title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Reaktioner på hvidbogen "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund"«

eurovoc_concepts:
continuing education
education
information technology
professional qualifications
vocational training

formats: html pdf print

text: C 95/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Reaktioner på hvidbogen “Undervise og lære — På vej mod det kognitive samfund”« (98/C 95/16) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 3. juni 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Christoforos Koryfidis til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 18. december 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 351. plenarforsamling af 28. og 29. januar 1998, mødet den 28. januar 1998, med 53 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning følgende: 1. 1. I den meddelelse, som denne udtalelse handler om, forsøger Kommissionen at sammenfatte de vigtigste politiske budskaber fra den seneste tids debat om hvidbogen »Undervise og lære — På vej mod det kognitive samfund«. 1. 2. Kommissionen sammenfatter debatten, hvori deltog Fællesskabets institutioner, medlemslandene, eks- perter, arbejdsmarkedets parter, arbejdsgiver- og ar- bejdstagerorganisationerne, universiteter og andre ud- dannelsesinstitutioner samt ikke-statslige organisationer (NGO’er), i følgende hovedpunkter: — De europæiske borgere må gøres bevidst om, at de skal forny deres viden og erhvervskompetence gennem hele livet; — Borgerne skal forny deres viden og erhvervskompe- tence af hensyn til deres beskæftigelsesmuligheder, den sociale integration og udøvelsen af borgerret- tigheder; — Videnssamfundet skal styrke Europas fremtidige konkurrenceevne, selvforståelse og bevidsthed om egne værdier; — Grundlaget og forudsætningerne for at bringe uddan- nelse og efteruddannelse i »fokus i en pragmatisk samfundsvision« skal etableres, hvilket er hvidbog- ens store politiske bidrag til nutidens og fremtidens Europa. 2. Generelle bemærkninger I sin udtalelse om hvidbogen »Undervise og lære 2. 1. — På vej mod det kognitive samfund« skriver ØSU bl. a. — Det anser hvidbogen »for et oplæg af meget stor værdi for debatten om problemerne i dagens og fremtidens Europa«. — Det synes endvidere, »at hvidbogen giver en god beskrivelse af udviklingstendenserne i økonomien og samfundet i Europa, samt af de krav, der må være opfyldt, for at overgangen fra det nuværende samfund til det kognitive samfund kan foregå gnidningsløst«. — Og det gør opmærksom på, at »målsætningen om etableringen af det kognitive samfund ikke opfyldes gennem isolerede tiltag, strategier og bestræbelser i de enkelte medlemsstater. Omvendt kan de heller ikke opfyldes gennem drøftelser, bestræbelser og beslutninger på topniveau. Det kan kun ske gennem en samlet, bevidst og systematisk indsats i samfundet som helhed. Indsatsen må koordineres af en fælles og accepteret instans, gennem fælles og accepterede procedurer for bilæggelse af tvister, ligesom delmål- sætningerne må være fælles, gennemsigtige og alment accepterede. En sådan samordning af indsatsen med henblik på etableringen af det kognitive samfund må være en opgave for EU og dens institutioner, dvs. især Kommissionen«. 2. 2. ØSU udtrykker tilfredshed med, — at Kommissionen — i modsætning til hvad den plejer — har udgivet en meddelelse om reaktionen på hvidbogen og forslagene til foranstaltninger i denne, hvilket er al ære værd, — at resultaterne af debatten bekræfter de generelle bemærkninger såvel som mange af de særlige be- mærkninger og synspunkter, som det fremsatte i udtalelsen om hvidbogen. 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/63 2. 3. Det insisterer dog på, — at der er gået for kort tid, siden hvidbogen blev udgivet, til at man kan uddrage nogle endegyldige konklusioner, — at det fortsat er nødvendigt, at kredse, der allerede er bevidste om disse spørgsmål, medvirker til at udstrække debatten til en større og større del af samfundet — stadig med Kommissionen som ansvarlig og gennem konkrete foranstaltninger. Efter ØSU’s mening er klimaet allerede egnet og 2. 4. vilkårene gunstige i medlemsstaterne. De samfundsgrup- per og enkeltpersoner, der har deltaget i debatten, opfatter allerede hvidbogen som et referencepunkt og en kilde til inspiration, hvad angår argumenter og ønsker til fremtidens uddannelse og efteruddannelse, og som et pejlepunkt ved overgangsfasen til informationssamfun- det. Dette forhold bør Kommissionen straks vide at drage fuld fordel af. 2. 5. ØSU er enig i, hvad Kommissionen skriver i sin meddelelse om, at debatten har bekræftet de store tematiske linjer og målsætninger. Det er enig i vurderin- gen af de økonomiske aspekter og konsekvenser af forholdet mellem grunduddannelse, efteruddannelse og beskæftigelse, og i, at det i forbindelse med udformning- en af uddannelses- og efteruddannelsesprogrammer er nødvendigt med en samlet vurdering af uddannelsens og efteruddannelsens uddannelsesmæssige, følelsesmæssi- ge, moralske, åndelige og kulturelle aspekter. 2. 6. 3. En sådan politik består i: reel og almen udbre- delse af begrebet »livslang efteruddannelse«, garanteret adgang for alle EU-borgere til anvendelse og udnyttelse af de nye informations- og kommunikationsteknologier og mere generelt etablering af betingelserne for, at borgerne skridt for skridt kan tilegne sig videnssam- fundet. 2. 6. 4. Efter ØSU’s vurdering er det en forudsætning for, at denne politik kan krones med held, at der samarbejdes mellem centrale og decentrale instanser (EU, medlemsstaterne og det lokale styre), mellem privatpersoner og samfundet og mellem den offentlige og den private sektor. 2. 6. 5. ØSU mener endvidere, at Kommissionen sam- men med de andre EU-institutioner skal påtage sig rollen som primus motor i forbindelse med igangsættelsen og gennemførelsen af den proces, der skal føre til grundlæggelsen af »den europæiske vidensunion«. 2. 7. Hvad angår de nødvendige ressourcer til udvik- ling af programmer for overgangen til videnssamfundet understreger ØSU, at 2. 7. 1. det anser den politiske vilje til at finansiere og udvikle programmer for overgangen til videnssamfundet for at være det vigtigste politiske valg, som Den Europæiske Union, medlemsstaterne og de regionale myndigheder for øjeblikket står over for at træffe; 2. 7. 2. det for at virkeliggøre denne politik er nødven- digt, at alle samfundsorganisationer i EU opfordres til at udfylde netop deres betydningsfulde mission. Den offentlige og den private sektor, arbejdsmarkedets par- ter, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, virk- somheder og eksperter, lærere og personer, der beskæfti- ger sig med disse spørgsmål i ikke-statslige organisatio- ner, kan alle bidrage i ord og gerning i overgangsfasen. 2. 6. ØSU peger på ny på de farer, der ligger i overgangsfasen frem mod en ny verden med ubegrænset adgang til viden, lynhurtig overførsel af data og helt anderledes kommunikationsvilkår og -midler. 3. Særlige bemærkninger Fremkomsten og udviklingen på nationalt såvel 2. 6. 1. som på overnationalt niveau af nye, betydningsfulde skillelinjer, fx mellem dem, der sidder inde med viden, og dem, der ikke gør, kan meget vel blive resultatet, hvis man ikke i den nuværende situation intensiverer bestræbelserne på, at alle EU-borgere så vidt muligt skal have del i overgangsprocedurerne. Med hensyn til de forsøg, som blev foreslået i hvidbogen, og med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse gør ØSU opmærksom på følgende: 3. 1. Første mål: Anerkendelse af kompetence og prin- cippet om »det personlige kompetencebevis« 3. 1. 1. Det første generelle mål i hvidbogen lød »Til- skynde til tilegnelse af ny viden«. Følgende foranstalt- ninger blev foreslået til støtte for dette mål: 2. 6. 2. Dette er også grunden til, at ØSU insisterer sådan på behovet for her og nu at føre en politik, der forhindrer marginalisering af store dele af befolkningen, navnlig højrisikogrupper, som af den ene eller anden grund ikke har adgang til moderne teknologi og dermed til ny viden. — Anerkendelse af kvalifikationer. — Bevægelighed. — Multimediesoftware i undervisningen. C 95/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 3. 1. 2. Hvad angår det første generelle mål gør ØSU i sin udtalelse om hvidbogen bl. a. opmærksom på: — at det er enigt med Kommissionen i, at fremkomsten af det kognitive samfund betyder, at der skal tilskyn- des til erhvervelse af ny viden, — at den europæiske uddannelsesdimension som sup- plement til de nationale uddannelsessystemer åbner nye horisonter, idet ØSU fuldt ud støtter Kommissio- nens opfordring til medlemsstaterne om at oprette såkaldte »videnressourcecentre«, nye måder at an- erkende kompetence på, fremme mobilitet og indføre ny kommunikationsteknologi til undervisningsbrug. Hvad angår de foranstaltninger, som Kommissionen foreslår på EU-niveau, skriver ØSU følgende i sin udtalelse om hvidbogen: — det er principielt enigt i, at der bl. a. er behov for en anden (enkel og moderne) tilgang til spørgsmålet om anerkendelse af kvalifikationer, og for at indføre en specifik EU-procedure. Det peger dog på, at man skal være omhyggelig med at give reel og egentlig garanti for de gyldige kundskaber og færdigheder, og understreger, at arbejdsmarkedets parter kan spille en central rolle i den forbindelse; — de hidtidige erfaringer fra ERASMUS-programmet har vist den store nytte af studerendes mobilitet. ØSU foreslår enten større bevillinger eller en bedre udnyttelse af de eksisterende for at give flere stude- rende mulighed for at tage del i de pågældende programmer. ØSU foreslår desuden, at der udformes et særligt mobilitetsprogram for uddannelsessøgende inden for erhvervs- og lærlingeuddannelserne; — hvad angår »Multimediesoftware til undervisnings- brug« er det efter ØSU’s mening på tide, at Fæl- lesskabet overvinder de hindringer, der muligvis eksisterer, og træffer afgørelser om erhvervelse af europæiske multimedier til undervisningsbrug og efteruddannelse af lærere i ny teknologi, så de bliver i stand til at anvende dem og undervise andre i deres brug. 3. 1. 3. I meddelelsen om reaktionen på hvidbogen »Undervise og lære — På vej mod det kognitive samfund« begrænses det første generelle mål til anerkendelse af færdigheder og indførelse af princippet om »det personlige kompetencebevis«. Selv inden for denne begrænsede aktionsramme for hvidbogens første gene- relle mål har debatten dog vist, at der eksisterer forbehold og modsætningsforhold hvad angår anerkendelsen af færdigheder, der ligger uden for uddannelsessystemet, især gennem en automatisk gyldighedsprocedure med anvendelse af informationsteknologi og multimedier. ØSU noterer sig dog med tilfredshed, at Kommissionen gennemfører forsøg med anerkendelse af grundlæggende færdigheder inden for fx. matematik, fysik og sprog, af tekniske og erhvervsmæssige færdigheder inden for fx bankvæsen, jura og formidling samt af nøglefærdigheder og tværfaglige færdigheder. 3. 1. 4. ØSU, der i princippet er enig med Kommissio- nen, når det gælder anerkendelse af færdigheder, ønsker dog at pege på den måde, hvorpå man fremmer idéen. ØSU anser det for positivt, at Kommissionen i sin meddelelse skriver, at »formålet med anerkendelse af kompetence er ikke, at den skal træde i stedet for det traditionelle eksamensbevis, og heller ikke at den skal devaluere skolesystemets kvalifikationsbeviser. Og hen- sigten er slet ikke at skabe et nyt europæisk bureaukratisk system. « ØSU foreslår, at man fortsætter dialogen med henblik på at rydde alle de misforståelser, som er opstået, af vejen og stræbe efter at nå til enighed især om et system for anerkendelse af færdigheder, der kan accepteres af alle ansvarlige instanser på området. Samtidig foreslår det, at dialogen åbnes for bredere kredse i samfundet, således at procedurens indhold og form opnår samfundets accept. En sådan accept er en forudsætning for at tage brodden af enhver modstand fra forskellige sekundære interessegrupper, og således for, at man — skridt for skridt — finder frem til løsninger, der kan godtages af alle. 3. 2. Andet mål: Tættere forbindelse mellem skole og virksomhed og udvikling af lærlingeuddannelse 3. 2. 1. Hvidbogens andet generelle mål er »tættere forbindelse mellem skole og virksomhed«. Dette mål udspringer af et stadig stærkere krav om at knytte skolen til virksomhederne, idet disse komplementerer hinanden med henholdsvis viden og beskæftigelse. Som betingelser for en tættere forbindelse mellem skole og virksomheder nævner hvidbogen: — at uddannelsessystemet skal åbnes i forhold til arbejdslivet; — virksomhedernes engagement i uddannelserne, ikke blot for egne lønmodtagere, men også for unge og voksne; — udvikling af samarbejdet mellem undervisningsinsti- tutioner og virksomheder. Den tættere forbindelse skal ifølge hvidbogen etableres via aktioner inden for: — lærlingeuddannelsen; — efteruddannelsen. 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/65 3. 2. 2. I sin udtalelse om hvidbogen pegede ØSU på den betydning, som forbindelsen mellem skole og arbejdsliv har for overgangen til videnssamfundet. Det understreges, at denne forbindelse skal være til fordel for begge parter (skole og virksomhed), og navnlig opfordres de små og mellemstore virksomheder til at få øjnene op for, »hvad uddannelse af høj kvalitet betyder for deres produkters konkurrenceevne, omsætning og kvalitet«, og for, »at. de generelt bliver nødt til at investere i uddannelse«. ved hjælp af denne lettere kan gennemføre gensidig anerkendelse af kompetence samt fremme mobilitet og alt i alt bidrage til en forbedring af lærlingeuddannelsen — så længe EU-foranstaltninger supplerer og ikke træder i stedet for de nationale systemer, og EU-programmerne virkelig opfylder eksisterende behov. ØSU gør opmærk- som på, at der i praksis indtil videre ikke er sket ret meget hvad angår udviklingen af lærlingeuddannelsen på EU-niveau, og at de bevillinger, der er afsat til formålet, er for små. I Kommissionens meddelelse (den, som denne 3. 2. 3. udtalelse handler om) anføres blandt de første konklusio- ner fra debatten om hvidbogen: — at idéen om en tættere forbindelse mellem skole og erhvervsliv opnår generel tilslutning. Det drejer sig dog ikke om »mekanisk at tilpasse de forskellige uddannelsesretninger til erhvervslivets krav«; — at der har været positive tilkendegivelser over for idéen om en europæisk ramme for lærlingeuddannel- sen for dermed at skabe en reference for europæisk målestok og fremme mobiliteten og lærlingeuddan- nelsernes kvalitet; — at det desuden gælder om at styrke og definere forudsætningerne for, at det pædagogiske partner- skab, som er grundlaget for lærlingeuddannelsen, kan krones med held. Med hensyn til gennemførelsen af mål 2 nævner Kommis- sionen i sin meddelelse: — udvikling af relevante tværnationale programmer, navnlig rettet mod de unge (unge lønmodtagere, unge under lærlingeuddannelse og elever); — støtte til udvikling af lærlingeuddannelse og uddan- nelse med praktik/teori på de videregående uddan- nelser; — støtte til udstationering af 500 lærere i virksomheder for at styrke båndene mellem den almene undervis- ning og erhvervslivet. Blandt ØSU’s specifikke bemærkninger vedrø- 3. 2. 4. rende forbedringer af den faglige efteruddannelse, frem- me og modernisering af lærlingeuddannelsen og uddan- nelse med praktik/teori i udtalelsen om hvidbogen »Undervise og lære: på vej mod det kognitive samfund« står, at det er nødvendigt med en holdningsændring såvel hos arbejdsmarkedets parter som i skolen, hvis man vil skabe tættere forbindelse mellem skole og virksomhed. Derfor støtter ØSU Kommissionens forslag og tiltag, som netop sigter mod at ændre den nuværende holdning og præmiere en adfærd, som kreativt og dialektisk befordrer en tættere forbindelse. Endelig peger ØSU på, at formålet med at forbedre den faglige efteruddannelse og udvikle lærlingeuddannelsen og uddannelse med praktik/teori på EU-niveau er at styrke Europas muligheder for at reagere på udviklingen og forbedre konkurrenceevnen samt at give europæerne bedre mulighed for at leve op til det fremtidige informa- tionssamfunds krav. Dette mål har efter ØSU’s mening stor betydning og værdi for Europas fremtidsudsigter generelt, og det anmoder derfor Kommissionen om at intensivere sine bestræbelser på at løsrive såvel målsætninger som strategien til opfyldelse af disse målsætninger fra enhver form for dogmatisk stillingta- gen. Det er på den baggrund positivt, at Kommissionen i sin meddelelse præciserer, »at der ikke findes en model for lærlingeuddannelsen, som bør betragtes som den eneste uddannelsesretning mod erhvervsuddannelse«. 3. 3. Tredje mål: Bekæmpelse af udstødelse gennem undervisning og uddannelse 3. 3. 1. Hvidbogens tredje mål lyder: »Bekæmpelse af udstødelse gennem undervisning og uddannelse«. Kommissionens begrundelse for at vælge dette mål er, at mange befolkningsgrupper udstødes af arbejdsmarkedet med marginalisering til følge. EU’s og medlemsstaternes aktioner til bekæmpelse af disse fænomener er ifølge Kommissionen mange og betydningsfulde. Kommissio- nen foreslår at supplere disse foranstaltninger med: — en skole, der giver unge en ny chance (1), og — en frivillig europæisk tjeneste. 3. 3. 2. ØSU skriver i sin udtalelse om hvidbogens tredje mål: — Det er enigt i, at det er nødvendigt at give unge, som er blevet udelukket fra skolesystemet — eller ser ud til at være det — en ny chance for at blive integreret Med hensyn til den faglige efteruddannelses og lærling- euddannelsens EU-dimension er ØSU enig i, at man (1) Efter ØSU’s mening vil det være bedre at tale om »uddannel- se, der giver en ny chance«. C 95/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 i samfundet, og det anser Kommissionens forslag om at gøre »skolen, der giver de unge en ny chance« for »en både ønskværdig og til en institution, acceptabel løsning«. — ØSU er ikke tilfreds med det tempo, hvormed Kommissionen lancerer programmet, selv om den har haft held med at få det godkendt af alle deltagere i programmet. — Det påpeger behovet for et smidigt uddannelsessy- stem, der kan give »en ny chance« også til voksne med et forbygge lavt uddannelsesniveau for at risikoen for, at disse marginaliseres alene af den grund. — Det anser kun skolen, der giver en ny chance, for et alternativ, idet det gør opmærksom på, at det er vigtigt at styrke grundskolen. — Det henviser til udtalelsen om en frivillig europæisk volontørtjeneste for unge (1). I meddelelsen om reaktionerne på hvidbogen 3. 3. 3. skriver Kommissionen først, at udstødelse bør bekæmpes med alle midler, og præciserer derefter pilotprojektet med skolen, der giver unge en ny chance. Det præciseres ligeledes, at formålet med dette pilotprojekt ikke er at »betvivle, at den almene skole er i stand til at modtage alle børn«, endsige behovet for »at forbedre kvaliteten af grundundervisningen og grunduddannelserne for at undgå situationer, hvor elever tabes eller lider nederlag«. Formålet er at genintegrere unge, der har store problemer efter at have afsluttet den obligatoriske skoleuddannelse, socialt og økonomisk, hvilket kræver partnerskaber på lokalt niveau af alle de aktører, der beskæftiger sig med de unges problemer, såvel som af offentlige og private virksomheder. Kommissionen mener, at projektets succes ligger i oprettelsen og anvendelsen af et omfattende net til udveksling af relevante erfaringer mellem medlemssta- terne. 3. 3. 4. Hvad angår det tredje generelle mål: bekæmpel- se af udstødelse gennem undervisning og uddannelse gør ØSU opmærksom på følgende: — ØSU anser det for betydningsfuldt, at Kommissionen præciserer, hvad den forstår ved »skolen, der giver unge en ny chance«, hvem denne henvender sig til, hvordan den skal gøre dette, og hvordan forholdet mellem denne og det almindelige uddannelsessystem skal være. ØSU forudser dog problemer i den del af programmet, som implicerer et samarbejde mellem disse skoler og arbejdsmarkedets parter. ØSU beder derfor Kommissionen sørge for, at arbejdsmarkedets parter inddrages i og får medansvar for ordningen gennem klare og alment accepterede procedurer. — Selv om ØSU er tilhænger af, at der oprettes skoler, som giver de unge en ny chance, mener det ikke, at man kan tale om bekæmpelse af social udstødelse ved hjælp af uddannelse og efteruddannelse med tiltag af denne størrelsesorden (målt efter antallet af skoler og de med programmet forbundne om- kostninger). Egentlig bekæmpelse forudsætter mo- dernisering og en samlet forbedring af uddannelses- systemerne, så disse forebygger og forhindrer margi- nalisering af enkeltpersoner og samfundsgrupper. Kommissionen bør udnytte sin fremtrædende stilling til at insistere på dette forhold. — Sidst men ikke mindst er ØSU overrasket over, at den europæiske frivillige tjeneste for unge slet ikke er nævnt i Kommissionens meddelelse. 3. 4. Fjerde mål: Beherskelse af tre fællesskabssprog og udvikling af et europæisk kvalitetsmærke 3. 4. 1. skelse af tre fællesskabssprog«. Det fjerde generelle mål i hvidbogen er »beher- I henhold til dette mål bør EU-borgerne kunne flere fællesskabssprog for at få gavn af de beskæftigelsesmu- ligheder og personlige muligheder, som et indre marked uden grænser giver. Til dette formål foreslås det, at der undervises i to fællesskabssprog ud over modersmålet. Undervisningen i første fremmedsprog bør begynde allerede i førskolealderen, idet den systematiske un- dervisning dog først bør begynde i folkeskolen. Indlærin- gen af det andet fremmedsprog bør begynde efter syvende klasse, således at alle EU-borgere i løbet af deres skoletid vil lære to fællesskabssprog ud over deres eget modersmål. I hvidbogen foreslås følgende støtteaktioner på euro- pæisk plan: — indførelse af et europæisk kvalitetsmærke, (1) EFT C 204 af 15. 7. 1996. — støtte til udveksling af undervisningsmateriale til sprogundervisning af forskellige grupper, 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/67 — tilskyndelse til tidlig undervisning i fællesskabssprog og navnlig til udveksling af pædagogisk materiale og erfaringer. 3. 4. 2. ØSU påpeger i sin udtalelse om hvidbogen, at europæernes kommunikations- og sprogproblemer må løses. Det gør dog samtidig opmærksom på, at den sproglige mangfoldighed i Europa er af uvurderlig kulturel værdi. mennesker og for forståelse af de regler, som er grundlaget for ethvert system. Derfor bør Kommis- lyset af de krav, som det kommende sionen i videnssamfund vil stille, undersøge og påvise, hvor en stor del af europæerne har problemer med hensyn til modersmålsundervisningen. Kommissionen bør afdække årsagerne hertil og foreslå løsninger på problemet. Det giver sig selv, at et godt greb om modersmålet også gør det lettere at lære at kommunikere på andre sprog, På denne baggrund bifalder ØSU målsætningen om, at alle europæere skal kunne kommunikere på to fællesskabssprog ud over deres eget — selv om det finder målsætningen ambitiøs, idet det samtidig knytter forsvaret af den sproglige mangfoldighed i Europa sammen med fremme af den idé, at undervisningen i visse fag efter syvende klasse skal foregå på første fremmedsprog. 3. 4. 3. I Kommissionens meddelelse om reaktionerne på hvidbogen påpeges det på den ene side, hvor vigtigt det er, at alle EU-borgere kan kommunikere på to fællesskabssprog ud over deres eget for at fremme en europæisk bevidsthed og lette adgangen til beskæftigelse. På den anden side henvises til de forbehold, som er fremkommet under debatten: vil hele indsatsen være skadelig for den nødvendige gode indlæring og anvendel- se af modersmålet. Man har ligeledes udtrykt tvivl om, hvorvidt det europæiske kvalitetsmærke ikke i sidste ende snarere vil bidrage til at cementere eksisterende uligheder på dette område end til at afskaffe dem. Denne skepsis har fået Kommissionen til at foreslå, at kvalitetsmærket kun skal tildeles nyskabende initiativer inden for fremmedsprogsundervisning — et forslag, som Rådet allerede vedtog på mødet den 6. maj 1996. Herudover påvistes under debatten en række problemer for lærere, elever (unge såvel som voksne) og un- dervisningsmidler til sprogundervisning (navnlig ny informationsteknologi). Disse problemer tager Kommis- sionen op, eller rettere sagt, agter Kommissionen at tage op på grund af deres betydning og omfang. 3. 4. 4. Med hensyn til resultaterne af Kommissionens indsamling af meningstilkendegivelser og dens aktioner til støtte for det fjerde mål: beherskelse af tre fællesskabs- sprog og udvikling af et europæisk kvalitetsmærke mener ØSU (ud over hvad det allerede har anført i sin udtalelsen om hvidbogen): — at korrekt mundtlig og skriftlig tilegnelse af ens eget modersmål principielt må være det vigtigste mål. Beherskelse af modersmålet er bl. a. ensbetydende med evne til at formulere og videreføre kulturelle værdier, hvilket vil sige komplekse intellektuelle funktioner (og ikke bare menneskelige funktioner). Et godt kendskab til modersmålet er med andre ord en forudsætning for ægte kommunikation mellem — at hvidbogens mål om at sætte alle europæiske borgere i stand til at kommunikere på to fællesskabs- sprog ud over deres modersmål, nok er et vigtigt, men også et meget ambitiøst mål. Denne indvending skal ikke forstås som en kritik af målsætningen som sådan. Den betyder blot, at det vil kræve en stor arbejdsindsats og koordinerede bestræbelser at indfri den, — at en af disse bestræbelser må bestå i at udforske problemet, dvs. at finde ud af, hvori problemet ligger og at påvise dets bestanddele. Definitionen af begreber som fx »beherskelse af et sprog« og statistik, fx vedrørende antallet af europæere, der kan et andet eller et tredje fællesskabssprog, hører med til de delproblemer, som Kommissionen bør forske i og udbrede kendskabet til, — at en anden af disse bestræbelser vedrører integratio- nen af fremmedsprogsundervisning i de nationale uddannelsessystemer. En sådan integration kan lige- ledes fremmes gennem bilaterale aftaler mellem medlemsstater, hvis befolkninger taler forskellige sprog. Gennem aftaler af denne art kan man medvirke til at bevare Europas mange sprog og flerkulturelle karakter, idet man samtidig fremmer borgernes beskæftigelsesmuligheder og deres følelse af at være europæiske statsborgere. 3. 5. Femte mål: Lige behandling af fysiske investerin- ger og investeringer i erhvervsuddannelse 3. 5. 1. Ordlyden af hvidbogens femte generelle mål fremgår af ovenstående overskrift. Hensigten med mål- sætningen er, at uddannelse og efteruddannelse skal betragtes som en investering i stedet for en løbende udgift. En sådan synsvinkel er en forudsætning for, at C 95/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 uddannelse og efteruddannelse ikke i så høj grad underlægges konjunkturudviklingen og svingninger i aktivitetsniveauet. På denne baggrund og i erkendelse af, at investering i kompetence er en central faktor for konkurrenceevnen og erhvervsegnetheden, foreslår Kommissionen: — at konsolidere de midler, som alle beslutningstagere er blevet enige om at yde til almen uddannelse og erhvervsuddannelse — hvilket forudsætter, at de måles — at udvikle ordninger til direkte og indirekte tilskyndelse til øgede investeringer i menneskelige ressourcer og at forbedre ordninger til bogføring og udgiftskontrol; — en løsning på logistik- og beskatningsproblemer i forbindelse med udgifter til erhvervsuddannelse. 3. 5. 2. ØSU skriver i sin udtalelse om hvidbogen bl. a. om det femte generelle mål: — at det anser det for en central pligt for såvel medlemsstater som EU at opmuntre borgerne (både de unge og de voksne, og uanset om disse er arbejdstagere eller ej) til fortsat investering i viden og færdigheder, — at det endvidere anser det for en vigtig pligt for virksomhederne af hensyn til deres egen fremtid og deres produkters konkurrenceevne at beskæftige sig med hele spørgsmålet om investeringer i forskning, viden og færdigheder, — at det er enigt med Kommissionen i, at midlerne til uddannelse og efteruddannelse skal konsolideres, samt at EU, dvs. især Europa-Kommissionen, har en vigtig rolle at spille i forbindelse med opfyldelsen af det femte generelle mål. I meddelelsen om reaktionen på hvidbogen 3. 5. 3. anfører Kommissionen som de første resultater af debatten om det femte generelle mål: — at målsætningen er blevet positivt modtaget, for så vidt som alle indser nødvendigheden af at føre en ny politik vedrørende investering i viden og kompe- tence, — at udgifterne mellem de forskellige aktører må fordeles på en anden måde, og at der skal etableres et nyt forhold mellem kapital og arbejde, — at det er nødvendigt med en ændring af indfaldsvin- kel, fremgangsmåde og endog mentalitet i virksom- heder og hos beslutningstagere i forbindelse med offentlige og private investeringer med henblik på lige behandling af immaterielle investeringer, der får stadig større betydning i den moderne økonomi. Om denne tilgang til mål fem skriver Kommissionen: — at der er taget et vigtigt skridt med alle medlemssta- ternes enighed om at deltage i udgivelsen af den første publikation, der ved en sammenligning fremlægger forskellige finansieringsspørgsmål i forbindelse med forskellige undervisningsniveauer, — at der herudover skal fastlægges en regnskabs- og skattemæssig behandling, så medlemsstaterne kan fremme investeringerne i uddannelse, — at der skal foretages en cost-benefit analyse af erhvervsuddannelse. 3. 5. 4. ØSU betegnede i sin udtalelse om hvidbogen det femte generelle mål: lige behandling af fysiske investeringer og investeringer i erhvervsuddannelse som det, der måske er længst væk og sværest at realisere, fordi det forudsætter en ændring af århundredgamle holdninger, som ikke er befordrende for en rundhåndet politik for investeringer i uddannelse og efteruddannelse. Efter at dette er sagt, ønsker ØSU dog at udtrykke sin tilfredshed med resultatet af debatterne om dette emne. ØSU anser det for en god udvikling for uddannelses- og efteruddannelsesperspektiverne, dels at målet har vundet almindelig accept, og dels at meningstilkendegivelserne har været positive hvad angår: — en anden fordeling af udgifterne mellem de forskellige aktører, — etablering af et nyt forhold mellem kapital og arbejde, — behov for en ændring af indfaldsvinkel, fremgangs- måde og endog mentalitet med henblik på lige behandling af immaterielle investeringer. ØSU synes også, at Kommissionens metoder til at fremme opfyldelsen af dette mål er gode. Medlemsstaternes accept af Kommissionens forslag om en sammenlignende undersøgelse vedrørende finansie- ringen af de forskellige uddannelsesniveauer er et skridt fremad og vil tilføre uddannelserne ny dynamik. Det samme gælder såvel undersøgelsen af den regnskabs- og skattemæssige behandling, der anvendes i medlemslan- dene til at fremme investeringer i efteruddannelse, som cost-benefit-undersøgelsen af erhvervsuddannelse. Efter ØSU’s mening kan en sådan udvikling danne basis for en politik for investeringer i uddannelse og efteruddannelse — dvs. en politik, der ikke kæder 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/69 udgifterne til uddannelse og efteruddannelse sammen med politisk-økonomiske konjunkturer, en politik, hvor investeringer i uddannelse og efteruddannelse betragtes som lige så vigtige som investeringer i produktion, og sidst men ikke mindst en politik, som forbedrer Europas og europæernes konkurrenceevne, samtidig med at den gør europæerne bevidste om deres historie, værdier og fremtidsudsigter. Bruxelles, den 28. januar 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 85/374/EØF af 25. juli 1985 om tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om produktansvar« (1) (98/C 95/17) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 30. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgs- mål, som udpegede Bernardo Herna´ndez Bataller til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. januar 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 351. plenarforsamling af 28. og 29. januar 1998, mødet den 29. januar 1998, med 99 stemmer for, 14 imod og 7 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. I Rådets direktiv 85/374/EØF af 25. juli 1985 om tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om produktansvar (2) er landbrugsråvarer og produkter hidrørende fra jagt undtaget fra definitionen af begrebet »produkt«. »Land- brugsråvarer« defineredes i den forbindelse som produk- ter fra jordbrug, husdyrbrug samt fiskeri med undtagelse af produkter, som har undergået en første forarbejdning. 1. 2. Undtagelsen af landbrugsråvarer figurerede ikke i Kommissionens oprindelige direktivforslag, men under behandlingen blev den indføjet på anmodning af Europa- Parlamentet. 1. 3. Direktiv 85/374/EØF fastlægger en ramme for regulering af producentens ansvar for skade, der forårsa- (1) EFT C 337 af 7. 11. 1997, s. 54. (2) EFT L 210 af 7. 8. 1985. ges af en defekt ved hans produkt, efter følgende retningslinjer: — der fastlægges et objektivt ansvar, dvs. at skylds- spørgsmålet ikke har relevans. Den skadelidte skal følgelig føre bevis for skaden, defekten og årsagsfor- bindelsen, men producentens skyld skal ikke bevises; — et produkt lider af en defekt, når det ikke frembyder den sikkerhed, som med rette kan forventes under hensyntagen til alle omstændigheder, navnlig pro- duktets præsentation, den anvendelse af produktet, som med rimelighed kan forventes, tidspunktet, hvor produktet er bragt i omsætning. Et produkt anses ikke for at lide af en defekt, blot fordi der senere er bragt et bedre produkt i omsætning; — ved »skade« forstås personskade, herunder død, eller skade på eller ødelæggelse af en anden ting end selve det defekte produkt, med fradrag af en selvrisiko på 500 ecu;


eurovoc_concepts:
CCT duties
import
import price
molasses

formats: pdf print

text: 29. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 210/98 af 28. januar 1998 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 juni 1981 om den fælles markedsordning for af 30. sukker (1), (EF) nr. 1599/96 (2), ved forordning senest ændret under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbe- stemmelser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om ændring af forordning (EØF) nr. 785/68 (3), særlig artikel 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handelskva- litet, eller når den i tilbuddet nævnte pris kun vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet; der skal heller ikke tages hensyn til tilbudspriser, som ikke kan anses for repræsentative for markedets faktiske udvikling; for at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forord- ning (EØF) nr. 785/68; undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris; I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræsen- tative pris«, fastsættes i overensstemmelse med Kommis- sionens forordning (EØF) nr. 785/68 (4); denne pris fast- sættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning; når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95; såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told; den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam; denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af note- ringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten; standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68; ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet skal der tages hensyn til samtlige oplys- ninger om tilbud på verdensmarkedet, om konstaterede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købe- kontrakter indgået i den internationale samhandel, som Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ; ved denne konsta- tering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræ- sentativt for markedets faktiske tendens; anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført til nærværende forordning; i bilaget de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (4) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 29. januar 1998. L 22/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 1. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen BILAG til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KN-kode Repræsentativ pris i ecu pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Told, i ecu der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,93 10,28 (cid:190) (cid:190) 0,28 0,00 (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation (EC) amending Council Regulation (EEC) No 1210/90 of 7 May 1990 on the establishment of the European Environment Agency and the European Environment Observation Network'

eurovoc_concepts:
EU office or agency
European Environment Agency
budgetary discharge
financial control
information network

text: C 95/4 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 3. 5. Article 8 3. 7. Article 10 Explicit provision should be made for rigorous 3. 5. 1. respect for the confidentiality of data and the utmost discretion regarding research under way. For investigational medicinal products, 3. 7. 1. it would seem best to use the provisions on Good Manufac- turing Practice (Directive 91/356/EEC) (1). 3. 6. Article 9 3. 8. Article 13 3. 6. 1. In cases where a trial is suspended or prohibited, the Member State should inform not only the Com- mission and the other Member States, but also the sponsor, before taking any decision. 3. 8. 1. and definitions be made consistent with the ICH text. The Committee recommends that procedures (1) OJ L 193, 17. 7. 1991. Brussels, 28 January 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) amending Council Regulation (EEC) No 1210/90 of 7 May 1990 on the establishment of the European Environment Agency and the European Environment Observation Network’ (98/C 95/02) On 18 November 1997 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 130s of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Protection of the Environment, Public Health and Consumer Affairs, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 6 January 1998. The rapporteur, working without study group, was Mrs Sa´nchez Miguel. At its 351st plenary session (meeting of 28 January 1998), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 109 votes, with three abstentions. 1. Introduction 1. 1. In application of the principle of transparency in the budgetary workings of EU bodies, the Commission proposes to amend nine regulations covering the so- called ‘second-generation’ agencies which, when created, were given different budgetary rules to those in force for the ‘first-generation’ agencies. The first-generation agencies (1) have a budget 1. 2. management and approval system under which the (1) Bodies set up in 1975: CEDEFOP (Thessaloniki) and the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (Dublin). European Parliament grants discharge to the Manage- ment Board, after consulting the Council. In the second- generation agencies (2), on the other hand, the Manage- ment Board grants discharge to the Executive Director, who is responsible for implementing the budget. After reviewing the operation of these second- 1. 3. generation agencies, once established in their functions, (2) The European Environment Agency, the European Train- ing Foundation, the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, the European Agency for Safety and Health at Work, the Translation Centre for Bodies of the European Union, the Office for Harmon- ization in the Internal Market, the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products, the Community Plant Variety Rights Office and the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia. 30. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 95/5 the Commission has concluded that the Regulations should be amended with regard to their budgetary discharge procedure. 2. General comments The Commission points out that the Parliament 2. 1. has called for greater budgetary control over the second- generation bodies; the reason for this proposal is not however explained. It may consequently be understood as a measure to harmonize the two systems, with a view to the Parliament gaining the power of discharge. 2. 2. The proposed amendments relate to: 2. 2. 1. The power of discharge, to follow the pro- cedure laid down in Treaty Article 206, under which the Parliament, after consulting the Council, grants discharge to the Management Board. 2. 2. 1. 1. A variant is introduced into the procedure for bodies which are entirely or largely self-financing from their own resources (1), to the effect that the Management Board grants discharge, on the recommen- dation of the Parliament. The Commission envisages regulating agencies’ 2. 2. 2. own resources by integrating them with the Com- munity’s own resources, having noted that some agencies are entirely or largely financed from their own resources. The difficulty lies in the fact that not all 2. 2. 2. 1. agencies with own resources obtain them in the same way: they may come from provision of consultation services, sale of publications or fees, etc. Nevertheless, (1) The Office for Harmonization in the Internal Market, the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products and the Community Plant Variety Rights Office. Brussels, 28 January 1998. as they are not profit-making bodies, they could set up reserves of these resources, provided that they do not exceed certain limits and that the Management Board, with the prior consent and approval of the Parliament, enters them in its accounts as such. 2. 2. 3. It is proposed that the Commission’s Financial Controller should perform the budgetary control func- tion for these agencies, thus complying with the principle of accounting independence and objectivity. 3. Specific comments 3. 1. The amendment to Regulation 1210/90 affects Article 13(2) and (4). The current system corresponds to the second-generation agency model, in which the Management Board grants discharge to the Executive Director and appoints the Financial Controller. 3. 2. The proposal introduces the system of a single discharge granted by the Parliament to the Executive Director on the recommendation of the Management Board. The ESC endorses the amendment insofar as it increases the objective nature of budgetary control, without the Management Board thereby losing any decision-making powers. 3. 3. Paragraph 2 is amended to the effect that the Commission’s Financial Controller is to be responsible for the control of the budget and expenditure. It should be pointed out that the European Environment Agency has already been doing this on a voluntary basis: in practice, therefore, there will be no change. The Agency’s willingness to submit its annual accounts for external control is thereby confirmed. To conclude, the ESC considers that any measure 3. 4. which further improves the current system and enables budgetary controls to be objective will help the proper functioning of Community bodies. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation (EC) on the recognition in intra-Community traffic of the distinguishing sign of the Member State in which motor vehicles and their trailers are registered'

eurovoc_concepts:
EU Member State
freedom of movement
marketing standard
motor vehicle
vehicle registration

text: C 95/32 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) on the recognition in intra-Community traffic of the distinguishing sign of the Member State in which motor vehicles and their trailers are registered’ (98/C 95/08) On 5 August 1997 the European Commission decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 75 of the Treaty, on the above-mentioned proposal. The Section for Transport and Communications, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 16 December 1997. The rapporteur was Mr Garcı´a Alonso. At its 351st plenary session of (meeting of 28 January 1998) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 111 votes to one, with three abstentions. 1. Introduction 1. 1. Free movement of persons and free movement of goods are fundamental rights of the European Union enshrined in the Treaties. 2. The Commission proposal 2. 1. Community law contains a range of provisions enabling motor vehicles to be driven freely throughout Community territory. 2. 2. However, other provisions under the Vienna Convention on road traffic (1), still apply in some Member States. (1) Convention on road traffic, Vienna, 8 November 1968, comprising the amendments which entered into force on 3 September 1993 — United Nations Economic Com- mission for Europe. Brussels, 28 January 1998. 2. 3. The aim of the proposal is to ensure that Member States, which under the provisions of Article 37 of the Vienna Convention, require vehicles registered in another Member State to display a distinguishing regis- tration sign when being driven in their territory, also recognize a distinguishing sign which meets the pro- visions laid down in the annex to the regulation. 3. Conclusion 3. 1. The Committee wholeheartedly supports the Commission proposal insofar as it assists road traffic and the free movement of persons within the Community and, by the same token, facilitates the completion of the single market. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: Reglamento (CE) n° 213/98 de la Comisión de 28 de enero de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 2190/96 en lo que respecta a algunas disposiciones del régimen de restituciones por exportación del sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
vegetable

text: L 22/8 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 1. 98 REGLAMENTO (CE) No 213/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 28 de enero de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CE) no 2190/96 en lo que respecta a algunas disposiciones del r(cid:130)gimen de restituciones por exportaci(cid:155)n del sector de las frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, de 28 de octubre de 1996, por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com ´un de mercados en el sector de las frutas y hortalizas (1), modificado (CE) no 2520/97 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 11 de su art(cid:146)culo 35, el Reglamento por Considerando que el Reglamento (CE) no 2190/96 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 610/97 (4), establece las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de restituciones por exporta- ci(cid:155)n del sector de las frutas y hortalizas; Considerando que no procede indicar varias veces los mismos datos en los certificados de exportaci(cid:155)n con fija- ci(cid:155)n anticipada de la restituci(cid:155)n; Considerando que, para que pueda aplicarse con eficacia el mecanismo de rechazo de las solicitudes de certificados del sistema B a partir de una determinada fecha del per(cid:146)odo de solicitud, es oportuno reducir los plazos esta- blecidos para las solicitudes de dichos certificados y para el env(cid:146)o de (cid:130)stas por los Estados miembros a la Comisi(cid:155)n; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de las frutas y hortalizas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 — Certificado v ´alido a partir del comienzo del per(cid:146)odo de validez) (fecha de — Licensen er gyldig fra (gyldighedsperiodens begyndelse) — Lizenz g(cid:129)ltig ab (Beginn der G(cid:129)ltigkeits- dauer) — Pistopoigtij ˜o isw ˜uom ap ˜o (gleqolgm˜ia ˜emaqngr isw ˜uor) — Licence valid from (date of commencement of validity) — Certificat valable (cid:133) partir du (date de d(cid:130)but de validit(cid:130)) — Titolo valido dal (data di decorrenza della validit(cid:133)) — Certificaat geldig vanaf (datum van begin van de geldigheidsduur) — Certificado v ´alido a partir de (data de in(cid:146)cio da validade) — Todistus voimassa (voimassaolon alkamis- p(cid:132)iv(cid:132)) alkaen — Licens giltig fr(cid:134)n (datum f(cid:148)r giltighetstidens b(cid:148)rjan)». b) Tras el apartado 5 se a ˜nadir ´a el apartado 5 bis siguiente: «5bis: El tipo de restituci(cid:155)n aplicable se indicar ´a en al casilla 22 del certificado de la forma siguiente: — Certificado con fijaci(cid:155)n anticipada de la restitu- ci(cid:155)n a un tipo de. ecus/t — Licens med forudfastsættelse af restitutionen til. ECU/ton El Reglamento (CE) no 2190/96 quedar ´a modificado como sigue: — Lizenz mit Vorausfestsetzung der Erstattung zum Satz von. ECU/t 1) El art(cid:146)culo 4 se modificar ´a de la forma siguiente: a) En el apartado 5, i) en el p ´arrafo segundo, las palabras «Hong Kong» se sustituir ´an por «Hong Kong SAR»; ii) el texto del p ´arrafo cuarto se sustituir ´a por el texto siguiente: «En los casos en que, a diferencia de lo dispuesto en el p ´arrafo primero, la fecha de comienzo del per(cid:146)odo de validez no coincida con el d(cid:146)a de la expedici(cid:155)n, dicha fecha se indicar ´a en la casilla 22 del certificado de la forma siguiente: (1) DO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (2) DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 41. (3) DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (4) DO L 93 de 8. 4. 1997, p. 16. — Pistopoigtij ˜o pqojahoqisl ˜o le epistqov ˜gr le posost ˜o. Ecu/t ˜omo — Licence with refund fixed in advance at ECU tgr. /t — Certificat avec fixation (cid:133) l’avance de la restitu- tion au taux de. (cid:130)cus/t — Titolo con fissazione anticipata della restitu- zione al tasso di. ecu/t — Certificaat met vaststelling vooraf van de resti- tutie op. ECU/ton — Certificado com prefixa(cid:135)˜ao da restitui(cid:135)˜ao (cid:133) taxa de. ecus/t — Todistus, jonka vientitueksi on vahvistettu ennalta. ecua/tonni — Licens med f(cid:148)rutfastst(cid:132)llelse av bidraget p(cid:134) ett belopp av. ecu/ton». 29. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/9 2) El art(cid:146)culo 5 se modificar ´a de la forma siguiente: Art(cid:146)culo 2 a) En el apartado 1, i) en el p ´arrafo primero las palabras «el quinto d(cid:146)a h ´abil» se sustituir ´an por «el segundo d(cid:146)a h ´abil»; ii) se suprimir ´a segundo; la segunda frase del p ´arrafo iii) en el p ´arrafo tercero, las palabras «Hong Kong» se sustituir ´an por «Hong Kong SAR». b) En el apartado 4, i) en el p ´arrafo primero, las palabras «El jueves de cada semana» se sustituir ´an por «El lunes y el jueves de cada semana»; ii) el texto del p ´arrafo segundo se sustituye por el texto siguiente: comunicaci(cid:155)n incluir ´a «Esta solicitudes v ´alidas que hayan llegado a los Estados miem- bros entre el d(cid:146)a de la ´ultima comunicaci(cid:155)n y el d(cid:146)a anterior al de la comunicaci(cid:155)n considerada. ». las Las solicitudes de certificados del sistema B correspon- dientes a exportaciones cuya declaraci(cid:155)n de exportaci(cid:155)n haya sido aceptada con anterioridad a la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento y que en esa fecha no hayan sido comunicadas a ´un a la Comisi(cid:155)n se transmiti- r ´an a (cid:130)sta como complemento de la comunicaci(cid:155)n dispuesta en el apartado 4 del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 2190/96. Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Las disposiciones del apartado 2 del art(cid:146)culo 1 ser ´an apli- cables a las declaraciones de exportaci(cid:155)n aceptadas desde la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento y a las comunicaciones que efect ´uen los Estados miembros a partir de esa fecha. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de enero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 195/98 van Helena TORRES MARQUES aan de Commissie. Geselecteerde projecten voor het Rafael- programma

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
cultural cooperation
cultural heritage
heritage protection
project evaluation

text: C 187/142 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 98 (98/C 187/218) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0167/98 van David Hallam (PSE) aan de Commissie (28 januari 1998) Betreft: Gebruik van smalle landweggetjes door (cid:132)4(cid:215)4(cid:148)-terreinauto(cid:146)s Beschikt de Commissie over informatie over gevaar voor vele oude landwegen in het Verenigd Koninkrijk als gevolg van toenemend gebruik van (cid:132)4(cid:215)4(cid:148)-terreinauto(cid:146)s voor race- en sportactiviteiten? Is het gebruik van (cid:132)4(cid:215)4(cid:148)-terreinwagens op soortgelijke wegen in andere EU-landen zoals Nederland of Frankrijk verboden, en zo ja onder welke omstandigheden? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (27 februari 1998) De Commissie beschikt niet over de gevraagde gegevens. (98/C 187/219) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0195/98 van Helena Torres Marques (PSE) aan de Commissie (28 januari 1998) Betreft: Geselecteerde projecten voor het Rafael-programma In Agence Europe van 29 december 1997 wordt gemeld dat de Europese Commissie 92 projecten heeft geselecteerd voor het behoud en de exploitatie van het cultureel erfgoed in het kader van het Rafael-programma voor 1997. Kan de Commissie mededelen welke Portugese projecten onder de 92 geselecteerde projecten vallen en hoeveel kredieten hiervoor zijn uitgetrokken? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (13 februari 1998) Van de 841 projecten die zijn ingediend met het oog op de toekenning van financie¤le steun door de Gemeenschap in het kader van het Raphae¤l-programma, zijn er 92 geselecteerd voor een totaalbedrag van 9. 416. 121 ecu. Op dit moment wordt bij de beoordeling van de projecten geen rekening gehouden met de vraag door welke lidstaat de aanvraag is ingediend. Relevant is dat het betrokken project het resultaat is van samenwerking tussen diverse partijen op basis van een bestaand en functionerend partnerschap waarin de Europese dimensie van het project tot uitdrukking komt. Elk project wordt namelijk door een culturele organisatie gecoo¤rdineerd en de betrokken organisatoren moeten kunnen aantonen dat culturele organisaties uit andere lidstaten of geassocieerde landen aan het project meewerken. Aan 18 van de voor 1997 geselecteerde projecten werken culturele organisaties uit Portugal mee. Van deze organisaties is er e·e·n belast met de coo¤rdinatie van een project. Het betreft het project (cid:132)Estudo da te·cnica da pintura portugesa do se·culo XVI(cid:148), dat is ingediend door het Instituto Jose· de Figueiredo uit Lissabon. Aan dit project is een totaalbedrag van 948. 125 ecu toegekend


title: WRITTEN QUESTION No. 14/98 by Gordon ADAM to the Council. Response of the Council to the Greenpeace paper on energy and the environment

eurovoc_concepts:
EU production
EU programme
action programme
energy policy
environmental policy
renewable energy

text: 22. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 196/107 (98/C 196/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-0014/98 fr(cid:229)n Gordon Adam (PSE) till r(cid:229)det (28 januari 1998) A¤mne: R(cid:229)dets svar p(cid:229) Greenpeaces skrivelse om energi och miljo¤ Skulle r(cid:229)det kunna upplysa om vilket svar Luxemburgs ordfo¤randeskap gav p(cid:229) Greenpeaces skrivelse om energi och miljo¤? I skrivelsen bega¤rde Greenpeace att EU skulle utveckla politiska (cid:229)tga¤rder fo¤r att begra¤nsa vidare exploatering av samtliga olje- och gasfyndigheter inom Europeiska unionen och Europeiska unionens territorier, fo¤rhindra exploatering och prospektering av olje- och gasfyndigheter inom Europeiska unionen och territorier utanfo¤r Europeiska unionen samt gradvis avveckla produktion och anva¤ndning av kol som energika¤lla. Skulle r(cid:229)det nu kunna ge ett svar p(cid:229) just dessa punkter? Svar (7 april 1998) R(cid:229)det erinrar om att det inte tar sta¤llning till dokument som la¤ggs fram utanfo¤r dess institutionella ram. R(cid:229)det a¤r angela¤get om att (cid:229)ter framh(cid:229)lla att det anser att fo¤rh(cid:229)llandet mellan energi och miljo¤ a¤r av sto¤rsta vikt och utgo¤r en central faktor vid val av energipolitik. R(cid:229)det har da¤rfo¤r fortlo¤pande studerat denna fr(cid:229)ga p(cid:229) grundval av kommissionens meddelanden och fo¤rslag. Detta a¤r bakgrunden till att r(cid:229)det den 18 december 1997 antog en resolution om en gemenskapsstrategi fo¤r att fra¤mja kraftva¤rme (1). R(cid:229)det fortsa¤tter fo¤r o¤vrigt sin reflexion p(cid:229) grundval av kommissionens vitbok som sa¤tter upp en strategi och en handlingsplan fo¤r gemenskapen d(cid:229) det ga¤ller fo¤rnybar energi. Vid sitt mo¤te den 11 maj 1998 kommer r(cid:229)det att ordna en offentlig debatt p(cid:229) temat energi och miljo¤. R(cid:229)det studerar ocks(cid:229) ing(cid:229)ende kommissionens fo¤rslag om ett fler(cid:229)rigt ramprogram fo¤r insatser inom energisektorn, i vilket hela problemsta¤llningen med gemenskapens insatser p(cid:229) energiomr(cid:229)det tas upp. (1) EGT C 4, 8. 1. 1998, s. 1 (98/C 196/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-0019/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Behov av att skydda uppgifterna i informationssystemet Schengen Enligt uppgifter i europeisk press har belgiska myndigheter i Bryssel arresterat och ha¤ktat en tja¤nsteman vid en sto¤denhet inom den belgiska polisen. Tja¤nstema¤nnen anklagas fo¤r att ha la¤ckt hemligsta¤mplade uppgifter ur informationssystemet Schengen till grupper av kriminella fr(cid:229)n bland annat Nederla¤nderna. Detta ger ocks(cid:229) europeisk press anledning att konstatera att informationssystemet Schengen inneh(cid:229)ller uppgifter om unionens medborgares rastillho¤righet, sexuella la¤ggning, politiska och religio¤sa o¤vertygelse samt ha¤lsotill- st(cid:229)nd. Hur sta¤ller sig Europeiska kommissionen officiellt till detta, p(cid:229) vilket sa¤tt har den reagerat eller a¤mnar den reagera p(cid:229) de ha¤r mycket allvarliga anklagelserna som direkt bero¤r de demokratiska friheterna och behovet av ett skyddat privatliv fo¤r EU:s medborgare?