EGT C 271, 17. 10. 1995, s. 3. L 11/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 1. 98 sökande gavs tillfälle att lämna synpunkter innan det slutliga beslutet fattades. Den sökande ansåg att kommissionen inom ramen för återbetalningsförfa- randet hade behandlat frågan om den likadana produkten felaktigt. B. DEN SÖKANDES ARGUMENT (14) (9) Den sökande hävdade i sin ansökan enligt artikel 11. 8 i grundförordningen att dumpningsmargina- lerna i fråga om de vävda polyolefinsäckar som importerades den 18 maj 1995 var lägre än den antidumpningstull på 85,7 % som fastställdes i förordning (EEG) nr 3308/90. (10) Den sökande hävdade dessutom att produkten i fråga inte borde klassificeras enligt tulltaxenummer 6305 31 91 och därför inte borde omfattas av anti- dumpningstullarna. (11) Den sökande gjorde vidare gällande att produkten i tulltaxe- fråga, även om den klassificeras enligt nummer 6305 31 91, inte utgjorde en likadan produkt och därför inte borde omfattas av anti- dumpningstullarna. (12) Slutligen erkände den sökande i sin ansökan om återbetalning att ansökan lämnades för sent. Den sökande ansåg emellertid att kommissionen borde ta hänsyn till de exceptionella omständigheterna i detta fall – särskilt det utdragna överklagandeför- farandet hos de nationella tullmyndigheterna enligt punkterna 4 och 5 och framställningen till kommissionen i frågan om den likadana produkten – och därmed förlänga tidsfristen för inlämnandet av ansökan och förklara ansökan som möjlig att behandla. C. MÖJLIGHET ATT BEHANDLA ANSÖKAN 1. Likadan produkt och klassificering (13) Det är inte meningen att frågor gällande likadan produkt eller tulltaxeklassificering skall behandlas inom ramen för ett återbetalningsförfarande. I artikel 11. 8 i grundförordningen föreskrivs att en importör kan begära återbetalning om det fram- kommer att den dumpningsmarginal som ligger till grund för den erlagda tullen har slopats eller sänkts till en nivå som är lägre än den gällande tullsatsen. Detta innebär att det var korrekt att fastslå att importen av varorna i fråga omfattades av de gällande åtgärderna. Frågorna om likadan produkt och tulltaxeklassificering är därmed irrele- vanta inom ramen för ett återbetalningsförfarande och har behandlats av de rätta instanserna såsom beskrivs i punkterna 3–6. 2. Tidsfrist I artikel 11. 8 i grundförordningen anges att en importör som begär återbetalning skall lämna en ansökan inom sex månader från och med den dag då den slutgiltiga tullens storlek fastställdes av de behöriga myndigheterna. Att ansökan om återbe- talning lämnas in i rätt tid är ett absolut krav för att den skall kunna behandlas, och undantag från denna bestämmelse medges inte under några omständigheter. Varken överklagandeförfarandena hos de nationella tullmyndigheterna till kommissionen i frågan om likadan produkt kunde därmed ha medfört en förlängning av den tidsfrist på sex månader som anges i artikel 11. 8. framställningen eller (15) Den slutgiltiga tullens storlek anses därför ha fast- ställts senast den 26 maj 1995. Tidsfristen på sex månader löpte därmed ut senast den 26 november 1995. Den ansökan som lämnades den 25 juli 1996 bör sålunda anses ha ingivits för sent och avvisas såsom ej möjlig att behandla. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Den ansökan om återbetalning av antidumpningstullar som lämnades av Envopak Group Sales i fråga om den import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina som ägde rum den 18 maj 1995 skall avvisas. Artikel 2 Detta beslut Envopak Group Limited. riktar sig till Förenade kungariket och Utfärdat i Bryssel den 8 januari 1998. På kommissionens vägnar Leon BRITTAN Vice ordförande


title: REGULAMENTO (CE) Nº 39/98 DA COMISSÃO de 8 de Janeiro de 1998 que fixa as restituições aplicáveis à exportação no que respeita ao malte

eurovoc_concepts:
export refund
malt

formats: pdf print

text: L 5/14 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 1. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 39/98 DA COMISS (cid:5)AO de 8 de Janeiro de 1998 que fixa as restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis (cid:133) exporta(cid:135)˜ao no que respeita ao malte A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo (cid:133) organiza(cid:135)˜ao comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss˜ao (2), e, nomeadamente, o nº 2, terceiro par ´agrafo, do seu artigo 13º, Considerando que, nos termos do artigo 13º do Regula- mento (CEE) nº 1766/92 a diferen(cid:135)a entre as cota(cid:135)˜oes ou os pre(cid:135)os no mercado mundial dos produtos referidos no artigo 1º deste regulamento e os pre(cid:135)os destes produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao; Considerando que as restitui(cid:135)˜oes devem ser fixadas aten- dendo aos elementos referidos no artigo 1º do Regula- mento (CE) nº 1501/95 da Comiss˜ao, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)˜ao do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess˜ao de restitui(cid:135)˜oes (cid:133) exporta(cid:135)˜ao, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)˜ao, no sector dos cereais (3), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4); Considerando que a restitui(cid:135)˜ao aplic ´avel ao malte deve ser calculada em fun(cid:135)˜ao da quantidade de cereais necess ´aria para o fabrico dos produtos considerados; que estas quan- tidades foram fixadas no Regulamento (CE) nº 1501/95; Considerando que a situa(cid:135)˜ao do mercado mundial ou as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de determinados mercados podem tornar necess ´aria a diferencia(cid:135)˜ao da restitui(cid:135)˜ao, em rela(cid:135)˜ao a certos produtos, segundo o seu destino; Considerando que as taxas representativas de mercado, definidas no artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho (5), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (6), s˜ao utilizadas para converter o montante expresso em moedas nos pa(cid:146)ses terceiros e est˜ao na base de determina(cid:135)˜ao das taxas de convers˜ao agr(cid:146)colas das moedas dos Estados-membros; que as regras de aplica(cid:135)˜ao e determina(cid:135)˜ao relativas a essas convers˜oes foram estabelecidas no Regulamento (CEE) nº 1068/93 da Comiss˜ao (7), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1482/96 (8); Considerando que a restitui(cid:135)˜ao deve ser fixada uma vez por m(cid:136)s; que pode ser alterada no intervalo; Considerando que a aplica(cid:135)˜ao destas normas (cid:133) situa(cid:135)˜ao actual do mercado no sector dos cereais, nomeadamente (cid:133)s cota(cid:135)˜oes ou pre(cid:135)os desses produtos na Comunidade e no mercado mundial, leva a fixar a restitu(cid:135)˜ao nos montantes constantes do anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est˜ao em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest˜ao dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As restitui(cid:135)˜oes (cid:133) exporta(cid:135)˜ao do malte, referidas no nº 1 da al(cid:146)nea c) do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92 s˜ao fixadas nos montantes indicados no anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 9 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 8 de Janeiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) JO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) JO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. 9. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 5/15 do regulamento da Comiss˜ao, de 8 de Janeiro de 1998, que fixa as restitui(cid:135)˜oes aplic ´aveis (cid:133) exporta(cid:135)˜ao em rela(cid:135)˜ao ao malte ANEXO C(cid:155)digo do produto Montante das restitui(cid:135)˜oes (Em ECU / t) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 16,80 17,60 20,00


title: Commission Regulation (EC) No 31/98 of 8 January 1998 amending Regulation (EC) No 936/97 opening and providing for the administration of tariff quotas for high-quality fresh, chilled and frozen beef and for frozen buffalo meat

text: 9. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 5/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 31/98 of 8 January 1998 amending Regulation (EC) No 936/97 opening and providing for the administration of tariff quotas for high-quality fresh, chilled and frozen beef and for frozen buffalo meat THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1095/96 of 18 June 1996 on the implementation of the concessions set out in Schedule CXL drawn up in the wake of the conclusion of the GATT XXIV. 6 negotiations (1), and in particular Article 1 (1) thereof, Whereas Article 2 (f) of Commission Regulation (EC) No 936/97 of 27 May 1997 opening and providing for the administration of tariff quotas for high-quality fresh, chilled and frozen beef and for frozen buffalo meat (2), as amended by Regulation (EC) No 2048/97 (3), provides for imports of high-quality beef from Canada within a tariff quota; whereas that meat must meet certain quality criteria; whereas the competent Canadian authorities have just defined the Canadian carcase grades; whereas Article 2 (f) referred to above should accordingly be amended; Article 1 Article 2 (f) of Regulation (EC) No 936/97 is hereby replaced by the following: ‘(f) 11 500 tonnes product weight falling within CN codes 0201, 0202, 0206 10 95 and 0206 29 91 and meeting the following definition: for meat “Carcases or any cuts obtained from bovine animals of less than 30 months of age which have been fed for at least 100 days on nutritionally balanced, high-energy-content rations containing not less than 70 % grain and comprising at least 20 pounds total feed per day. Beef graded ‘choice’ or ‘prime’ according to the USDA (United States Department of Agriculture) standards automat- ically meets the above definition. Meat graded Canada A, Canada AA, Canada AAA, Canada Choice and Canada Prime in accordance with the standards of the Canadian Ministry of Agriculture meets to that definition. ”’ Article 2 Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Beef and Veal, This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 8 January 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 146, 20. 6. 1996, p. 1. (2) OJ L 137, 28. 5. 1997, p. 10. (3) OJ L 287, 21. 10. 1997, p. 10


title: Gaspreise für die industriellen Verbraucher in der EU am 1. Juli 1997 : Tendenz steigend.

eurovoc_concepts:
EU Member State
energy market
gas
price of energy


title: RÈGLEMENT (CE) N° 37/98 DE LA COMMISSION du 8 janvier 1998 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1883/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 5/12 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 9. 1. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 37/98 DE LA COMMISSION du 8 janvier 1998 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1883/97 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), et notamment son article 7, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre vers Ceuta, Melilla et certains (cid:144)tats ACP a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1883/97 de la Commission (5), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2545/97 (6); consid(cid:130)rant que l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale, ainsi qu’(cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales n’a pas (cid:130)mis d’avis dans le d(cid:130)lai imparti par son pr(cid:130)sident, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 2 au 8 janvier 1998, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1883/97, la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre est fix(cid:130)e (cid:133) 24,00 (cid:130)cus par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 9 janvier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 8 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 265 du 27. 9. 1997, p. 69. (6) JO L 347 du 18. 12. 1997, p. 33


text: L 5/14 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 1. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 39/98 af 8. januar 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for malt KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — tutionen for visse produkter alt efter deres bestemmelses- sted; under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 2, tredje afsnit, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne p(cid:134) verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne p(cid:134) disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de i artikel 1 i Kommissionens elementer, der er nævnt forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/97 (4); restitutionen for malt skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til at fremstille den p(cid:134)gældende vare; mængderne er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95; grund de i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (6), fastsatte repræsentative markedskurser anvendes til omregning af det beløb, der er udtrykt i tredjelandenes valuta, og ligger til land- brugsomregningskurserne for medlemsstaternes valutaer; betingelserne for anvendelse og fastsættelse af disse ved Kommissionens fastlagt omregningskurser blev forordning (EØF) nr. 1068/93 (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1482/96 (8); fastlæggelsen for af restitutionen skal fastsættes en gang om m(cid:134)neden; den kan ændres i mellemtiden; anvendelsen af disse bestemmelser p(cid:134) den nuværende markedssituation for korn, særlig p(cid:134) noteringerne eller priserne p(cid:134) disse produkter inden for Fællesskabet og p(cid:134) verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne for den i artikel 1, litra c), i forord- ning (EØF) nr. 1766/92 nævnte malt fastsættes til de i bilaget angivne beløb. situationen p(cid:134) verdensmarkedet eller visse markeders særlige krav kan gøre det nødvendigt at differentiere resti- Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 9. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 8. januar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. (5) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (6) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. (7) EFT L 108 af 1. 5. 1993, s. 106. (8) EFT L 188 af 27. 7. 1996, s. 22. 9. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 5/15 til Kommissionens forordning af 8. januar 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for malt BILAG Produktkode Restitutionsbeløb (ECU / ton) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 16,80 17,60 20,00


title: REGULAMENTO (CE) Nº 38/98 DA COMISSÃO de 8 de Janeiro de 1998 que fixa a restituição máxima à exportação de aveia no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 9. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 5/13 REGULAMENTO (CE) Nº 38/98 DA COMISS (cid:5)AO de 8 de Janeiro de 1998 que fixa a restitui(cid:135)˜ao m ´axima (cid:133) exporta(cid:135)˜ao de aveia no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1773/97 A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a orga- niza(cid:135)˜ao comum de mercado no sector dos cereais (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss˜ao (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss˜ao, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)˜ao do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess˜ao de restitui- (cid:135)˜oes (cid:133) exporta(cid:135)˜ao, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)˜ao, no sector dos cereais (3), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1773/97 da Comiss˜ao, de 12 de Setembro de 1997, relativo a uma medida especial de interven(cid:135)˜ao para os cereais produzidos na Finl(cid:131)ndia e na Su(cid:130)cia (5), alterado pelo Regulamento (CE) nº 2133/97 (6), e, nomeadamente, o seu artigo 8º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1773/97, foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao de aveia, produzida na Finl(cid:131)ndia e na Su(cid:130)cia, destes Estados- -membros para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que o artigo 8º do Regulamento (CE) nº 1773/97 prev(cid:136) que a Comiss˜ao pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)˜ao duma restitui(cid:135)˜ao m ´axima (cid:133) expor- ta(cid:135)˜ao, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; que, neste caso, ser ´a(se- r˜ao) declarado(s) adjudicat ´ario(s) o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)˜ao m ´axima; Considerando que a aplica(cid:135)˜ao dos crit(cid:130)rios acima referidos (cid:133) situa(cid:135)˜ao actual dos mercados do cereal em quest˜ao leva a fixar a restitui(cid:135)˜ao m ´axima (cid:133) exporta(cid:135)˜ao no montante refe- rido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est˜ao em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest˜ao dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No que diz respeito (cid:133)s propostas comunicadas de 2 a 8 de Janeiro de 1998 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1773/97 a restitui(cid:135)˜ao m ´axima (cid:133) exporta(cid:135)˜ao de aveia (cid:130) fixada em 28,93 ecus por tonelada. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 9 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 8 de Janeiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 250 de 13. 9. 1997, p. 1. (6) JO L 296 de 30. 10. 1997, p. 29


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 33/98 af 8. januar 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 9. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 5/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 33/98 af 8. januar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 9. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 8. januar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 5/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 1. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 8. januar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 624 999 220 999 052 204 999 052 204 220 388 448 624 999 052 204 999 052 464 600 624 999 052 204 400 528 600 999 060 400 404 728 999 052 064 400 999 76,7 74,5 75,6 201,3 201,3 181,6 181,6 136,8 171,0 153,9 39,5 45,9 47,0 18,5 28,4 65,9 40,9 78,7 46,8 62,7 79,4 117,3 85,8 113,4 99,0 85,1 67,2 80,0 39,7 70,4 68,5 47,7 96,4 103,0 86,0 83,3 76,3 99,4 97,9 91,2 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«