title: Arbejdsdokument fra Kommissionen - Forskning og standardisering - Øget vægt på standardforberedelse i EF's forskningsprogrammer for at fremme bæredygtig vækst, konkurrenceevne og driftskompatibilitet for forskningsgenererede produkter og tjenesteydelser

eurovoc_concepts:
EU programme
European standard
competitiveness
research programme
standardisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 01. 1998 KOM(1998) 31 endelig udg. Arbejdsdokument fra Kommissionen FORSKNING OG STANDARDISERING Øget vægt på standardforberedelse i EF's forskningsprogrammer for at fremme bæredygtig vækst, konkurrenceevne og driftskompatibilitet for forskningsgenererede produkter og tjenesteydelser. INDHOLDSFORTEGNELSE. 1. Indledning 2. Standarder er nødvendige 2. 1 Økonomiske og sociale fordele 2. 2 Handel og international samhandel 2. 3 Standarders økonomiske virkninger 3. Situationen omkring standardforberedende forskning i Kommissionens særprogrammer 3. 1 Informations- og kommunikationsteknologi 3. 2 Industri- og materialeteknologi 3. 3 Standardisering, målinger og prøvninger 3. 4 Landbrug og fiskeri 3. 5 Bioteknologi 3. 6 Miljø og klima 3. 7 FFC's standardforberedende arbejde 4. EF's standardforberedende forskning skal gøres mere effektiv 4. 1 Koordinering af særprogrammerne under det femt rammeprogram 4. 2 Standardorienteret forskning 4. 3 Standardforberedende forskning og miljøet 4. 4 Standardforberedende forskning og immaterialrettigheder 4. 5 Standardforberedende forskning og innovation 4. 6 Formidling af resultater til standardiseringsorganerne 4. 7 Standardforberedende forskning set i international sammenhæng 4. 8 SMP særprogrammets målrettede forslagsindkaldelser 4. 9 "Nøgleaktioner" i det femte rammeprogram for forskning og udvikling 5. Konklusioner 1. INDLEDNING strategisk standarder -styringsmetoder stilling, der kan ligesom mål, prøvninger, kvalitetssikrings- og er fremme bæredygtig vækst, Da - kvalitetsfremmende ' ' ' har de en konkurrenceevne og kompatibilitet for produkter og tjenesteydelser. Standarder er således bindeled mellem teknik ogjuridiske og økonomiske rammer. Udvikling og gennemførelse af nye standarder forudsætter forudgående undersøgelser. Det, at de fungerer som bindeled, skal derfor tages i betragtning ved forskningsprojekternes udvælgelse og i deres målsætning og indhold. Dette bindeled virker i to retninger, idet standardforberedende forskning5 fremmer udvikling af nye standarder, og disse samtidig skaber betingelser for bedre formidling af forskningsresultaterne. 1 begge tilfælde er det nødvendigt at fastlægge en særlig strategi, der gør resultatcrne anvendcligc for standardiseringsorganisationen. - 2. STANDARDER ER NØDVENDIGE 2. 1 Økonomiske og sociale fordelc Fordelene ved standardisering har bevirket, at den nu har vundet indpas på mange industrielle områder. Standarder er værktøjer, der er nødvendige for at give handelen et arbejdsgrundlag og rammer for god praksis. De er også et udsøgt middel til at beskytte forbrugerne, sundheden, sikkerheden og miljoet. Standarder fremmer stordriftsfordele samt produkters og tjenesteydelser kompatibilitet. Produktsikkerhed i almindelighed Ifølge rammedirektivet 92/59/EØF fastlægges de tekniske specifikationer for et givet produkt i europæiske standarder. Udarbejdelsen af sådanne specifikationer og ibrugtagningen af standarderne forudsætter forskning på mange forskellige områder: ergonomi, konstruktion, teknik, toksikologi, biomekanik og meget andet. 1 Kvalitet anerkendes i dag som et særdeles godt strategisk instrument. Den er blevet én af de afgørende faktorer for virksomhedernes konkurrenceevne og dermed deres innovationsevne Kvalitet og innovation kan ikke adskilles. Desuden sikrer kvalitet, at tjenester, der i meget høj grad berører europæernes sundhed, sikkerhed og miljø, er konkurrencedygtige. 2 En europæiske politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europæiske konkurrenceevne, SEC(96) 2000. 3 Kortlægning af den europæiske industris konkurrenceevne, KOM(96) 463 endelig udg. af 9. oktober 1996. ^ Tjenesteydelser: dette dokument dækker dette udtryk alle tekniske tjenesteydelser, dvs. offentlige og private, undtagen bankydelser, forsikringsydelser, distribution, undervisning og uddannelse. 5 Standardforberedende forskning: Alle F&U-aktivitctcr, herunder demonstrationsprojcktcr, der er en forudsætning, for, at standarden kan udarbejdes og tages i anvendelsc. 6 Grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig udgave af 20. 12. 1995. Det er vanskeligt at kvantificere standarders okonomiske virkninger, men for scrvicesektorcn har dc ubcstrideligl cn stor bctydning, sâledcs som folgcndc ekscmplcr viser: industricn og • Takket vaere anvendelsen af standardiserede metoder sparer fabrikanteme tid og pcnge til udvikling af deres egne metoder; • Standardisering g0r det muligt at vaelge mellem flere ligevaerdige l0sninger, der ofte foreligger samtidig, og letter derfor konstruktion og fremstilling af udstyr; • Nàr produkter og komponenter pâ markedet stemmer overens med standarder, kan potentielle kunder fâ n0jagtigt kendskab til deres tekniske egenskaber og sâledes traeffe det rigtige valg, bâde kvalitets- og prismaessigt; • Standardiserede specifikationer for apparater eller komponenter bidrager til kompatibilitet, dvs. at de giver forbrugerne mulighed for at kombinere udstyr fra forskellige leverandorer. Pâ europaeisk plan er standarderne hovedsagelig udarbejdet af CEN, CENELEC og ETS1 , og dette med forskellige udgangspunkter: • Forst og fremmest er der tale om standarder, der udarbejdes pâ industriens anmodning for at skabe et sammenhacngendc marked og fastlacgge rcglcr og fa;lles rammcr til fordcl for samhandelcn. Disse standarder giver fabrikanteme mulighed for at udarbcjdc specifikationer for konstruktion, ydccvne, sammensaetning, tolerancer og andre universelt anerkendte egenskaber. Ratlonef tnergiudnyttelse i byggerj Mellem 1986 og 1993 sluttede tolv nationale bygningsforskningscentre sig sammen i projektet JOULE (ikke-nuklear energi)for at udvikle dels en rœkke preveceller for nye byggeelementer (feks. intelligente eller sœrlig bolerende termoruder), dels en hurtlg, pâlidellg procedure til mdling af disse elementers optiske og ternûske egenskaber. I hele perioden arbejdede konsortiet aktivt med CEN's tekniske udvalg 89 for at opstille standarder for bygningers og bygningselementers ternûske egenskaber. Prev'ecellerne fungerer nu og forvaltes af en E0FG. JOULE Joint Opportunities for Unlimited Long-term Energies (sœrprogram for forskning og teknologisk udvikling pà energiomràdet - ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse) E0FG Europœisk 0konomisk Firmagruppe • For det andet er der de standarder, som Kommissionen giver i opdrag, og som udarbejdes med sigte pà gennemf0relsen af de europœiske direktiver om den nye metode. 1 CEN Den Europœiske Standardiseringsorganisation CENELEC Den Europœiske Elektrotekniske Standardiseringsorganisation ETSI Det Europœiske Institutfor Telekommunikationsstandarder 2 Râdets resolution om en ny metode i forbindelse med teknisk harmonisering og standarder, EFT C 136 af 4. 6. 1985. 4 Disse standarder, der i princippet er ydeevnestandardcr1, giver fabrikantcr mulighcd for at påvisc, al deres produkter stemmer overens med de i direktiverne beskrevne væsentlige krav. Mange af dem har nødvendiggjort en forudgående undersøgelse eller efterfølgende undersøgelsesarbejde for at løse problemerne omkring gennemførelsen. Der skal her gives flere eksempler på sådanne opgaver. Fødeyqreemballagi 11992 blev der i EFbrugt 28 mio. tonsplastik iil fødevareemballager, der skulle stemme overens med direktiv 89/109/EF, dvs. at de a) ikke må kontaminere levnedsmidlerne ved overførsel af bestanddele, b) ikke måforårsage uacceptable ændringer ifødevarernes sammensætning og c) ikke må fjerne fødevarernes organoleptiske egenskaber. CEN arbejder i øjeblikket på standardisering af33 analysemetoder til kvantificering af omfanget af kontaminerende stoffer. Det sker for standardisering, målinger og prøvninger, og arbejdet støttes gennem udarbejdelse af certificerede referencematerialer. inden for et forskningsprojekt under programmet • For det tredje er der standarderne i serien ISO/EN 9000 og EN 45 000 til bestemmelse af organiseringen af kvalitetssikring og laboratorieautorisationssystemer. Disse standarder har gjort det muligt at indføre procedurer, der er gensidigt anerkendt af medlemsstaterne, for evaluering af produkters og tjenesteydelser overensstemmelse. En tilsvarende fremgangsmåde er fulgt for standarden industri- og serviceaktiviteter. indfører en procedure for miljøvurdering ISO 14001, som af ISO 9000-standarderne blev første gang offentliggjort i 1987. De er siden da i høj grad blev anerkendt af industrien og servicesektoren og anvendes af næsten alle de lande, der er medlem af Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO). En undersøgelse, der blev foretaget af Mobile Europe Ltd. , viser, at der i slutningen af 1995 var udstedt over 127 000 certifikater i verden, og at dette tal stiger konstant. Der kræves ofte ISO 9000-certificering i forbindelse med store kontrakter om offentlige indkøb, og mange store fremstillingsindustrier har indført kvalitetssystemer, der anvendes på alle deres leverandører. I øjeblikket forholder det sig sådan, at certiflceringen af disse systemer ikke kun finder sted i de store virksomheder, men nu også i små og mellemstore virksomheder, og meget hurtigt breder sig til servicesektoren. En anden undersøgelse, der blev foretaget af Manchester Business School i Det Forenede Kongerige i 1995, viser, at ISO 9000-certificerede virksomheder har en omsætning, der ligger over det nationale gennemsnit, og at de har fire gange større chance for at overleve i disse økonomiske nedgangstider. Endelig er der de standarder, der vedrører udvikling af højteknologisektorer [informationssamfundet • (inklusive satellitter^) eller bioteknologi]. Disse standarder har meget stor betydning for industriens Standarder, der danner almindelige rammer om et system, kaldes performansstandarder i modsætning til produktstandarder, der udførligt beskriver et produkt eller en proces. Standardernes smidighed giver industrien mulighed for at levere produkter og tjenesteydelser, der er konkurrencedygtige på verdensplan, samtidig med at de fremmer innovative metoder på områder, der er i konstant udvikling, og vækker tillid hos brugerne og forbrugerne. Forberedende dokument om en "EU-handlingsplan: Satellitkommunikation i Informationssamfundet", KOM(97) 91 endelig udgave af 5/3/97. 5 og tjenesteydclscrncs konkurrenceevne, verdensplan et europæisk præg. fordi de gør det muligt at give standardiseringen på Mobilkommunikation 11993 udgjorde værdien af EF's produktion af telekommunikationsudstyr 18 425 mio. ECU. Det var 16% mere end i USA og 53% mere end i Japan. Dette afspejler den betydelige udvikling i standarder som f. eks. ISDN (Jntegrated Services Digital Network), GSM (Global (Digital European Cordless for Mobile Communications) og DECT System Telecommunications), der alle er af europæisk oprindelse. RACE og dens efterfølger ACTS bidrager i øjeblikket til at udarbejde og justere standarder for det universelle mobiltelekommunikationssystem (UMTS). De skal omfatte privat- og erhvervstjenester, iforbindelse med hvilke individuelt udstyr kan levere multimedie- mobiltjenester. RACE Research in Advanced Communications i Europe ACTS Advanced Communications Technologies and Services 2. 2 Handel og international samhandel Etabieringen af det store indre marked i Europa, ratificeringen af aftalerne som følge af Uruguay- runden og oprettelscn af verdcnshandelsorganisationcn (WTO) fremskyndcr ophævelsen af tckniskc handelshindringer', især genncm kodekscn om standarder. Dcrfor har Fællesskabet opstillet to grundlæggende målsætninger, der går ud på • for det første at begrænse eller forebygge protektionistiske eller tekniske hindringer på markeder uden for EU, for det andet at fremme udvikling og vedtagelse af standarder og forskriftsmetoder hos sine partnere, så de bliver kompatible med eller påvirket af europæisk praksis. • Disse mål, som Fællesskabet har sat sig, indtager f. eks. en stadig større plads i den transatlantiske dialog i det transatlantiske rådgivende udvalg for standarder, certificeringer og lovgivningspolitik (TACS). UDDRAGAF TACS' RAPPORT FRA JUNI1996 anvendelse "Gennemførelsen af det transatlantiske marked forudsætter, at der anvendes en flersidet strategi, der ud over anerkendelse af gensidige aftaler omfatter en mere udbredt af certificeringsprocedurer og dobbelt veriflcering, udvikling og anvendelse af fælles industristandarder, anvendelse affunktionskrav i forordninger og direktiver og større gennemsigtighed, deltagelse og samarbejde i selve udarbejdelsen af standarderne. " Kort sagt bør man følge princippet "én gang kontrolleret - almindeligt godkendt". internationale standarder, afskaffelse af 1 Fællesskabets handelspolitik over for tredjelande i spørgsmålet om standarder og overensstemmelsesvurdering, KOM(96) 564 endelig udgave. Internationale standarder styrker stordriftsfordele, ikke alene i multinationale selskaber, men også i SMV, der eksporterer enkeltdele eller leverer enkeltdele til større enheder, der skal eksporteres. Kort sagt begrænser standarder handelshindringer og støtter markedsudviklingen der, hvor de anvendes. 2. 3 Standarders økonomiske virkninger Første figur viser, hvor stor betydning de europæiske organisationer standardiseringl. Dette fremgår af de mange sekretariatsforretninger, de forestår i ISO. De tre andre figurer viser de tre europæiske standardiseringsorganisationers årlige produktion af standarder til opfyldelse af industriens behov. intemational tillægger Secretariat for de internationale tekniske grupper, fordelt pa regioner (ultimo 1994) Japan 3* Andre 7% CliN - Årlig produktion afstandardcr liuropa 64%. Nordamcrika 26% CENELEC - Årlig produktion af standarder ETSI- Årlig produktion af standarder 1990 1991 1992 1993 1994 1995 De økonomiske virkninger af vedtagelsen af en standard kan påvises ved flere eksempler, bl. a. mobiltelefonerne, der er blevet en del af gadebilledet (se tekstboks på forrige side). På et lignende område, der vedrører telematik, kan nævnes den succes, navigationssystemet til køretøjer har fået i Japan. Da displaypanelerne var blevet standardiseret, blev 400 000 køretøjer udstyret med systemet. ISO's sekretariat har foretaget en undersøgelse, der tager udgangspunkt i databanken PERINORM (tilvejebragt af AFNOR, DIN og BSI) og omhandler omfanget af standardiseringsarbejdet på bestemte tekniske områder^. I denne undersøgelse sammenholdes antallet af standarder, der er udarbejdet mellem 1965 og 1994 i en bestemt erhvervssektor, og omfanget af import & eksport i US-dollars. Resultaterne, der er illustreret i de følgende eksempler, viser, at standardiseringsindsatsen er begrænsct på visse områder, især inden for byggeri. Omvendt er indsatsen proportionel med eller større end ' Report on the progress of European standardization, SEC(95) 2104. 2 R. Weissinger: ISO standards and intemational markets; a preliminary analysis of their correlative development, maj 1995, ISO Généve. stigningen i samhandelen inden for en servicesektor som f. eks. sundhed og medicin, hvor man ikkc umiddelbart forventcr omfattende standardiseringer. Sundhcd og medicin t i E M 3 m 3 • fc "ISO EXPCRT/lK/PCRr Emballage, Distribution Maskinkonstruktion r E 8. (ô 3 0 00 ; 2 5 00 f- • • -. • - • - - -. 2 0 00 ' - - • 1500 I- •• • y"- 1000 ; - - - -s»? *-•«<. - 500 1. - •• _, 0 t T T • * T • ****r*^r. Pâ europaeisk plan er de 25 000 standarder, som CEN, CENELEC eller ETSI har vedtaget eller er ved at udarbejde (dvs. 5 nye standarder pr. arbejdsdag), absolut medvirkende til at skabe harmonisering og 0konomisk integration. Denne indsats bidrager ogsâ til harmoniseringen pâ verdensplan pâ grund af de europaeiske standardiseringsorganisationers aftaler med ISO. De to sidste grafiske tegninger viser omfanget af arbejdsfordelingen mellem ISO/CEN og ISO/CENELEC. CEN CENELEC Konkluderende kan man sige, at europaeisk strategi med sigte pâ at modvirke protektionistiske standarder og fremme vedtagelse af internationale regler og standarder sikrer de europoaeiske virksomheder uhindret adgang til verdensmarkedet. Udarbejdelse af nye og tilpassede standarder forudsaetter forudgâende udvikling og forskning, som Faellesskabet mâ stotte. 3. SITUATIONEN OMKRING STANDARDFORBEREDENDE FORSKNINGIKOMMISSIONENS SÆRPROGRAMMER Et af de vigtigste mål for særprogrammeme er at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for europæisk industri, som foreskrevet i Traktaten om Den Europæiske Union. Det første indsatsområde i det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling (1994-1998) omfatter 15 særprogrammer. Alle særprogrammeme nævner standardforberedende forskning. Der er imidlertid betydelig forskel på, hvordan denne forskning drives i de enkelte programmer, og hvor stor vægt den reelt tillægges. 3. 1 Informations- og kommunikationsteknologi Standardforberedende forskning er en fuldgyldig integrercnde dcl af dctte særprogram. Hermcd sikrcs der fuldstændig kompatibilitet mellem produkter og tjcncstcydclscr. Dcr er opieltet en række horings- og erfaringsudvckslingssystemcr med de europæiske standardiscringsorganisalioncr (CEN, CENI'IEC, I-TSI). INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI Advanced Informatics in Medicine (AIM) Ved nedsættelse aftekniske udvalg og arbejdsgrupper i samarbejde med CEN og EWOS har AIM opstillet et arbejdsprogram og påbegyndt udarbejdelse af specifikationer for et stort aktivitetsområde, der vedrører indførelse, beskyttelse og udveksling afpatenter. Technology Initiative for the Disabled and Elderly (TIDE) Der er foretaget forundersøgelser for at udvikle TIDE med det resultat, at ETSI, CEN og CENELEC harfået mandat påforskellige områder, og at der er iværksat samordnede foranstaltninger indenfor COST. Advanced Transport Telematic (ATT/DRIVEII) Der er nedsat 10 arbejdsgrupper, der skal indkredse emner med tilknytning til programmet, og som har udarbejdet de nødvendige dokumenter til CEN's og CENELEC's tekniske udvalg. ESPRIT frem Dette programs videnskabelige sagsbehandlere har til opgave at fimle frem til eventuelle forhindelser mellem standarder og eksisterende projekter for atforbedre udnyttelsen aj resultaterne eller udviklinfien af ny teknologi. Der foretages således undersøgelser, derfalder ind under "ledsageforanstaltninger", og som kan føre i standardiseringsorganisationernes aktiviteter eller - gennem de teknologiske koordineringsgrupper bestående af medlemsstatsrepræsentanter - opnåelse af nye standardiseringsmandater. I forbindelse med the Exchange and Representation of Product Model Data) og CNMA STEP (Standard for (Communications Network for Manufacturing Applications) gaslder disse aktiviteter både forskningsprojekter og demonstrationsprojekter. til fastlæggelse af nye forskningsmæssige prioriteringsområder, ændringer 3. 2 Industri- og materialeteknologi Særprogrammet BRITE-EURAM III dækker store teknologi- og industrisektorer. Det finansierer ikke specifikt standardforberedende projekter, men der tages hensyn til standardforberedende aspekter i evalueringskriteriernc for projckterne, når disse vælges ud (udnyttelsc og formidling). I forskningsfasen indebærer Kommissionens videnskabelige opfølgning en undersøgclse af det igangværcndc arhejdes eventuelle virkninger for udarbejdelse af nye standarder eller for udnyttelsc og udvikling af eksisterende standarder. I alt er 26% af de finansieredc projekter til stor eller meget stor fordcl for de standarder, der er nødvendige i industrien, og en fjerdedel af dem kan placeres i særprogrammets "succeshistorier". BRITE-EVRAMIII; Teknisk hontrol med luftfartøjer I 1992 lå omkostningerne til vedligeholdelse afden europæiske flyflådes flychassiser på over 15 000 mio. ECU, og de vil sandsynligvis komme op på over 24 000 mio. ECU i år 2000. Ved hjælp af standardiserede inspektionsprocedurer (bådefor store og småfly), derfor nylig er udarbejdet under BRITE-programmet, vil menneskelige fejl blive minimeret og pålideligheden maksimeret. Samtidig vil de bidrage til en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne og dermed gøre flyflådens drift mere rentabel. Da inspektion er et yderst vigtigt element i flyvemaskiners vedligeholdelsesomkostninger og derfor et vigtigt aspekt ved køb, forventes et standardiseret og mere konkurrencedygtigt systemfor europæiske fly at bidrage til, at selskaberne køber rent europæiske flåder. BRITE-EVRAM III: Fremstilling afbibæder Formålet med projektet var fra starten at konstruere og udforme sæder på kortere tid ved at anvende en paralleludviklingsmetode. De specifikationer, der blev udarbejdet i denne forbindelse, danner i dag grundlag for de standarder, der anvendes for passagerkomfort og -sikkerhed. Denne nye metode har en sådan succes, at den allerede anvendes i Lear Corporation til fordel for mange bilfabrikanter. 3. 3 Standardisering, målinger og prgvninger Særprogrammet for "standardisering, målinger og prøvninger" (SMP-programmet) er det eneste program, der tager sigte på at udvikle værktøjer til støtte for Kommissionens kvalitetsfremmende politik. Da programmet har et overordnet sigte, griber det ind i alle fysiske, kemiske og biologiske områder, hvor det er nødvendigt at udvikle målings- og prøvningsmetoder. Det fremmer aktiviteter vedrørende standardforberedende forskning og har i øvrigt bidraget til at forbedre standarderne på forskellige områder, der er vigtige for det indre markeds funktion. Dette gælder f. eks. kontrol med råmaterialer (metallers trækstyrke), karakterisering af færdigvarer (vinduers lydisolering) eller forbedring af servicekvalitet (kontrol med badevands mikrobiologiske kvalitet). Desuden går dette program ud på at forske i og fremstille certificerede referencematerialer (CRM). Formålet med at udvikle mange CRM er at sikre, at standarder og direktiver gennemføres (jf. det indrammede afsnit). 10 SMP: Certificerede referencematerialer (CRM) Særprogrammet for standardisering, målinger og prøvninger har i samarbejde nted FFC udarbejdet omkring 400 CRM inden for miljø, hygiejne på arbejdspladsen, levnedsmlddelsektoren, mikrobiologi, biomedicin, materialeegenskaber osv. Over 90 andre CRM er under udarbejdelse. CRM og dem, der fremstilles af FFC på det nukleare område, sælges/distribueres af FFC-IRMM som væsentlige elementer iforbindelse med • • anvendelse afen lang række standarder; • gennemførelse affællesskabslovgivningen om sundheds- og miljøbeskyttelse; • gensldig anerkendelse af resultaterne og gennemførelse af systemerne for kvalitetssikring og sammenlignelighed mellem laboratoriernes måleresultater; laboratorieakkreditering. SMP: Badevands kvalitet til om badevand bestemmelse Vands mikrobiologiske kvalitet er det vigtigste parameter i EF-direktivet af badeområders kvalitet overalt i Europa. Etprojekt, der blev iværksat gennem SMP-programmet i 1992, har forbedret metoderne til mållng af vands mikrobiologiske kvalitet og i samarbejde med GD XI opstillet henstillinger til forbedring sammenlignelighed. målingers Projektresultaterne vil blive anvendt til at udvikle en europæisk standard for kvaliteten af metoderne til måling af vands mikrobiologiske kvalitet. af SMP: Sikkerhed ved brand ipolstrede sæder Brande i private hjem med polstrede møbelsæder er særlig farlige ogforårsager hvert år mange dødsfald. På anmodning af GD III (Industri) blev der gennem SMP- programmet iværksat etprojekt i 1993 med henblikpå at udvikle prøvningsmetoder til måling afpolstredes sæders brændbarhed Projektet blev afsluttet i slutningen afl99S med gode resultater, og GD III forventer, at resultaterne skal bidrage til at udvikle europæiske standarder for polstredes sæders brændbarhed og således forbedre forbrugernes sikkerhed i Europa. Under SMP-særprogrammet accepteres forskningsprojekter med standardforberedende indhold i forbindelse med de årlige forslagsindkaldelser. Programmet har ligeledes udviklet et system for målrettede forslagsindkaldelser for det fjerde rammeprogram. Dette system gør det muligt at opfylde F&U-behovene i forbindelse med gennemførelsen af europæiske bestemmelser og direktiver og udviklingen af standardarder. De emner, der skal understøtte standardiseringsarbejdet, udvælges i samarbejde med standardiseringsorganisationerne (CEN, CENELEC og ETSI). Til dette formål har CEN indført et system til høring af sine tekniske udvalg (CEN-STAR), der giver CEN mulighed for at opstille de prioriterede FTU-emner. 11 CEN-STAR CEN/BT WG 70 uSTAndardisation and Research (STAR)" blev nedsat i 1992 med følgende sigte: • Det skulle udarbejde retningslinjer (guidelines) for at skabe et tættere forhold mellem kooperativ F&U og europæisk standardisering, idet det endelige mål var en hurtigere og kvalitetsmæssig bedre standardiseringsproces. • Det skulle forbedre disse retningslinjer ved at deltage i de indledende høringer om F&U- programmerne. er CEN-STAR-udvalget sektorudvalg og programmeringsudvalgene, der bistås af EFTA's, EUREKA's og EUROLAB's sekretariater, samt af repræsentanter for Kommissionen (GD III og XII, FFC) og andre parter, der er involveret i standardiseringen. sammensat af for CEN's formænd indkaldelse: Nogle emner foreslået af CEN og Kommisslonens Målrettet generaldirektorater vedden målrettede indkaldelse af 27. 11. 1997: Desinficerende stoffers påvirkning af organiske materialer under kontakt med drikkevand Bideprøver på varer, der er bestemt til børn, især legetøj. Kvalifikationskriterium jernbaneskinner: optimering af prøvningsbetingelser. Vurdering af risikoen for planter analysemetoder. for materialetræthedsrevners udbredelseshastighed i EU fra eksotiske karantæneorganismer: i 3. 4 Landbrag og fiskeri Der foregår en række standardforberedende aktiviteter i særprogrammet for "Landbrug og fiskeri". De omfattcr især levnedsmidlcr, non-food-anvendelse af landbrugsprodukter og bestemmelse af de acceptable forureningsnivcaucr for levnedsmidlcr. Det stigende antal standarder for analysemetoder viser klart et behov og kan betragtes som et tegn på fremskridt. Det ser imidlertid ud til, at det er nødvendigt med alternative løsninger, f. eks. at opstille performanskriterier i stedet for referencemetoder. AIR: Biodiesel - ufarlip. vedvarende. alternativt brændstof Biodiesel består af vegetabilsk olie og biprodukter herqf, der udvindes af non-food- landbrugsprodukter. Den kan anvendes, som den er, eller blandes med almindelig dieselolie og således give en renere vedvarende energi Selv om der i 1994 kun blev produceret 65 000 tons, tager demonstrationsprojektet under særprogrammet AIR sigte på at skabe grundlag for den fremtidige udforskning af markedet. I denne forbindelse er formålet bla. dels at fastlægge fysisk-kemiske parametre for brændstofblandinger for at bidrage til kommende europæiske standarder, dels at foretage feltforsøg med en bilserie og endelig at undersøge miljøvirkningerne og fastlægge en europæisk strategi med henblik på stordriftsanlæg. 12 3. 5 Biotcknologi til støtte for bcstcmmelsernc om bioteknologi på europæisk plan (forvaltes Særprogrammet for bioteknologi omfatter bl. a. et områdc vedrørende standardforbercdende forskning i biosikkerhed ;il industri, landbrug og miljø). Bestemmelserne vedrørende bioteknologi generaldirektoraterne for betragtes som regel som en af de vigtigste faktorer industris konkurrenceevne, idet der tages udgangspunkt i forsigtighedsprincippet. for europæisk bioteknologisk BiQteknQlQgi nye forskning vitro-metoder Standardforberedende in af omfatter også for inden udvikling pharmacotoxikologi. der undgårforsøg med levende dyr. Denne forskning udvikles i samarbejde med de europæiske centre for validering af nye metoder (ECVAM: European Centres Validation of i Ispra og den Alternative Methods) under FFC industrielle platform for in vitro-toxikologi (IVTIP: In Vitro Testing Industrial Platform), der omfatter ca. 20 virksomheder i toxikologisektoren. for 3. 6 Miljg og klima tjenesteydelser og at fremme Særprogrammet "Miljø og klima" har til formål al begunstige udviklingen af miljøvenlige produkter, teknologier og fastlæggelsen af miljømæssige kvalitetskriterier. Forskningsindsatsen tager udgangspunkt i Kommissionens femte miljøhandlingsprogram, "For en bæredygtig udvikling", men lader sig desuden inspirere af visse OECD-aktiviteter (prøvning af kemiske produkter). Der arbejdes på forskellige områder, som for eksempel beskyttelse og forbedring af vand- og industrielle aktiviteter. Det standardforberedende arbejde i miljø- og klimaprogrammet samordnes nøje med FFC's arbejde og arbejdet under særprogrammet "Standardisering, måling og prøvning". luftkvaliteten og risikoforvaltning i forbindelse med Forbrænding qffarligt affald Direktivet om forbrænding af farligt affald (94/67/EF) fastlægger grænseværdier for emission afen række giftige stoffer ogforpligter bla. medlemsstaterne til at kontrollereforbrændingsanlæggenes udledning af dioxiner. Tre standarder, som CEN har udarbejdet, fastlægger procedurer for prøveudtagn'mg og måling af dioxiner, og i samarbejde med særprogrammet for Standardisering, måling og prøvning er der ved at blive fremstillet en seriepå ni certiflcerede referencematerialer. Miljø og klima; luftkvalitet Projektresultater fra APHEA og PEACE, som vedrører grænseværdier for SO2, NOx og svævestøv i luften, tyder på at der er en sammenhæng mellem forekomsten afdisse stoffer i byluft og åndedræts- og hjerte-kar- sygdomme. De herfastlagte grænseværdier kan benyttes til at revidere de værdier, der erfastsat af Kommissionen (i direktiverne 80/779/EØF og 85/203/EØF) og WHO. 13 3. 7 FFC's standardforheredende arhcjde Kommissionen udfører direkte F&U-opgaver gennem Det Fælles Forskningscenter. Dette bidrager til forskningen i standarder på flere områder, herunder avancerede materialer (i forbindelse mcd særprogrammet for industri- og materialeteknologi), strukturstabilitet og miljø. FFC har taget kontakt med CEN-STAR for at forbedre udnyttelsen af sine forskningsresultater gennem standardisering. FFC: Modstandsdvgtighed over for jordskælv Når bygninger, hroer og andre strukturer styrter sammen på grund af jordskælv, koster det menneskeliv og penge. FFC's prøvelaboratorium ELSA deltager sammen med IH europæiske luhoratorier inden for net, der er dannet gennem prof>rammet for forskeruddannelse o/> -mohilitet, i forsøg på bygninger (skalamodeller eller modeller i naturlig størrelse) eller andet byggeri. Formålet er at udvikle vedrørende eurokodekserne (byggevaredirektivet). Dette anlæg er enestående i Europa. forbedringer validere og 4. EF'S STANDARDFORBEREDENDE FORSKNING SKAL GØRES MERE EFFEKTIV 4. 1 Koordinering af sgrprQgrammerne nnder det fierde rammeprogram rammeprogram og standardiseringsorganerne. Hvis der skal Der er ingen fælles samordningspolitik for forholdet mellem de forskellige særprogrammer under det fjerde til de standardiseringsbehov, der skal opfyldes for at udvikle en europæisk politik til forbedring af produkt- og servicekvalitet, skal alle særprogrammer og FFC indføre en dialog med standardiseringsorganerne og brugernc af standarderne. Dette ville sikre, at standardiscringsdimensionen indgår harmonisk og effektivt i forskningsprojekterne. tages hensyn HENSTILLING Der skal Indføres et system til forbedring af kommunikationen og koordineringen mellem særprogrammerne for forskning og innovation, FFC og de økonomiske aktører, der er involveret i standardiseringen. 4. 2 Standardorienteret forskning Mange projekter om standardforberedende forskning af europæisk tilsnit bliver aldrig præsenteret i forbindelse med rammeprogrammets forskellige særprogrammer. Dette skyldes manglende information om, at der kan ydes tilskud til disse projekter. Kun SMP-særprogrammet er meget aktivt på det standardforberedende område. Derimod dækker dette ikke alle behovene, da det er begrænset til målinger og prøvninger. En sådan situation kan kun blive værre, hvis EF-forskningen ikke resolut går ind for en kvalitetspolitik, hvor standarder er et væsentligt værktøj. Derfor skal støtteberettigede standardforberedende forskningsområder fremhæves i de forskellige særprogrammer. 14 HENSTILLINGER Deltagere og aktører i særprogrammerne skal, hvad enten de kun er lidt eller slet ikke aktive på standardiseringsområdet, bevidstgøres om det potentiel, standarder udgor for udnyttelse af resultater. I de indledende evalueringsfaser bevidstgøres forslagsstillerne om standardiseringsdimensionens betydning (især i projekter for kvalitetsmål) for udnyttelse af resultater. 4. 3 Standardforberedende forskning og miljaet Målsætningerne for det femtc miljøhandlingsprogram "For cn bæredygtig udvikling" gor det nødvendigt at fremme standardforberedende forskning inden for miljøbeskyttelsc. Dctte veclrørcr især forskningsprojekter i naturvidenskabelige og tekniske forhold og i samfundsøkonomiske virkninger. industri- og materialeteknologi. Der ønskcs både forskning inden for HENSTILLING Deltagerne og aktørerne i særprogrammerne bevidstgøres om nødvendigheden af at tage miljøhensyn i betragtning i forskningsprojekterne. 4. 4 Standardforberedende forskning og immaterialrettigheder integrering i F&U-særprogrammeme forudsætter Standardiseringsdimensionens især, at der er forståelse for, at standardforberedende forskning ikke pr. definition er en hindring for beskyttelse af immaterialrettigheder. Gennem dialog og samarbcjdc mellem forskere og standardiseringsorganer på et tidligt stadium kan immaterialrctligc problemcr løses. Når der indgås forskningskontraktcr og aftaler mellem partnerne, er det nødvendigt i detaljer at fastlægge, hvilke virkninger denne forskning l'år for ejendomsretten til rcsultatcrne og for formidlingcn af disse. Der opstår sjældent konflikter, når det drejer sig om perfomansstandarder eller standarder, der fastlæggcr rammerne for kompatibililet mellem nye teknologiområder. Dette aspekt af forholdet mellem forskning og standardisering blev behandlet i en note, der blev offentliggjort af CEN/CENELEC i 1992 (CEN/CENELEC Memorandum Nr. 8, 1992/03). En vigtig konklusion af denne note var, at potentielle konflikter ér sjældne, område og mål taget i betragtning. En procedure, der garanterer copyright, blev indgået. HENSTILLING Kommunikationen mellem forskere og standardiseringsorganer skal forbedres, så der hedre kan tages hensyn til beskyttelsen af immaterialrettigheder, når forskningsresultaterne videregives til standardiseringsorganernel. 4. 5 Standardforberedende forskning og innovation1 At skabe et miljø, der fremmer innovation i stedet for at bremse den, forudsætter udvikling af sammenhæng mellem frivillige performansstandarder standardudarbejdelse og videnskabelig og teknisk udvikling samt større bevidstgørelse af dem, der udformer og bruger standarderne, navnlig SMV. indgåelse aftaler, bedre og af HENSTILUNG Medlemsstaternes opfordres til at fremme vedtagelse af frivillige standarder mellem fabrikanter og leverandører og, så vidt det overhovedet er muligt, foretrække performansstandarder. Første handlingsplan for innovation i Europa, KOM(96) 589 endelig udg. af 20. 11. 1996 15 4. 6 Formidling af resultater til standardiseringsorganerne tages hensyn Resultaterne af EF-forskningsprojekter (direkte eller indirekte foranstaltninger gennem FFC) kan udnyttes gennem standardisering. Udnyttelsen afhænger dels af overførslen af resultaterne til en (standardiserings-organisationer standardiseringsaktørerne forskningsplanlægning i form af standardforberedende etaper. Der skal til, hvordan resultaterne skal fremlægges og overføres, allerede i planlægningsfasen. Erfaringen med SMP-særprogrammet viser, at forskeme sjældent gør en sådan indsats, for så vidt angår indhold, og heller ikke med hensyn til informationens form, identificering af CEN's, CENELEC's eller ETSI's udvalg, inddragelsen af disse i fastlæggelsen og udnyttelsen af forskningsresultaterne osv. For at rette op på denne situation stilles der allerede på forslagsstadiet (evalueringskriterier) visse krav til oplysninger og betingelser i denne forbindelse. Desuden er der føjet en bestemmelse til kontrakterne for at sikre kommunikation mellem forskere og standardiseringsorganer. brugere), dels og af HENSTILLINGER / forbindelse med projektevalueringen skal det sikres, at forslagssti/lerne er indstillet på at have kontakt med standardiseringsorganisationerne og tage hensyn til deres ønsker. I forbindelse med kontrakten om FTU-projekter skal det sikres, at betingelserne for overforsel af resultaterne til standardiseringsorganisationerne er til stede. Under projektforløbet skal det sikres, at aktiviteter, der kun vedrører standardisering, gennemføres parallelt medforskningsaktiviteterne. FFC skal sikre sig, at dets forskningsresultater overføres tilstandardiseringsorganisationerne. 4. 7 Standardforberedende forskning set i international sammenhæng Standardisering er et middel til at forbedre produkt- og servicekvalitet og er ikke kun et EU-anliggende, idet den som tidligere nævnt vedrører hele verdenshandelen. Dette gælder især ny basisteknologi. Her er det vigtigt med en standardforberedende forskningsindsats, der rækker ud over EU. Det drejer sig altså om at samarbcjdc med dcltagere fra tredjclande for at sikre sig, at dc standarder, denne forskning rcsulterer i, kan accepteres. Under hcnsyntagen til disse partneres økonomiske og samfundskiilturelle behov kan standardisering på internationalt niveau således få et europæisk præg. HENSTILL1NG Sammen medde økonomiske aktører (IRDAC, CEN, CENELEC, ETSI osv. ) skal det undersøges, om det er muligt atgive ikke-europæiske partnere adgang til standardforberedende projekter for at sikre deres tilpasning og accept samt overførsel af resultater på internationalt plan. 4. 8 SMP særprogrammetg målrettede forslagsindkaldelser Ofte forekommer det ikke dem, der driver og går ind for forskning i standarder, at denne forskning tillægges nogen særlig værdi. Desuden antages kun en lille andel forslag gennem Kommissionens almindelige system for forslagsindkaldelser, hvad der ikke motiverer forskerne til at udarbejde projekter i denne retning. Pilotprojektet i SMP-særprogrammets målrettede indkaldelser opfylder derimod de særlige behov i forbindelse med standardforberedende forskning. Til udvikling af dette indkaldelsessystem har standardiscringsorganisationcrnc måttct indførc et udvælgelscssystcm for deres cmncr og prioritctsområder med indbygget garanti for rimelighed og gcnnemsiglighed. llver organisation har sine kriterier og sit system for emneudvælgelse, afhængigt af de respektive strukturcr og driftsregler. Kommissionen foretager på sin side en uafhængig evaluering af de indkomne emner og 16 de dermed fremsendte tekniske dokumenter. Foruden at dcttc system tager hensyn til speciflkke emner, kunne det bruges i "hastetilfælde", hvor problemer skal løses med særlig korte frister mcllem emneudvælgelsen og forskningsarbejdets påbegyndelse. Da SMP-særprogrammet er decideret tværgående, kan det gavne de andre forskningsprogrammer og have en koordinerende funktion for standardforberedende aktiviteter. HENSTILUNGER Behovene vedrørende standardforberedende forsknihg i særprogrammerne under det fjerde rammeprogram og ved FFCskal indkredses, idet det angives, hvorpresserendeproblemløsningen er. Procedurerne for udvælgelse af emner og projekter under de målrettede indkaldelser skal justeres, navnlig under hensyntagen til hastesager. 4. 9 "Nøgleaktioner"! i det femte rammeprogram for forskning og udvikling Da standardisering har en strategisk interesse på europæisk plan, frembyder standardforberedende forskning helt klart en merværdi. Derfor kan resultaterne af et standardforberedende forskningsprojekt, der er udviklet i et af det femte rammeprograms tematiske programmer, interesserer aktørcr, der deltager i andre projekter eller andre programmer eller strukturer. Andre kvalitetssikringsværktøjer, der udvikles inden for de tematiske programmer eller ved FFC (f. eks. nye måleinstrumenter, nye måle- og produktionskontrolmetoder, resultater af undersøgelser af processers eller produkters konsekvenser osv. ), og standardforberedende forskningsprojekter bør indgå i en logisk helhed. For at optimere fremgangsmåder og investeringer, bør det sikres, at der foretages en overordnet koordinering af forskningsmidler og -projekter til støtte for standardisering. I betragtning af, at standarder dækker et meget vidtspændende felt må denne samordning række ud over F&U- programmerne og også omfatte oplæg til regelsæt (direktiver m. v. ). For eksempel bør en sådan strategi iværksættes inden for hver tematisk program i det femte rammeprogram, i nødvendigt omfang understøttet gennem "nøgleaktioner", så der kan blive taget hensyn til behovene for standardforberedende forskning. HENSTILLINGER Inden for hvert tematisk program i det femte rammeprogram, i nødvendigt omfang understøttet gennem "nøgleaktioner", skal der etableres en kompetance som sikrer mulighed for at etablere overvågning af standardforberedende projekter og andre projekter der udvikler værktøjer til understøtning af kvalitet som for eksempel: målinger, prøvninger, ledelses og kvalitetssikrings teknikker. ; Medlemsstaterne tilskyndes til i deres oplysningsarbejde over for de økonomiske aktører, der er involveret i standardiseringsarbejdet, herunder små og mellemstore virksomheder, at pointere standardernes betydningfor udnyttelse ogformidling af resultater. Kommissionens arbejdsdokument: "Mod det femte rammeprogram: Videnskabelige og teknologiske mål", KOM(97) 47 endelig udgave, 12. 02. 1997. 17 5. KONKLUSIONER Det er nødvcndigt at optimcre og koordinere EF-ITU-mctodcr og -investeringer for at frcmmc standardiseringseffekten. De foranstaltninger, der foreslås ovenfor, bør betragtes som prioritetsområdcr i forbindelse med forbedring af standardforberedende forskning og kvaliteten af strukturer og standarder. Nogle af henstillingerne forudsætter ret omfattende ændringer, andre kan efterkommes ret hurtigt. Prioteringsrækkefølgen ser således ud: • Der skal indføres et system til forbedring af kommunikationen og koordineringen mellem forsknings- og innovationsprogrammerne, FFC og de økonomiske aktører, der er involveret i standardiseringen; Inden for hvert tematisk program i det femte rammeprogram, i nødvendigt omfang understøttet gennem "nøgleaktioner", skal der etableres en kompetance som sikrer mulighed for at etablere overvågning af standardforberedende projekter og andre projekter der udvikler værktøjer til understøtning af kvalitet som for eksempel: målinger, prøvninger, ledelses og kvalitetssikrings teknikker. ; Medlemsstateme tilskyndes til i deres oplysningsarbejde over for de økonomiske aktører, der er involveret i standardiseringsarbejdet, herunder små og mellemstore virksomheder, at pointere standardernes betydning for udnyttelse og formidling af resultater. 18 ISSN 0254-1459 KOM(98) 31 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 oi io Katalognummer : CB-CO-98-024-DA-C ISBN 92-78-30232-5 Kontoret for De Europasiske Faellesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg n