title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 44/98 von Klaus REHDER an die Kommission. Subventionen für italienische Fuhrunternehmer

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
Italy
State aid
carriage of goods
competition
rail transport
road transport

text: C 223/92 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 17. 7. 98 Der von dem Herrn Abgeordnete in seiner Anfrage angestellte Vergleich zwischen dem vorliegenden Fall und dem Ausschlu(cid:223) Jugoslawiens von der Fu(cid:223)balleuropameisterschaft 1992 ist wohl nicht ganz zutreffend, da der Ausschlu(cid:223) Jugoslawiens von der FIFA und nicht von der EU beschlossen worden war und da unsicher war, ob es den Staat, den die jugoslawische Nationalmannschaft vertreten sollte, noch gab. (98/C 223/116) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0044/98 von Klaus Rehder (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Subventionen fu¤r italienische Fuhrunternehmer Die Republik Italien hat fu¤r das Jahr 1997 den italienischen Transportunternehmen Subventionen in Ho¤he von rund 110 Millionen Ecu gewa¤hrt (50 Mio. Nachla(cid:223) fu¤r Kfz-Steuer, 16 Mio. Steuerabschreibungen zusa¤tzlich, 29 Mio. Senkung von Mautgebu¤hren, 15 Mio. Sozialversicherungsbonus). Auch fu¤r das Jahr 1998 haben die italienischen Transportunternehmer a¤hnliche Forderungen nach Subventionen bei der italienischen Regierung gestellt. 1. Ha¤lt die Kommission diese Subventionen fu¤r wettbewerbsrechtlich unbedenklich? 2. Was hat die Kommission bisher dagegen unternommen, falls sie zu der Auffassung gelangt ist, da(cid:223) diese Subventionen nicht mit dem EU-Wettbewerbsrecht vereinbar sind? 3. Erwa¤gt die Kommission eine Klage wegen Verletzung der Wettbewerbsregeln gegen die Republik Italien? Ist diese Art der Subventionen nach Meinung der Kommission mit dem Ziel der Europa¤ischen Union der 4. Verlagerung auf die Schiene vereinbar? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (24. Ma¤rz 1998) Die Kommission hat wiederholt gepru¤ft, ob die dem italienischen Gu¤terkraftverkehrssektor gewa¤hrten staatlichen Beihilfen den einschla¤gigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft entsprechen. Diese Pru¤fungen haben zu einer Reihe von Kommissionsentscheidungen gefu¤hrt, und 1997 wurden drei Verfahren an den Europa¤ischen Gerichtshof bzw. das Gericht erster Instanz weiterverwiesen. Die Kommission wurde erst vor kurzem auf die von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen besonderen finanziellen Vorteile hingewiesen, die dem italienischen Gu¤terkraftverkehrssektor zuteil werden. Diese Vorteile werden derzeit von der Kommission anhand der Bestimmungen der Artikel 92 und 93 EG-Vertrag gepru¤ft. Da diese Pru¤fung noch nicht abgeschlossen ist, ist die Kommission nicht in der Lage, sich zu dieser Angelegenheit zu a¤u(cid:223)ern und kann insbesondere keine o¤ffentliche Aussage daru¤ber machen, ob diese Ma(cid:223)nahmen mit den Wettbewerbsvorschriften der Gemeinschaft vereinbar sind. Sobald Entscheidungen vorliegen, werden sie in der u¤blichen Weise bekanntgegeben. (98/C 223/117) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0046/98 von Ian White (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Verdeutlichung der Richtlinie 96/83/EG des Europa¤ischen Parlaments und des Rates vom 19. Dezember 1996 Der Artikel 2a) Absatz 3 der Richtlinie 96/83/EG (1) bezieht sich auf Su¤(cid:223)ungsmittel in fu¤r Sa¤uglinge und Kleinkinder bestimmten Lebensmitteln


title: REGLAMENTO (CE) N° 223/98 DE LA COMISIÓN de 29 de enero de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta

eurovoc_concepts:
export refund
malt

formats: pdf print

text: 30. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 23/13 REGLAMENTO (CE) No 223/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 29 de enero de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n para la malta LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el p(cid:145)rrafo tercero del apartado 2 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la dife- rencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restitu- ci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que las restituciones deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restitu- ciones por exportaci(cid:155)n y las medidas que deben adop- tarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2052/97 (4); Considerando que las restituciones aplicables a la malta deben calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabricaci(cid:155)n del producto en cuesti(cid:155)n; que estas cantidades se fijan en el Reglamento (CE) no 1501/95; Considerando que la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n para determi- nados productos de acuerdo con su destino; Considerando que los tipos representativos de mercado definidos en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 3813/ 92 del Consejo (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye se utilizan para el Reglamento (CE) no 150/95 (6), convertir el importe expresado en las monedas de los terceros pa(cid:146)ses y sirven de base para la determinaci(cid:155)n de los tipos de conversi(cid:155)n agraria de las monedas de los Estados miembros; que las disposiciones de aplicaci(cid:155)n y de determinaci(cid:155)n de tales conversiones se establecen en el Reglamento (CEE) no 1068/93 de la Comisi(cid:155)n (7), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1482/96 (8); Considerando que la restituci(cid:155)n debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de estas disposiciones dada la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector de los cereales, y en particular las cotizaciones o los precios de estos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, lleva a fijar los importes de las restituciones con arreglo al Anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se fijan en los importes consignados en el Anexo las restituciones a la exportaci(cid:155)n de la malta contempladas en la letra c) del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 1 de febrero de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de enero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) DO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) DO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. L 23/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 1. 98 del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 29 de enero de 1998, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n para la malta ANEXO C(cid:155)digo del producto Importe de las restituciones (en ecus / t) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 22,60 23,20 27,00


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 220/98 af 29. januar 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 30. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 23/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 220/98 af 29. januar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- og bestemmelser grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. januar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 23/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 29. januar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 068 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 448 508 600 624 999 204 624 999 052 204 464 624 662 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 052 064 388 400 999 44,1 106,4 159,7 103,4 132,9 85,9 109,4 72,2 72,2 150,8 159,1 155,0 37,2 39,1 30,2 48,3 27,6 41,1 75,0 55,0 44,2 69,7 78,8 74,3 54,6 72,4 140,5 86,1 51,1 80,9 85,8 81,1 83,5 51,2 92,8 94,7 102,7 58,0 79,9 113,1 88,4 102,7 106,1 102,6 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: QUESTION ECRITE no 10/98 de Graham MATHER à la Commission. Fenêtres d'exclusivité pour les spectacles - chronologies des médias

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
approximation of laws
audiovisual communications policy
broadcasting
film production
television

formats: html pdf print

text: C 223/82 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 7. 98 Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (18 fe·vrier 1998) Les E· tats membres ne sont pas oblige·s de transmettre a‘ la Commission des informations concernant les e·valuations d(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement qu(cid:146)ils re·alisent dans le cadre de la directive 85/337/CEE du Conseil du 27 juin 1985 concernant l(cid:146)e·valuation des incidences de certains projets publics et prive·s sur l(cid:146)environnement (1). Par conse·quent, la Commission n(cid:146)est pas au courant des e·valuations e·ventuellement re·alise·es pour les deux stations hydroe·lectriques mentionne·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO L 175 du 5. 7. 1985. (98/C 223/102) QUESTION E· CRITE E-0010/98 pose·e par Graham Mather (PPE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Fene(cid:136)tres d(cid:146)exclusivite· pour les spectacles › chronologies des me·dias Dans les projets initiaux de la directive «Te·le·vision sans frontie‘res» (97/36/CE (1)), il e·tait pre·vu des dispositions visant a‘ garantir une certaine protection en ce qui concerne les films exploite·s dans les salles de cine·ma avant leur diffusion a‘ la te·le·vision. Dans la version de·finitive, la directive inscrit en son article 7 le principe de la liberte· contractuelle: «Les E· tats membres veillent a‘ ce que les radiodiffuseurs qui rele‘vent de leur compe·tence ne diffusent pas d(cid:146)(cid:156)uvres cine·matographiques en dehors des de·lais convenus avec les ayants droit». La Commission peut-elle indiquer: 1. quels sont les instruments dont elle dispose pour garantir l(cid:146)application effective de cette disposition dans les E· tats membres; et 2. si elle a l(cid:146)intention de maintenir sa politique de non-harmonisation dans ce domaine et si l(cid:146)application du principe de la liberte· contractuelle est assure·e dans un avenir pre·visible? (1) JO L 202 du 30. 7. 1997, p. 60. Re·ponse donne·e par M. Oreja au nom de la Commission (4 mars 1998) L(cid:146)article 7 de la directive 97/36/CE du Parlement et du Conseil du 30 juin 1997 modifiant la direc- tive 89/552/CEE du Conseil visant a‘ la coordination de certaines dispositions le·gislatives, re·glementaires et administratives des E· tats membres relatives a‘ l(cid:146)exercice d(cid:146)activite·s de radiodiffusion te·le·visuelle coordonne les re‘gles nationales en matie‘re de chronologie des me·dias. Cet article pre·voit que les E· tats membres doivent veiller a‘ ce que les diffuseurs qui rele‘vent de leur compe·tence ne diffusent pas d(cid:146)(cid:156)uvres cine·matographiques en dehors des de·lais convenus avec les ayants droit. La norme communautaire est donc celle de la liberte· contractuelle, les ayants droit pouvant parvenir a‘ des accords avec les diffuseurs relatifs aux de·lais de diffusion de leurs (cid:156)uvres qui sont soit individuels soit collectifs (voir conside·rant no 32). Les E· tats membres doivent s(cid:146)abstenir d(cid:146)imposer, par des mesures e·tatiques, des de·lais obligatoires. Il s(cid:146)agit donc bien d(cid:146)une certaine harmonisation en la matie‘re. Ces dispositions ne sont pas celles initialement propose·es par la Commission qui avait pre·vu des de·lais obligatoires en cas de non-accord entre les ayants droit. La modification provient d(cid:146)un amendement adopte· par le Parlement en deuxie‘me lecture qui a e·te· accepte· par le Conseil et la Commission. Pour assurer le respect de cette disposition, la Commission dispose des moyens habituels que lui donne le traite· CE, et notamment son article 169


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 226/98 av den 29 januari 1998 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2504/97

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import
sorghum
tariff reduction

text: 30. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 23/17 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 226/98 av den 29 januari 1998 om fastst(cid:132)llande av den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r sorghum inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2504/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING ligger p(cid:134) samma niv(cid:134) som den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar eller p(cid:134) en l(cid:132)gre niv(cid:134). med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (1), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2) s(cid:132)rskilt artikel 12. 1 i denna, och Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)lsslag medf(cid:148)r att den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)ren- liga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. med beaktande av f(cid:148)ljande: H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. En anbudsinfordran om den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r sorghum till Spanien har inletts genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2504/97 (3). I enlighet med artikel 5 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95 (4), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1963/95 (5), kan kommissionen, enligt f(cid:148)rfarandet som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, besluta att fastst(cid:132)lla den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av import- tullar. Vid fastst(cid:132)llande av denna m(cid:134)ste s(cid:132)rskild h(cid:132)nsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 23 till och med den 29 januari 1998 inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2504/97, (cid:132)r den st(cid:148)rsta s(cid:132)nkningen av importtullar f(cid:148)r sorghum fastst(cid:132)lld till 59,51 ecu per ton f(cid:148)r en maximal m(cid:132)ngd av totalt 25 000 ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 30 januari 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 345, 16. 12. 1997, s. 25. (4) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 5/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Beskyttelse af børn imod fjernsynsudsendelser med intense lysskift

eurovoc_concepts:
Japan
audiovisual programme
broadcasting
child
child protection
disease of the nervous system
health risk
selective dissemination of information
supervisory power
television

text: C 223/80 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 7. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. marts 1998) Oplysninger om metoden for behandling af farlige stoffer i batterier og akkumulatorer findes i 1. ministerbeslutning nr. 73537/1438 (1), hvorved R(cid:229)dets direktiv 91/157/E(cid:216)F af 18. marts 1991 om batterier og akkumulatorer, der indeholder farlige stoffer (2) gennemfłres i den gr(cid:230)ske retsorden. Der kan endvidere m(cid:229)ske findes visse oplysninger i de programmer, der er omhandlet i direktivets artikel 6. I direktivets artikel 6 fasts(cid:230)ttes en r(cid:230)kke m(cid:229)l, der skal gennemfłres. Med henblik p(cid:229) gennemfłrelsen af 2. disse m(cid:229)l fasts(cid:230)tter artikel 6, at medlemsstaterne skal udarbejde programmer, der skal meddeles Kommissionen senest den 17. september 1992. Da Gr(cid:230)kenland ikke havde meddelt disse programmer indenfor den i direktivet fastsatte frist, besluttede Kommissionen at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 169. 3. Den tid, der gik fra udlłbet af fristen for indsendelse af programmerne til Kommissionens beslutning om at indbringe Gr(cid:230)kenlands sag for Domstolen er helt rimelig, i betragtning af de fulgte procedurer i artikel 169 i EF-traktaten og Kommissionens interne procedurer. Faktisk blev det fłrste brev med anmodning om oplysninger fremsendt til de gr(cid:230)ske myndigheder i december 1992. Efter bilateral kontakt og korrespondanceudveksling sendte Kommissionen en (cid:229)bningsskrivelse herom til den gr(cid:230)ske regering i november 1995. Som fłlge af utilfredsstillende svar p(cid:229) denne skrivelse fremsatte Kommissionen en begrundet udtalelse herom i maj 1997. Da der ikke blev reageret tilfredsstillende p(cid:229) denne begrundede udtalelse besluttede Kommissionen at indbringe sagen for Domstolen. (1) Det Gr(cid:230)ske Statstidende nr. 781, Bind II, af 12. 9. 1995. (2) EFT L 78 af 26. 3. 1991. (98/C 223/99) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0005/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Beskyttelse af błrn imod fjernsynsudsendelser med intense lysskift I Japan er der for nylig opst(cid:229)et epileptiske kriser hos 700 błrn, mens de s(cid:229) tegnefilm i st(cid:230)rke farver og med hurtigt skiftende billeder i fjernsynet, og dette har givet anledning til bekymring i offentligheden. Agter Kommissionen at begr(cid:230)nse m(cid:230)ngden af s(cid:229)danne udsendelser i fjernsynet, eftersom dette problem vedrłrer de fleste błrn, der ser disse programmer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23. februar 1998) Ifłlge artikel 22, stk. 1 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 89/552/E(cid:216)F om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrłrende udłvelse af tv-spredningsvirksomhed (1) tr(cid:230)ffer medlemsstaterne passende foranstaltninger for at sikre, at tv-spredningsforetagender, som hłrer under deres jurisdiktion, ikke udsender programmer, som i alvorlig grad kan skade mindre(cid:229)riges fysiske, psykiske eller moralske udvikling. Hvis det program, som det (cid:230)rede medlem omtaler, er blevet udsendt i en EU-medlemsstat, synes der at v(cid:230)re tale om en overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabsretten. Kommissionen har ikke kendskab til, at et s(cid:229)dant program skulle have v(cid:230)ret udsendt i Europa. (1) EFT L 202 af 30. 7. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 59/98 by Ian WHITE to the Commission. Extremely low frequency radio waves

eurovoc_concepts:
USSR
World Health Organisation
accession to the European Union
public health
radio equipment
scientific research
waveband

text: C 223/96 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 7. 98 Edella¤ mainitussa vastauksessa komissio viittasi 27 pa¤iva¤na¤ lokakuuta 1992 tekema¤a¤nsa¤ pa¤a¤to¤kseen (1), joka koski vuoden 1990 maailmanmestaruuskisojen lipunmyyntia¤. Kyseisessa¤ asiassa ja¤rjestelykomitea myo¤nsi era¤a¤lle matkanja¤rjesta¤ja¤lle yksinoikeuden myyda¤ pa¤a¤sylippuja pakettimatkan osana. Kaikki muut liput myytiin silla¤ edellytyksella¤, etta¤ niita¤ ei ja¤lleenmyyta¤isi matkatoimistoille. Komissio katsoi, etta¤ kyseisella¤ ka¤yta¤nno¤lla¤ rikotaan EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa. Nyt kyseenalaistetusta ka¤yta¤nno¤sta¤ ja sen soveltuvuudesta EY:n perustamissopimuksen kilpailusa¤a¤nto¤ihin on kuitenkin todettava, etta¤ kilpailusa¤a¤nto¤jen sovellettavuuden edellytyksena¤ on, etta¤ kyseessa¤ oleva sopimuksella tai ka¤yta¤nno¤lla¤ on todellista tai mahdollista vaikutusta ja¤senvaltioiden va¤liseen kauppaan. Kyseessa¤ olevassa tapauksessa vaikuttaa silta¤, etta¤ lippuja Leicester Cityn ja Atletico Madridin va¤liseen otteluun halusivat ostaa la¤hes yksinomaan Leicester Cityn tai ainakin ainoastaan englantilaiset kannattajat. Lippujen kysynna¤n voidaan katsoa olleen luonteeltaan siis kansallista tai jopa alueellista tai paikallista, ja kyseenalaistetun ka¤yta¤nno¤n mahdolliset vaikutukset koskivat yksinomaan Englannin markkinoilla sijaitsevia asiakkaita. Ta¤ma¤n vuoksi voidaan epa¤illa¤, onko kyseinen ka¤yta¤nto¤ vaikuttanut ja¤senvaltioiden va¤liseen kauppaan merkitta¤va¤ssa¤ ma¤a¤rin. Vaikka ta¤ma¤ vaikutus olisikin ollut merkitta¤va¤, mainittua ka¤yta¤nto¤a¤ ei kuitenkaan voitane pita¤a¤ yhteiso¤n kilpailulainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤ tarkoitettuna kilpailunrajoituksena. (1) EYVL L 326, 12. 11. 1992. (98/C 223/122) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Ian White (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Eritta¤in matalataajuiset radioaallot Neuvostoliiton hajoamisen ja¤lkeen na¤ytta¤isi silta¤, etta¤ jotkut eritta¤in matalataajuiset radiola¤hettimet ovat jatkaneet toimintaansa Euroopan unionin ja¤senyytta¤ hakeneissa maissa. Onko komissio tietoinen ta¤llaisesta jatkuvasta la¤hetystoiminnasta ja onko suoritettu mita¤a¤n taajuuden ja kenta¤n voimakkuuden seurantaa? Onko komissio tietoinen siita¤, onko tehty, ollaanko tekema¤ssa¤ tai tullaanko tekema¤a¤n mita¤a¤n tutkimusta niiden terveydelle haitallisten vaikutusten ma¤a¤ritta¤miseksi, joita na¤ihin la¤hetyksiin liittyva¤ syklotroniresonanssi aiheuttaa? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen arvoisan ja¤senen esiin tuomasta asiasta. Vuonna 1996 komissio julkaisi asiakirjan, jossa ka¤siteltiin kattavasti ionisoimatonta sa¤teilya¤, johon sisa¤ltyi myo¤s eritta¤in pienitaajuuksinen sa¤teily samoin kuin maan luonnolliset magneettikenta¤t. Sa¤teilyn la¤hteita¤, sille altistumista ja sen terveysvaikutuksia tutkittiin. Ihmisten altistumista eritta¤in pienitaajuuksiselle sa¤teilylle koskeva riskinarviointi on myo¤s ollut monien tutkimusten kohteena; na¤ista¤ osaa yhteiso¤ on tukenut. Lisa¤ksi Maailman terveysja¤rjesto¤ (WHO) koordinoi katsausta kaikista aihetta koskevista kansainva¤lisesti saatavista tutkimuksista. Komissio on hankkeessa mukana tarkkailijana, ja toukokuussa 1998 pideta¤a¤n kokous Moskovassa pien- ja suurtaajuuksisille kentille altistumista koskevista aiheista. Kokouksen po¤yta¤kirjat julkaistaan vena¤ja¤ksi ja englanniksi. WHO:n hankkeesta saa tietoa internetista¤ (http://www. who. ch:programmes/peh/emf/emf-home. htm). Kopio vuoden 1996 asiakirjasta ja luettelo syklotroniresonanssiin liittyvista¤ tutkimuksista la¤heteta¤a¤n suoraan arvoisalle parlamentin ja¤senelle ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens udkast til meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Den Europæiske Unions rolle i relation til Informationssamfundets fremvækst i udviklingslandene"«

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

text: C 95/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens udkast til meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om “Den Europæiske Unions rolle i relation til Informationssamfundets fremvækst i udviklings- landene”« (98/C 95/14) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 16. juli 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Eksterne Forbindelser, Handels- og Udviklingspolitik, som udpegede Sture Lindmark til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. december 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 351. plenarforsamling af 28. og 29. januar 1998, mødet den 29. januar 1998, med 70 stemmer for, 15 imod og 20 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Kommissionen har fremlagt en meddelelse om et program vedrørende Den Europæiske Unions rolle i relation til informationssamfundets fremvækst i udvik- lingslandene. Meddelelsen ledsages af et forslag til vedtagelse af aktioner på EU-plan vedrørende EU’s relationer til udviklingslandene. Kommissionen under- streger, at de fleste samfundsaktiviteter berøres af forandringerne i forbindelse med informationssamfun- dets gennemførelse, hvad enten det drejer sig om uddannelse, kommunikation, arbejde eller fritid. Dette gælder ligeledes for udviklingslandene. I meddelelsen fremlægges en samlet orientering om målsætninger og foranstaltninger, som kan bidrage til udviklingslandenes deltagelse i informationssamfundet, ikke blot i rollen som forbrugere men også som aktører. 1. 2. Kommissionen henviser til G7-konferencen om informationssamfundet i Bruxelles i 1995, hvor man udtrykte ønske om at undgå en yderligere uddybning af kløften mellem de industrialiserede lande og udviklings- landene og opfordrede til »en fælles vision om menneske- lig berigelse«. »Vores aktion skal foranledige, at alle lande involveres i en global indsats«. På konferencen om informationssamfundet og udviklingsaspekter, som blev afholdt i Midrand i 1996, fokuserede man også på at fastlægge udviklingslandenes særlige behov og demonstrere de nye teknologiers potentiel. 1. 3. EU har for sin del taget sine relationer med hvert enkelt af de vigtigste udviklingsregioner op til revision og har tilbudt at tage hensyn til informationssamfundets dimension i sine relationer med dem. Fællesskabet søger at koordinere medlemsstaternes og de relevante internationale organisationers aktiviteter. Kommissio- nen understreger, at budskabet til tredjelandspartnerne skal være realistisk, og at de skal underrettes om, hvad der står på spil i forbindelse med de aktuelle omvæltninger, og hvilken indsats der kræves af dem. den eneste faktor af betydning. Udviklingslandene ople- ver en hurtig befolkningstilvækst i storbyområderne, men er i overvejende grad landbrugssamfund, hvor landdistrikternes udvikling er afgørende både for fødeva- reforsyningen og for at undgå overbelastning af storbyer- nes ofte mangelfulde infrastruktur. Netop infrastruktu- ren er et prioriteret område, hvor teleinfrastrukturen er ét aspekt. De moderne informations- og kommunika- tionsteknologier åbner store muligheder for at forbedre dette aspekt, og disse teknologier bør udnyttes på en måde, som bidrager til den generelle udvikling, og som snarere mindsker end udvider de nuværende kløfter. 1. 5. Der er tale om en enorm opgave. Blot etableringen og moderniseringen af den grundlæggende teleinfra- struktur kræver investeringer i en størrelsesorden, der er vanskelig at finansiere udelukkende gennem statsbud- getter. Det er ofte direkte nødvendigt, at erhvervslivet engagerer sig aktivt og finansielt. Det er desuden en afgørende forudsætning, at man sikrer, at de mest rentable løsninger nyttiggøres, således at telesektoren gradvist kan blive selvfinansierende som følge af positive markedsreaktioner og kapitaltilstrømning. For at åbne op for de fornødne investeringer er det af største betydning, at udviklingslandene fjerner alle resterende barrierer eller begrænsninger for udenlandsk ejerskab. Dette understreges af, at de ledende industrilande desværre har sænket deres bistand fra 56 til 41 mia. USD i perioden 1990-1996, mens private investeringer i udviklingslandene i samme periode er steget kraftigt, omend meget ujævnt fordelt mellem udviklingslandene. 1. 4. ØSU konstaterer, at udviklingen er en komplice- ret proces, hvor informations- og kommunikationstek- nologierne spiller en vigtig rolle uden derfor at være 1. 6. ØSU mener, at denne rapport gør ret i at understrege betydningen af en hurtig og fuldstændig gennemførelse af WTO-aftalen. Liberalisering og ad- gang til såvel de nationale som de internationale telemar- 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/53 keder er en afgørende forudsætning for, at de teknolo- giske fremskridt kan blive nyttiggjort og dermed kan øge livskvaliteten og den økonomiske tilvækst ved at tilbyde valgfrihed på alle niveauer. Valgfrihed forudsætter imidlertid økonomiske mulighe- der, hvilket kun en lille del af udviklingslandenes befolkning har. Det betyder, at udviklingslandene bliver økonomisk uinteressante også efter en åbning af marke- derne. Dette kræver en politisk indsats for — ligesom i Europa — at sikre lige adgang til teleydelser i de forskellige regioner i udviklingslandene. ØSU understreger, at Kommissionens vigtigste opgave dels er at gøre udviklingslandene mere bevidste om informationssamfundets fordele og nødvendigheden af at deltage, dels at overbevise europæiske virksomheder om nødvendigheden af at bidrage til denne udvikling. ØSU er enig med Kommissionen i, at fællesskabsaktioner bør benyttes i de øvrige programmer, som ØSU tidligere har behandlet. ØSU noterer sig også, at der ikke vil blive stillet yderligere midler til rådighed, samt at eksisterende midler i givet fald vil blive omfordelt. 1. 7. Et informationssamfund består dog af andet end teknologi. Det er nødvendigt med uddannelse for at kunne udnytte de nye muligheder fuldt ud og på en produktiv måde, og det er også en forudsætning, at der er frihed til at levere information og programmateriale. Der er endnu mange restriktioner, som skal undersøges, før man kan få gavn af alle fordelene. 1. 8. Der eksisterer toldbestemmelser i de fleste lande — EU-landene selv ikke at forglemme. Det er selvfølgelig vigtigt, at der gennemføres en hurtig og fuldstændig liberalisering af markedet i EU — ifølge tidsplanen fra og med den 1. januar 1998. Ellers vil globale satsninger såsom gennemførelsen af WTO-aftalen ikke opnå den fornødne troværdighed. omkostninger. I betragtning af teknologiens dramatiske udvikling er det ikke længere realistisk at udgå fra traditionelle langtidsplaner, hvor man tidligere specifice- rede udbygningen af netkapaciteten mange år i forvejen. Det bør snarere blive en markeds- og kundestyret udvikling, hvor mange forskellige operatører og er- hvervsdrivende sætter deres investeringer på spil for at nå nye kunder ved at lancere nye applikationer på basis af nye teknologier. 1. 10. Der er gode eksempler på dette i Sverige og visse af de øvrige skandinaviske lande. Konkurrencen mellem tre og snart fire landsdækkende mobiltelefoni- operatører i Sverige har ført til markedsandele på over 30 pr. 100 indbyggere, hvilket stort set svarer til hver husstand. Det, der begyndte som en eksklusiv tjeneste for erhvervslivet, har hurtigt udviklet sig til tjenester, som er inden for de fleste borgeres rækkevidde. Blandt de kriterier, der anvendes til at måle 1. 11. liberaliseringens gennemførelse, kan følgende fremføres: — total liberalisering af telefoni- og datatjenester; — total liberalisering af mobiltelefonitjenester (mindst to operatører); — brug af alternativ infrastruktur til at producere tjenesteydelser (jernbaner, elselskaber); — uafhængig reguleringsfunktion (klart adskilt fra de dominerende operatører); — licenssystem (klare regler og licensvilkår); — samtrafikregler (klare regler og licensvilkår); — adgangsret til markedet, inklusive fjernelse af be- grænsninger for udenlandsk ejerskab; — nummerportabilitet; — kriterier for offentlig service for effektivt at sikre retten til kommunikation under hensyntagen til de økonomiske, sociale, menneskelige og geografiske forhold i de enkelte lande. 1. 9. De nye teknologier fungerer heldigvis som et springbræt, der gør det muligt for udviklingslandene at få adgang til det seneste på markedet. Ét eksempel: Ikke blot satellitter, men også jordbaserede radiosystemer kan anvendes til at opnå hurtig dækning af et stort område. Udgifterne til at etablere nationale infrastruktu- rer kan således blive holdt på et langt lavere niveau end traditionelle trådbårne net. På internationale linjer giver optiske fibre kapacitetsforøgelser til hurtigt faldende 2. Integreringen af udviklingslandene i det globale informationssamfund 2. 1. Ligesom Kommissionen understreger ØSU, at informationssamfundet medfører fundamentale foran- dringer af arbejdets tilrettelæggelse, undervisning og samfundet som helhed. Det tilbyder mange nye redskaber med et enestående potentiel, som gør det muligt for udviklingslandene at foretage store teknologispring og C 95/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 springe visse udviklingsstadier over, som industrilandene har været igennem. 2. 2. ØSU deler det synspunkt, at de lande, der holder sig uden for disse forandringer og isolerer sig fra de internationale investerings- og handelsstrømme — og net for videnskabelig og kulturel innovation — risikerer at blive marginaliseret. Den nye informationsteknologi har medført vidt- 2. 3. gående forandringer i erhvervslivet, både nationalt og internationalt. Det er »som at begynde forfra«. Produktion, virksomhedsledelse og investorrelationer ændres grundlæggende. Der sker også dramatiske foran- dringer på kundesiden. Computeren trænger ind i hjemmene. Visse iagttagere hævder, at digitaliseringen vil føre til forandringer, der er endnu mere radikale og synlige end i erhvervslivet. Den interaktive teknologi forudsiges at ville forandre den måde, hvorpå vi kommu- nikerer, gør vores indkøb, forvalter vores pengesager og leverer information. Betydningen af at deltage i informationssamfundet er grundigt dokumenteret i en række af Kommissionens rapporter, fx i rapporten om elektronisk handel og i ØSU’s tidligere kommentarer. 3. Informationsteknologiens bidrag til udviklingen 3. 1. På den teknologiske front udvikles der i forbindel- se med informationssamfundets virkeliggørelse en række nye redskaber, som allerede er begyndt at blive udbredte i udviklingslandene. Mange af disse nye teknologier er mindre kapitalkrævende og egner sig bedre til fjerntlig- gende regioner og tyndtbefolkede områder. EU bør støtte initiativer, som giver udviklingslandene adgang til de nye teknologier. Internettet og World Wide Web er en platform til 3. 2. at integrere andre teknologier, fx ISDN og ATM-servere. Telehavne fungerer som »tilkoblingscentre« for fjernar- bejde, især for meget arbejdskraftintensive tjenester såsom statistik, bogholderi, softwareproduktion eller flyreservationssystemer. 3. 3. Et vigtigt element i bestræbelserne på at tilbyde udviklingslandene fordelene ved informations- og kom- munikationsteknologierne, som et led i forsøgene på at fremme den økonomiske udvikling, er industrielt samarbejde. Samarbejde inden for en så avanceret sektor som informationsteknologi og telekommunikation bør ikke udelukkende bygge på traditionelle ideer om »outsour- cing«, for så vidt angår lokal produktion eller produktion hos underleverandører med henblik på at udnytte lave arbejdsomkostninger og billigere lokal service. Tværtimod bør en virkelig fremtidsrettet indsats af europæiske virksomheder i udviklingslandene sigte på at skabe og siden gøre brug af lokal software og teknisk knowhow. Den dramatiske udvikling inden for mikroelektronisk teknik indebærer en løbende reduktion af manuel arbejdskraft. Anvendelse af sofistikerede og effektive industrirobotter i produktionen har sænket fremstil- lingsomkostningerne på en måde, som gør det svært for udviklingslandene at konkurrere med traditionel billig arbejdskraft. Det bør tilføjes, at øget deltagelse på andre markeder i vidt omfang også afhænger af virksomheder- nes bestræbelser på at vinde konkurrencefordele på andre markeder. Det er klart til fordel for EU som helhed, at medlemsstaternes virksomheder har held med dette. 4. Prioriteringsområder 4. 1. Kommissionen fremhæver med rette informa- tions- og kommunikationsteknologiernes betydning for små og mellemstore virksomheder. Med informations- samfundets applikationer tegner der sig nye muligheder for udviklingslandene, som kan være lige så fordelagtige, som de har vist sig at være i industrilandene, fx mere effektiv administration i små og mellemstore virksomheder og adgang til økonomiske oplysninger, uddannelse, interaktive klient-servernet og de internatio- nale markeder, samt større effektivitet for regeringer og statsforvaltning. 4. 2. ØSU understreger, at de nye teknologier for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, især fjern- undervisning, tilbyder udviklingslandene enorme mulig- heder som et supplement til de traditionelle uddannelser. Fjernundervisning, som i stigende grad anvendes inden for erhvervslivet, giver de ansatte mulighed for at bruge deres nye færdigheder i det daglige arbejde, og man undgår dermed at skulle tilbringe lange perioder væk fra de daglige opgaver. Erfaringerne fra Sverige viser, at dette navnlig er vigtigt for små og mellemstore virksomheder, da de har særlig svært ved at undvære medarbejdere, uanset om virksomhederne er beliggende i perifere områder eller ej. Dette kombinerer indlæring med praktisk anvendelse. 4. 3. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens rapport om livslang uddannelse og støttes af ØSU, som fremhæver den menneskelige kapitals afgørende betydning. Forholdsvist enkle og billige løsninger såsom Internettet i kombination med PC-baseret video kunne vise sig effektive for visse former for adgang til nettet. Hurtigt faldende omkostninger, også for internationale transmissioner, vil sætte langt flere i stand til at udnytte 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/55 disse muligheder, fx adgang til internationale eksperter. EU kan på forskellige måder støtte dette, bl. a. ved at stille eksperter til rådighed og støtte demonstrationsprojekter og derved yde positiv bistand på basis af samarbejde, ikke udnyttelse. 4. 4. ØSU foreslår, at de europæiske regeringer tager initiativ til ambitiøse og langsigtede programmer for at sprede info-samfundsrevolutionen til skolerne, både i EU og udviklingslandene. Regeringer og erhvervsliv bør samarbejde om at tilvejebringe materiale og udstyr til undervisningen. Regeringerne bør skabe de rette betingelser for at sikre et tæt samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelsesinstitutionerne med henblik på at skaffe eksperter i informationsteknologi. 4. 5. ØSU støtter det forslag, der blev fremsat på den europæiske ministerkonference i Bonn den 6. og 8. juli 1997 om, at Europas internationale aktører sammen med regeringer og internationale organisationer bør information«, skabe et »superuniversitet for global der kan fremme global bæredygtighed som et nyt uddannelsesprincip i det 21. århundrede. Kommissio- nens meddelelse bør tage dette forslag op til overvejelse. 4. 6. Et vigtigt område, som ikke nævnes i Kommissio- nens meddelelse, er de muligheder, som informations- og kommunikationsteknologierne giver kvinder for at deltage i kulturelle og sociale aktiviteter, arbejdsliv og uddannelse. ØSU så gerne, at der tages højde for dette aspekt, og at det betones, især ud fra den synsvinkel, at ligestilling mellem kønnene er et grundlæggende træk ved et velfungerende informationssamfund. Informa- tions- og kommunikationsteknologierne kan være et vigtigt element i bestræbelserne på at bryde kvindernes isolation, frem for alt i landdistrikterne. Ifølge Kommissionens meddelelse kan informa- 4. 7. tions- og kommunikationsteknologierne også komme til at spille en nærmest revolutionerende rolle inden for telemedicin, hvor der er mange forskellige udfordringer i forbindelse med sundhedspleje. Informations- og kom- munikationsteknologierne giver industrilandene en lang række muligheder for at hjælpe udviklingslandene via telemedicin. Informations- og kommunikationsteknolo- gierne giver adgang til lægeekspertise gennem fjernkon- sultation og medicinsk rådgivning i forbindelse med kirurgiske indgreb o. lign. 4. 8. Det er vigtigt at forstå, at telemedicin ikke længere kan opfattes som en erstatning for »den rigtige ting« eller kun har en betydning for fjerntliggende områder. Erfaringerne fra Sverige viser tværtimod, at telemedicinen nu ofte bedst kan udnyttes i de større byer. Som eksempel på et anvendelsesområde kan nævnes overførelse af EKG-data og andre livsvigtige oplysninger via radio fra ambulancerne til hospitalet, hvorved behandlingstiden for hjerteanfald drastisk for- kortes og dermed også den tid, som behøves til efterbe- handling. Et mindre dramatisk men ligeså vigtigt ek- sempel er sikkerhedsalarmsystemerne, der gør det muligt for patienterne at blive boende hjemme, men samtidig have fuld adgang til akutbehandling, såfremt der skulle blive behov for dette. Kommissionen bør i sine program- mer udnytte disse muligheder for at betone humanitære aspekter af anvendelsen af informations- og kommunika- tionsteknologierne, ikke blot inden for den eksisterende hospitalsstruktur, men også til fremme af de primære sundhedstjenester og sygdomsforebyggelse. 4. 9. Ifølge Kommissionens meddelelse fungerer infor- mations- og kommunikationsteknologierne som afgø- rende konkurrenceparametre inden for industrien og den internationale samhandel, enten fordi de forbedrer produktionskvaliteten, integrerer produktionen i en mere kompleks proces, eller også fordi teknologierne anvendes i forbindelse med handel, især i offentlige indkøb, eftersom disse i nær fremtid vil blive behandlet elektronisk. 4. 10. ØSU mener ligesom Kommissionen, at informa- tions- og kommunikationsteknologierne spiller en sær- deles vigtig rolle inden for forskning. På de fleste områder gør teknologierne det muligt for udviklingslandenes forskere at få adgang til relevant information og doku- mentation, som kun foreligger på elektroniske medier. 4. 11. Kommissionen gør efter ØSU’s opfattelse ret i at anføre, at fremkomsten af en ny uafhængig presse i mange udviklingslande samt Internettets eksplosive udvikling bidrager til at styrke civilsamfundet og konsoli- dere demokratiseringsprocessen. 4. 12. ØSU foreslår, at Kommissionen hjælper udvik- lingslandene med at udvikle forbrugerbeskyttelse i for- bindelse med informations- og kommunikationsteknolo- gierne. Der er brug for lovgivningsmæssige rammer vedrørende transaktioner over bl. a. Internettet på områ- der, som optager forbrugerne, fx kontrakters gyldighed, ansvar, beskyttelse af den menneskelige værdighed. 4. 13. ØSU mener, at informations- og kommunika- tionsteknologierne i de fleste dele af verden er et væsentligt redskab til at styrke demokratiet, forudsat at man bekæmper censur. Teknologierne vil også blive anvendt til at udvikle og skabe forståelse for det multikulturelle samfund. 5. Informations- og kommunikationsteknologierne fremmer strukturforandringer 5. 1. Kommissionen understreger, at informations- og kommunikationsteknologierne ikke er det eneste redskab til at fremme strukturudviklingen. Disse tekno- logier kan kun fungere optimalt, når de samfund, som anvender dem, er i stand til at bruge dem. ØSU understreger, at man bør have forståelse for de økonomi- ske, sociale, kulturelle og religiøse forskelle, ikke blot mellem udviklede lande og udviklingslande, men også mellem forskellige udviklingslande. C 95/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 5. 2. ØSU mener ikke, at der er nogen grund til at skjule, at selve udviklingen hen imod informationssam- fundet, som nævnes i Kommissionens meddelelse, kræ- ver, at der træffes en del vanskelige politiske beslutninger i hvert enkelt land. For at få fuld gavn af både markedsmekanismerne og eventuelle bistandsprogram- mer er det vigtigt for udviklingslandene at skelne mellem bistands- og handelsanliggender. Et eksempel er taksterne for international telekommunikation, der udelukkende bør betragtes som et kommercielt anliggen- de og ikke som et redskab for at overføre økonomisk bistand. Som eksempel kan nævnes, at prisen for interna- 5. 3. tionale telekommunikationsforbindelser har været meget højere end omkostningerne i de fleste lande, mens priserne på andre dele af nettet, især hvad angår lokale samtaler, har ligget under omkostningerne eller ligefrem været kraftigt subventionerede. Dette var muligt i en monopolsituation, men vil være ødelæggende i forbindelse med de nye teknologier, som nu udvikles. En pris, som ikke er relateret til omkostningerne ved at tilbyde tjenesten, er en alt for klar invitation til konkurrenter om at sætte sig på de alt for rentable linjer, hvorved en langt mindre del af indtægterne kan anvendes til at subventionere andre segmenter. I og med at man snart vil kunne foretage taletransmission over Internettet, vil der blive tilbudt radikalt lavere priser på udenbys og internationale samtaler. At afstand ikke længere spiller nogen rolle er en god nyhed, ikke blot for erhvervslivet, men også for samfundet som helhed. 5. 4. Overgangen har imidlertid også vist sig vanskelig i mange EU-medlemsstater, indtil alle kunder ser, at deres samlede telefonomkostninger er faldet. Det er derfor vigtigt, at Kommissionen aktivt gør opmærksom på de prissænkninger, man har opnået i visse lande såsom Storbritannien og Sverige som følge af liberaliseringen af markederne. 6. Udfordringer til udviklingslandene 6. 1. Ifølge Kommissionens meddelelse er der store variationer mellem de enkelte udviklingslandes teleinfra- struktur, men det kan generelt siges, at niveauet ligger meget langt under de industrialiserede landes. Hvis man ser på teledensitetsindikatoren (antal hovedlinjer pr. 100 indbyggere), er indikatoren for de industrialiserede lande på mere end 48, på omkring 10 for mellemindkomstlande og på omkring 1,5 for de mindst avancerede lande, mens verdensgennemsnittet er 11,5. Infrastrukturen kan ikke følge med efterspørgslen og giver ikke adgang til de globale kommunikationsnet. 6. 2. Ifølge ØSU er der imidlertid ingen mangel på vækstfaktorer. For det første findes der en meget massiv efterspørgsel, som kommer til konkret udtryk og i praksis ofte tilfredsstilles med kommunikationstilbud, der opfattes som lovstridige i visse lande. Teknologipris- fald og konkurrence fra nye globale operatører, som bl. a. anvender callback-systemet, har bevirket et fald i de normale indtægter fra den internationale trafik, hvilket bekymrer udviklingslandene, og det øger deres bevidsthed om udviklingstendenserne. 6. 3. ØSU anser det for vigtigt, at regeringer og private operatører samarbejder om at finde passende måder at kontrollere eventuelle ulovligheder på. Aftaler er nødvendige for at sikre, at indtægterne fra den internatio- nale trafik investeres i informations- og kommunika- irrelevante tionsteknologierne og ikke anvendes til formål. 7. Fordelingen af PC’er 7. 1. Hvad angår de andre informationsinfrastruktu- rer, demonstrerer Kommissionens rapport, at fordeling- en af PC’ere pr. 100 indbygger er et tydeligt bevis på informationsteknologikløften, idet fordelingen svinger fra 18 i højindkomstlande til 2,3 i mellemindkomstlande og 0,01 i lavindkomstlandene. Informationsteknologi- markedet udgøres af Nordamerika med en andel på 35 %, Europa med 29 %, Japan med 15 %, hvorimod resten af verden kun tegner sig for 21 %. PC-markedet er dynamisk og dets udvikling kan meget vel følge fjernsynets udbredelse; i lavindkomstlandene har 46 % af husholdningerne fjernsyn. Man bør dog bemærke, at der hersker betydelige skævheder landene imellem, både i Europa og i udviklingslandene. 7. 2. ØSU mener, at behovet for kommunikation også vil øges i udviklingslandene. Dette behov vil blive forstærket, efterhånden som PC’erne bliver mere bruger- venlige, billige og tilgængelige overalt. Denne udvikling vil også muliggøre Kommissionens hypotese om, at PC-markedet vil følge fjernsynets udbredelse, selv om man ikke bør undervurdere forskellen mellem et »pas- sivt« medie (TV) og et aktivt (PC). Internettet vil være en vigtig faktor. Kommissionen bør erkende og støtte denne udvikling. 8. Investeringsbehov 8. 1. (Punkt 2. 3) Ifølge Verdensbanken vil der i de næste fem år skulle investeres 60 mia. USD om året i en udbygning af udviklingslandenes telekommunikations- sektor. Den internationale bistand ventes ikke at oversti- ge 2,3 mia. USD, og de fleste stater har ikke midler til at dække resten. Kun via nationale og udenlandske private investeringer og gennem etableringen af et internationalt samarbejde vil man kunne dække behovet. 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/57 8. 2. På baggrund af den massive efterspørgsel og mange menneskers interesse i at deltage i informations- samfundet forventer ØSU, at den private sektor vil få øje på mulighederne og mobilisere private investorer. Regeringerne og de internationale organisationer bør imidlertid presse på for at få etableret retlige rammer, så private investorer kan træffe stabile, forudsigelige og gennemskuelige økonomiske beslutninger. Det er i offentlighedens interesse, at der etableres konkurrence- beskyttende ordninger, fx i stil med EU’s konkurrence- regler, som beskytter mod misbrug af en dominerende position. Regeringerne bør også sikre, at alle medborgere og virksomheder får adgang til passende kommunika- tionsmidler til en rimelig pris. Udviklingslandene må overbevises om, at det er nødvendigt med regler, som er pålidelige og skaber gunstige forudsætninger, hvis den private sektor skal mobiliseres til at deltage i nye kostbare og risikable investeringer. Kommissionen bør overbevise udviklingslandene om, at dette er i deres egen interesse. 8. 3. ØSU ønsker, at EU skal arbejde hårdere på at opnå markedsåbninger og formulere retningslinjer for af WTO- for en regulering forhandlingerne, dels ved at overbevise flere lande om at blive medlemmer af WTO, dels ved at tilbyde markedsadgang til de almene teletjenester. Sådanne aktiviteter øger investorernes interesse for disse lande. rammerne inden 9. Den menneskelige kapital 9. 1. ØSU er helt og holdent enig med Kommissionen i, at den menneskelige kapital er den afgørende faktor, når man skal holde sig på forkant med forandringerne. Det er særligt relevant for teknikere på informations- og kommunikationsteknologiområdet, specielt i soft- waresektoren, som rummer betydelige jobskabelsesmu- ligheder. Dette er et område, hvor der er særligt gode muligheder for samarbejde mellem udviklings- og industrilande. 9. 2. ØSU efterlyser et konkret uddannelsesprogram for mennesker i udviklingslandene, der arbejder inden for informationsområdet, fra lærere til virksomhedsledere. Der bør også tages hensyn til arbejdsforholdene for eksperter i udviklingslandene. ØSU anser det for vigtigt, at offentligheden oplyses om, at informationssamfundet ikke blot skaber nye muligheder og arbejdspladser inden for informationsteknologierne, men også inden for de dertil hørende tjenestesektorer. De rette betingelser vil fremme anvendelsen af underleverandører. AKTIONER PA˚ EU-PLAN 10. Den Europæiske Unions bidrag til fremme af informationssamfundet i udviklingslandene 10. 1. I årenes løb er EU’s samarbejdsforanstaltninger inden for telekommunikation og informationsteknologi gradvist blevet styrket. Nye samarbejdsaftaler er blevet indgået med udviklingslande uden for Fællesskabet, bl. a. formelle bestemmelser for informationssamfundet og de berørte teknologier. 10. 2. Det økonomiske, finansielle og tekniske samar- bejde har medført stor aktivitet i EU’s forskellige partnerregioner. Kommissionen fremlægger en liste over forskellige foranstaltninger, fx medlemsstaternes bilate- rale programmer. 11. Mod en ny dynamik i fællesskabets aktioner til fordel for udviklingslandene 11. 1. Kommissionen mener, at man i EU og modtager- landene er blevet mere opmærksomme på den strategiske betydning af udviklingslandenes integration i informa- tionssamfundet. Elementer vedrørende informations- samfundet bør i samarbejde med partnerlandene syste- matisk indføjes i de eksisterende programmer ved en omfordeling af de ressourcer, som stilles til rådighed. En af de første og vigtigste målsætninger er fortsat at fremme etableringen af de økonomiske og juridiske rammer, som kræves for at kunne fremskaffe lokal og international kapital, således at udviklingslandene kan drage fordel af informations- og kommunikationstekno- logierne. Den næste målsætning er at benytte teknologi- erne til udviklingsformål. 11. 2. ØSU understreger, at reglerne bør være så gelinde og fleksible som muligt. De retlige rammer for de verdensomspændende informationsnet og forret- ningstransaktionerne, der foretages på nettene, bør håndhæves konsekvent hen over de nationale grænser. Telemarkederne bør hurtigt åbnes for effektiv konkur- rence, således at telekommunikationspriserne kan sæn- kes for national og international trafik. Man er nødt til at skabe betingelser, som giver virksomhederne tillid til, at transaktionerne til deres kunder kan foregå på en sikker, indsigtsbeskyttet og korrekt måde. Spørgsmålet om globale tekniske standarder bør gribes an på en pragmatisk måde. Brugen af nettene bør ikke pålægges diskriminerende skatter. Udvikling, lagring og distribu- tion af indhold og software kræver beskyttelse på højt niveau af den intellektuelle ejendomsret. Også hvad angår persondata er der brug for fyldestgørende regler, således at forskelle i sådanne regler ikke hindrer bl. a. C 95/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 kommunikation hen over grænserne. Det er også vigtigt, at mennesker på alle alderstrin og fra alle samfundslag får mulighed for at lære at bruge computere. Uddannelse bliver dermed en afgørende forudsætning for at udnytte de globale informationsnet. 11. 3. Der skal tages hensyn til udviklingslandenes særlige økonomiske, politiske og kulturelle betingelser og behov, og de planlagte foranstaltninger skal derfor tilpasses de større regioners særlige forhold og den dialog, som EU fører med de enkelte regioner. 12. Konklusion 12. 1. EU’s overordnede mål er ikke blot at overbevise udviklingslandene, men også medlemsstaterne om, at informationssamfundet nu er her. Alt, hvad vi ønsker at gøre på kommunikationsområdet, har den moderne elektronik gjort teknisk muligt. De eneste begrænsninger er af finansiel, juridisk og politisk art. De lande, som ønsker at deltage i den økonomiske udvikling, bør sætte sig bedre ind i denne udvikling, ellers vil kløften blot blive udvidet yderligere. I betragtning af de enorme muligheder, som udviklingslandene rummer, bør den private sektor have mulighed for at deltage i det brede spekter af nødvendige foranstaltninger, som informa- tionssamfundet kræver under hensyntagen til forskellene i den økonomiske, politiske, sociale, kulturelle og religiøse udvikling. 12. 2. ØSU understreger på det kraftigste, at hurtig adgang til informationssamfundet forudsætter specifik- ke foranstaltninger både inden for EU og i udviklingslan- dene. I løbet af de seneste 12 til 18 måneder har Kommissionen vedtaget en lang række direktiver for at opnå sine målsætninger for 1998. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt at vedtage lovgivning — det er vigtigere, hvordan denne håndhæves. Kommissionen bør, til gavn for både udviklingslande og medlemsstater, fremhæve den dobbelte udfordring, det er at integrere udviklings- landene i informationssamfundet samtidig med, at man fremmer europæisk erhvervslivs deltagelse i denne udvik- ling. Bruxelles, den 28. januar 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Communication from the Commission to the Council and the Parliament: the European Union and space: fostering applications, markets and industrial competitiveness'

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

text: C 95/6 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Communication from the Commission to the Council and the Parliament: the European Union and space: fostering applications, markets and industrial competitiveness’ (98/C 95/03) On 30 July 1997, the Commission decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned communication. The Section for Industry, Commerce, Crafts and Services, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 7 January 1998. The rapporteur was Mr Sepi. At its 351st plenary session (meeting of 29 January 1998) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 75 votes to 3, with 5 abstentions. 1. Introduction 1. 1. Between December 1996 and September 1997, EU institutions produced three documents of vital importance to European space policy (1). 1. 2. The first was a Communication from the Com- mission to the Council and the European Parliament (2), providing an in-depth analysis of the situation and defining the Commission’s role in this area. The Communication ends by suggesting that work programmes be devised, with concrete suggestions for various market spin-offs from space activity. The second reference document, drawn up 1. 3. in March 1997, is one of these work programmes, and deals with the link between space policy and the information society. 1. 4. In September 1997, the Council of Ministers issued a number of conclusions (third document) endors- ing the key principles underpinning the December 1996 Communication, and instructed the Commission to launch its political and regulatory work in the various sectors. 2. The Commission communication point of view, but also from an economic standpoint, given the large number of spin-offs and the significant markets they open up. 2. 2. The Communication notes that, although space expenditure is much higher in the USA, the EU is at the forefront as regards market access and services in particular, which may represent more than ten times the total budget for satellite launchers. 2. 3. On the strength of this, the Commission goes on to define its own area of intervention, i. e. to optimize both national and European Space Agency (ESA) efforts within the framework of Community policies such as R&D, human resources, training, external cooperation, industrial development, especially for SMEs, and also transport, telecommunications, intelligent use of ‘sus- tainable resources’, etc. The Commission will have to act in an environ- 2. 4. ment conditioned by: a) the new geopolitical scenario, which is very different from that which — basically for military and national prestige reasons — boosted the sector over the last two decades; 2. 1. The Commission highlights the growing import- ance of the space component, not just from a scientific b) increased globalization and an international market- place which is open to new competitors; (1) COM(96) 617 final — Communication from the Com- mission to the Council and the European Parliament — The European Union and space: fostering applications, markets and industrial competitiveness; COM(97) 91 final — Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Com- mittee and the Committee of the Regions — EU Action Plan: satellite communications in the information society; The European Union and space — Council conclusions of 22-23 September 1997 (10746/97 — Press 276 — G). (2) COM(96) 617 final. c) technological development and the transition to a global information society. 2. 5. In this new context, the Commission aims to use the instruments at its disposal to create an environment which streamlines investment in industrial structures, by encouraging the European space industry to improve both its competitiveness and quality. 30. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 95/7 2. 6. A vital question is the attitude of the Member States, who need to recognize that this sector requires permanent joint action at European level in this new climate. individual businesses etc. ; the Commission intends to set up discussion forums and cooperation agreements, notably with the ESA and as provided for under Article 130m, and moots the establishment of European Economic Interest Groupings in the various fields of application. 2. 7. As for the Commission, its task would be to improve coordination of European R&D policies, and cooperation with the ESA and National Agencies, as well as to help secure a common European policy in international arenas. 3. General comments 2. 8. The Commission document goes on to look at the areas in which space policy can be applied, focusing particularly on telecommunications, tracking and obser- vation of the earth from space. 3. 1. The Communication appears at a time of funda- mental importance in the history of the space industry: the transition from a largely prestige sector, in terms of military technology, to the civil sector which is more commercial and has an extensive services network. Four types of intervention — albeit of varying 2. 9. scope — are proposed for these sectors: — a harmonized, regulatory framework to encourage standardization; — support for R&D to deduct non-recurrent expenses; — coordination in international forums; — incentive to extend the markets to other countries. 2. 10. The document aims to maintain Europe’s pos- ition on the world market as a provider of satellite launch systems, with a framework of international rules designed to secure fair competition in the sector, and a broader range of launch vehicles. 2. 11. The EU needs to adopt a coordinated approach to international cooperation, both in order to be able to speak with authority in dealings with the more advanced countries, and to develop a policy of cooperation and provision of services to eastern European countries, the new independent states and developing countries. 3. 2. The transition is already under way and it is very important that the EU play a pioneer role from the outset. The Commission and the Member States must act together to redouble their efforts to boost Europe’s industrial standing. 3. 3. The Committee welcomes the conclusions of the Council of Ministers of 23 September 1997, in which the Member States express their willingness to cooperate, and entrust the Community with the task of stimulating this cooperation. It is therefore necessary to examine further, and put into practice, points 2 and 4 of the conclusions. 3. 4. The ESC welcomes the opportunity to highlight these conclusions, but would point out that the Com- mission’s analysis would require much more credible timescales and intervention instruments. Moreover, it is not just a matter of R&D policy action: a credible, downstream European industrial and commercial policy action should also be promoted in the sector. To this end the governments should commit themselves to forging a more prominent common identity on the international political scene. 2. 12. Commission instruments should be deployed to provide space project funding problems with firm support, both strategically — with regard to the sectors which are of particular importance to the European Community (telecommunications, transport, mobility, the environment) — and operationally, by promoting use of the relevant financial guarantee mechanisms available under the EIB (European Investment Bank) and the European Investment Fund, given the prospect of secure financial returns. 3. 5. It should be pointed out that demand — except in some sectors where private investors are increasingly showing interest — is still basically from the public sector, with funding (and not just for R&D) coming from the public coffers. It is, however, feasible that there will be a speedy shift towards a more market-oriented (i. e. private) policy. Community policies on competition, public procurement and deregulation of services must take this into account. 2. 13. There is still a natural interplay of responsi- bilities and interests between the players, i. e. the individ- ual Member States, their space agencies, the ESA, 3. 6. The key players in space policy are the Member States and the ESA, followed by the national agencies. An over-nationalistic space policy can lead to confusion as to who does what, duplication of effort, poor C 95/8 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 synergies and dangerous competition. In the wake of the above-mentioned Council conclusions, the Com- mission’s action plans need to include an effective coordination project for European space industry policy. synergies. Clearly, the potential impact of any single body or change to the ESA’s role would have to be assessed thoroughly in order to improve cost efficiency. 3. 7. All Member States will therefore have to agree to coordinate their space policies. This is the only way to achieve an effective industrial policy in terms of the market, and optimum use of resources. In this respect, even closer cooperation between the Commission and the ESA is needed. The ESC wishes to point out that the space 3. 8. industry has a substantial impact on the European economy as a whole: it boosts competitiveness, encour- ages new ventures and provides greater development potential. Advancement of the space industry is thus of strategic value. All instruments and procedures must focus on this objective. If progress is not forthcoming, there could be a case for implementing the Amsterdam Treaty’s ‘reinforced cooperation’ procedures in this sector. In the international negotiations on the allocation 3. 9. of radio frequencies and ITU standards, the rules for competition and market share, the EU needs a common position and a sole negotiator if it is to have sufficient political clout with its negotiating partners. 3. 13. The creation of an association of space indus- tries should be encouraged, along the lines of that for the defence industry, in order to align the differing stands of national industries and move towards an increasingly united industrial policy. 3. 14. The Commission should pay more attention to the vital importance of continuous training for the human resources needed to develop this sector (although this is referred to elsewhere in the document). 3. 15. The Commission’s detailed analysis of all the potential applications of space systems is proof not just of the strategic validity of the sector, but also of its diversity, and of the synergies to be had from using satellites in the broad range of ways suggested here. The corollary is that multi-functional satellite or satellite network production (new generation) is likely to outstrip that of the single-function satellites which currently dominate the market, as will launch systems which are more suited to the various requirements of the new satellite systems. 3. 16. The ESC would once again stress the complexity of the sector, and the need for an overview of all possible applications. Consequently, it would emphasize its call for coordination of the space sector’s various decision-making bodies. 3. 10. The Committee welcomes the Commission’s feels that move to set up discussion forums, but more powerful, formal and regulatory coordination machinery is needed, particularly in view of fiercer international competition. 4. Specific comments 3. 11. In intervening in downstream space activity applications, the Commission does not sufficiently emphasize launch applications, which remain the main catalyst for the industry. The ESC calls for incentive and coordination activities to be deployed in this sector too, in order to guarantee Europe the requisite autonomy with regard to space launching systems. 4. 1. It is essential to promote training and technologi- cal know-how campaigns, both for users and for SMEs, in order to encourage investment and market demand; the campaigns should be such as to create a self- perpetuating dynamism in loco. SME participation is needed to cut production costs, raise the profile of new technologies, and boost employment and provision of services. The Commission has not sufficiently highlight- 3. 12. ed one of the fundamental problems for the future of this industry, i. e. the relationship between R&D and industrial and commercial spin-offs. This would require either a downstream expansion of the ESA’s remit (currently non-market-oriented), the creation of an EU Authority, or at least a liaison body to harness potential As thorough a review as possible of current 4. 2. European R&D is needed so that the Commission and the relevant national agencies can, by common consent, cut down on any superfluous elements and identify non-profitable sectors more easily, and so that research can translate rapidly into industrial applications, with the emphasis on harnessing economic/employment 30. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 95/9 returns to the full, from a European, rather than purely national perspective. The space industry must be seen as a catalyst of these ‘returns’. sizes and movements, thus making sustainable fishing possible. 4. 3. It is essential that R&D streamlining should be backed by timely, efficient mechanisms for funding by European central bodies in the application stages too, (e. g. project funding), in order to stimulate private investment in particular. In view of Europe’s considerable commitment to 4. 4. the International Space Station, and the lack of any specific European regulatory practice governing com- mercial rights for ‘proprietary’ technologies which are applied and/or developed in space, it is essential to make such provision within the framework of Patents and Licences. Such provision already exists in the USA and is currently being amended in Japan and Russia. Eventually, common international standards will have to be determined, to regulate specific aspects of the WTO TRIPS negotiations. 5. 4. Science Science is one of the cornerstones of the space industry. The Commission has emphasized the importance of exclusively commercial objectives, without paying suf- ficient attention to the spin-offs from exclusively scien- tific objectives, which have — thus far — been left to the ESA to deal with. It thus wastes the opportunity to make the most of the limited human and financial resources to enhance the long-term outlook of this sector, and give it a more flexible, industrial slant. In this respect, European industry should be encouraged to participate in the International Space Station, in order to reap the benefits of both its industrial spin-offs (metallurgy, pharmacology, micro- electronics, telecommunications) and scientific inno- vation. biochemistry, 5. Suggestions for the action plans and potential appli- cations The examples aim to illustrate the importance of space applications in terms of the EU economy and European society. Not all of these applications necessarily require specific intervention from the Commission. 5. 5. Disaster prevention and operations management The potential, in some cases, for prevention and sub- sequent monitoring of the impact of disasters on infrastructure illustrates the key role space systems can play in providing observation and communication services for efficient operations management on the ground. 5. 1. Agriculture 5. 6. Combating fraud Space applications are particularly useful for the global monitoring of this sector, and for identifying which crops are best suited to the chemical and physical make-up of specific geographical areas. Moreover, satellites can be used to assess pollution caused by human activity, and prevent damage caused by swarms of insects and other parasites. Despite their effectiveness, satellites have not yet been sufficiently exploited in the fight against fraud and organized crime (e. g. flouting of regulations, illegal toxic waste dumps, illegal immigration, drug production and trafficking, deforestation, illegal or dangerous industrial plant, etc. ). 5. 2. Meteorology 5. 7. Environment Space has played, and can play, a vital role in weather observation, analysis and forecasting, particularly over extensive areas; to this end satellite technology should be updated, to provide satellites with more efficient sensors and better data processing and distribution capability. Over the coming years, satellite observation of the earth will play a vital part in improving the environment: a) more accurate mapping; b) policing of sources of pollution in densely populated areas; 5. 3. Fisheries c) wide-range monitoring of water conditions; Satellite observation of the seas could be a boon to the fishing industry, providing useful information on catch d) monitoring climate change (greenhouse effect, desertification, deforestation, etc. ). C 95/10 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 5. 8. Mobility As is widely known, dedicated, multimodal and multi- functional satellite systems are extremely useful in traffic (air, sea and land) monitoring and management, providing consistent services across continents or even globally. Such a project, given the current lack of adequate positioning, communications and security services, could provide a valid, pan-European industrial and technological alternative to US supremacy. Clear regulation (radio frequencies, standards, user terminal compatibility and inter-operability), will — at least at Community level — help to boost industrial develop- ment and services, not just for sea and air navigation, but also for surface transport. Its relative output potential is decidedly high, particularly as regards user terminals and value added services. This is also an important feature of the ESC opinion on the aviation sector. particular, mobile radio communication services can be provided much more efficiently via satellite than via terrestrial cellular networks. ¨ 5. 9. 1. Moreover, satellites are a quintessentially ‘supranational’ medium which facilitate connection between users in different countries, irrespective of how the individual terrestrial networks are managed. 5. 10. Launch services With reference to more efficient coordination at EU level, it is important to emphasize the need to press ahead with the drive to maintain European industry’s current share of the market. It is also advisable to broaden the range of launches in the light of market prospects for re-useable and medium-small launchers, to meet the growing need for single launches of small and medium-sized, specific-purpose satellites. 5. 9. Telecommunications 5. 11. Dual use products Thanks to their specific ability to provide broadband telecommunications services (multimedia platforms) transmitting high-density information throughout the footprint area (at continent level), they are able to reach the individual user where terrestrial networks fail. In It is important to put the large volume of findings of military (e. g. WEU and NATO) studies to non-military use, wherever they provided for efficient observation, monitoring and multimodal communications pro- grammes and systems. Brussels, 29 January 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 230/98, annettu 29 päivänä tammikuuta 1998, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 30. 1. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 23/21 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 230/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, ohran enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoi- tetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 7 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1337/97 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) komissio ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen menettely(cid:132) tietojen perusteella toimitettujen noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) voi vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, sek(cid:132) se tarjouksen tekij(cid:132) tai joiden tarjous koskee vientiveroa, ne tarjousten tekij(cid:132)t, edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1337/97 tarkoittaman tarjouskil- pailun puitteissa 23. –29. tammikuuta 1998 toimitettujen tarjousten osalta ohran enimm(cid:132)isvientitueksi vahvistetaan 22,96 ecua tonnia kohti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 184, 12. 7. 1997, s. 1


title: VERORDENING (EG) Nr. 222/98 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 30. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 23/11 VERORDENING (EG) Nr. 222/98 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor granen en meel, gries en gries- meel van tarwe of van rogge DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke orde- ning der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 13, lid 2, Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 het verschil tussen de noteringen of de pr¶zen op de wereldmarkt van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten en de pr¶zen van deze producten in de Gemeenschap kan worden overbrugd door een restitutie b¶ uitvoer; Overwegende dat de restituties moeten worden vastge- steld met inachtneming van de elementen als bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van toepas- singsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van b¶ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verorde- ning (EG) nr. 2052/97 (4); Overwegende dat, in het kader van openbare inschrij- vingen door het Wereldvoedselprogramma, de uitvoer van een hoeveelheid van 100 000 ton ma(cid:139)s naar bepaalde bestemmingen mogelijk is; dat daartoe de procedure van artikel 7, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1162/95 van de Commissie (5), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 932/97 (6), moet worden toegepast; dat daarmee bij de vaststelling van de restituties rekening moet worden gehouden; Overwegende dat voor meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge de restitutie moet worden berekend met inachtneming van de hoeveelheid granen benodigd voor de vervaardiging van de betreffende producten; dat deze hoeveelheden z¶n vastgesteld in Verordening (EG) nr. 1501/95; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor sommige producten een differentiatie van de restitutie naar bestem- ming nodig kunnen maken; Overwegende dat de restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat de restitutie tussent¶ds kan worden gew¶zigd; Overwegende dat de toepassing van deze regelen op de huidige situatie in de sector granen en met name op de noteringen of pr¶zen van deze producten in de Gemeen- schap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de bedragen van de restitutie zoals vermeld in de b¶lage; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties b¶ uitvoer in ongew¶zigde staat van de in artikel 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, met uitzondering van mout, worden op de in de b¶lage aangegeven bedragen vastge- steld. Deze verordening treedt in werking op 1 februari 1998. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 117 van 24. 5. 1995, blz. 2. (6) PB L 135 van 27. 5. 1997, blz. 2. L 23/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 1. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge Productcode Bestemming (1) (in ecu / ton) Bedrag van de restitutie Productcode Bestemming (1) (in ecu / ton) Bedrag van de restitutie 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 5,50 0 25,00 0 (cid:190) 13,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 25,00 (3) 15,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 22,60 21,10 19,50 18,00 16,80 (cid:190) (cid:190) 36,50 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (1) De bestemmingen z¶n de volgende: 01 alle derde landen, 02 overige derde landen, 03 Zwitserland en Liechtenstein, 04 Tanzania, Burundi, de Republiek Congo (Brazzaville) en de Democratische Republiek Congo. (2) Als dit product geagglomereerd griesmeel bevat, wordt geen restitutie verleend. (3) In het kader van de procedure van artikel 7, lid 4, van de gewijzigde Verordening (EG) nr. 1162/95 vastgestelde restitutie voor een hoeveelheid van 100 000 ton ma(cid:139)s voor uitvoer naar Tanzania, Burundi, de Republiek Congo (Brazzaville) en de Democratische Republiek Congo in het kader van openbare inschrijvingen door het Wereldvoedselprogramma. NB: De zones z¶n die welke worden omschreven door de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)


title: Entschließung zum 14. Jahresbericht der Kommission über die Kontrolle der Anwendung des Gemeinschaftsrechts (1996) und zum Arbeitsdokument der Kommissionsdienststellen CELEX (Interinstitutionelles System zur automatischen Dokumentation des Gemeinschaftsrechts); Geschäftsbericht 1996 (KOM(97)0299 C4- 0312/97) (SEK(97)1082 C4-0313/97)

eurovoc_concepts:
EU law
activity report
application of EU law
database
free service

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 54/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Dramatic reduction in Community olive oil subsidies

eurovoc_concepts:
Greece
aid system
common organisation of markets
farm income
olive oil
production aid


title: Resolución sobre la viabilidad tecnológica de redes hidráulicas transeuropeas

eurovoc_concepts:
freshwater
inland waterway
pipeline transport
trans-European network
water management
water resources
water supply


text: 30. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 23/13 VERORDENING (EG) Nr. 223/98 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor mout DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewij- zigd van de Commissie (2), inzonderheid op artikel 13, lid 2, derde alinea, bij Verordening (EG) nr. 923/96 Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening tussen de noteringen (EEG) nr. 1766/92 het verschil of de prijzen op de wereldmarkt voor de in artikel 1 van die verordening genoemde producten en de prijzen van deze producten in de Gemeenschap kan worden overbrugd door een restitutie bij uitvoer; Overwegende dat de restituties moeten worden vastge- steld met inachtneming van de elementen als bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van toepas- singsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bij verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen (3), laatstelijk gewijzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 2052/97 (4); Overwegende dat voor mout de restitutie moet worden berekend met inachtneming van de hoeveelheid granen benodigd voor de vervaardiging van de betreffende producten; dat deze hoeveelheden zijn vastgesteld in Verordening (EG) nr. 1501/95; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor zekere producten een differentiatie van de restitutie, naar gelang van de bestemming, nodig kunnen maken; Overwegende dat de in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad (5), laatstelijk gewijzigd bij Veror- dening (EG) nr. 150/95 (6), gedefinieerde representatieve marktkoersen worden gebruikt voor de omrekening van het in de valuta van derde landen aangegeven bedrag en dat deze koersen de grondslag zijn voor de bepaling van de landbouwomrekeningskoersen van de valuta’s van de lidstaten; dat de nadere voorschriften voor de toepassing en de vaststelling van deze omrekeningskoersen zijn vast- gesteld bij Verordening (EEG) nr. 1068/93 van de Commissie (7), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1482/96 (8); Overwegende dat de restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat zij in de tussentijd kan worden gewijzigd; Overwegende dat, bij toepassing van deze regelen op de huidige situatie in de sector granen en met name op de noteringen of prijzen van deze producten in de Gemeen- schap en op de wereldmarkt, de restitutie op de in de bijlage vermelde bedragen moet worden vastgesteld; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bij uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde mout worden op de in de bijlage aangegeven bedragen vastge- steld. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 februari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (6) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. (7) PB L 108 van 1. 5. 1993, blz. 106. (8) PB L 188 van 27. 7. 1996, blz. 22. L 23/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 1. 98 b¶ de verordening van de Commissie van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor mout B(cid:246)LAGE Productcode Bedrag van de restitutie (in ecu / ton) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 22,60 23,20 27,00


title: Resolution on the technological feasibility of trans- European hydraulic networks


title: WRITTEN QUESTION No. 192/98 by Luigi FLORIO to the Council. Pluralism and freedom of expression in Turkey and Italy

eurovoc_concepts:
Italy
Türkiye
educational reform
freedom of expression
government policy
human rights
monopoly of information
people's democracy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 44/98 dell'on. Klaus REHDER alla Commissione. Sovvenzioni alle imprese di trasporti italiane

text: C 223/92 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 7. 98 Il confronto di questo caso con quello della Iugoslavia nei campionati europeidi calcio nel 1992, cui l(cid:146)Onorevole Parlamentare fa riferimento nell(cid:146)interrogazione, non sembra del tutto pertinente in quanto la decisione di escludere la Iugoslavia fu presa non dall(cid:146)UE bens(cid:14)‘ dalla FIFA e perche· era incerto se ancora esistesse lo Stato che la squadra nazionale di Iugoslavia rappresentava. (98/C 223/116) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0044/98 di Klaus Rehder (PSE) alla Commissione (29 gennaio 1998) Oggetto: Sovvenzioni alle imprese di trasporti italiane Nel 1997 la Repubblica italiana ha concesso alle imprese di trasporti italiane sovvenzioni per circa 110 milioni di ecu (50 milioni di abbuoni sulla tassa di circolazione, 16 milioni di detrazioni fiscali supplementari, 29 milioni di riduzioni sui pedaggi, 15 milioni di abbuoni sugli oneri sociali). Le imprese di trasporto italiane hanno presentato al governo italiano analoghe domande di sovvenzioni anche per il 1998. Ritiene la Commissione che tali sovvenzioni siano accettabili sotto il profilo delle norme sulla 1. concorrenza? Qualora sia giunta alla conclusione che esse siano incompatibili con la normativa UE sulla concorrenza, 2. quali azioni ha intrapreso la Commissione per contrastare tale prassi? 3. Intende avviare, contro la Repubblica italiana, una procedura per violazione delle regole sulla concorrenza? Secondo la Commissione, questo tipo di sovvenzioni e‘ compatibile con l(cid:146)obiettivo dell(cid:146)Unione europea di 4. un trasferimento del traffico alla rotaia? Risposta data dal Sig. Kinnock a nome della Commissione (24 marzo 1998) In diverse occasioni la Commissione ha esaminato gli aiuti di Stato concessi dal governo italiano a favore del settore dei trasporti stradali per valutarne la conformita‘ alla legislazione comunitaria pertinente. Le valutazioni in merito hanno avuto come risultato un certo numero di decisioni della Commissione. In tre di questi casi la Commissione ha ritenuto opportuno adire la Corte di Giustizia o il Tribunale di primo grado nel 1997. Tuttavia solo di recente la Commissione e‘ venuta a conoscenza di specifici aiuti finanziari a favore del settore dei trasporti stradali in Italia, come citato dall(cid:146)onorevole parlamentare. La Commissione sta attualmente esaminando tali aiuti ai sensi delle disposizioni degli articoli 92 e 93 del Trattato CE. Poiche· la procedura e‘ ancora in corso, la Commissione non e‘ attualmente in grado di esprimersi soprattutto in merito al fatto che dette misure siano o meno conformi alle norme comunitarie in materia di concorrenza. Qualsiasi decisione a riguardo sara‘ in ogni caso resa nota. (98/C 223/117) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0046/98 di Ian White (PSE) alla Commissione (29 gennaio 1998) Oggetto: Delucidazioni relative alla direttiva 96/83/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 19 dicembre 1996 L(cid:146)articolo 2 a), paragrafo 3 della direttiva 96/83/CE (1) riguarda agli edulcorati utilizzati in alimenti destinati ai lattanti e ai bambini nella prima infanzia