title: Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om gennemførelsen af Matthaeus-Tax- programmet i perioden fra den 1. januar 1996 til den 31. december 1996 - (Artikel 11 i Rådets beslutning af 29. oktober 1993)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ir ir ir ir ir ir ir + ir Bruxelles, den 07. 01. 1998 KOM(97) 722 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM GENNEMFØRELSEN AF MATTHAEUS-TAX-PROGRAMMET I PERIODEN FRA DEN 1. JANUAR 1996 TIL DEN 31. DECEMBER 1996 (ARTIKEL 111 RÅDETS BESLUTNING AF 29. OKTOBER 1993) 1. INDLEDNING For at sikre at afskaffelsen af grænsekontrol ikke skulle opfordre til svig, afgifts unddragelse (moms og punktafgifter) samt konkurrencefordrejninger, var det nødvendigt at skabe et tæt og varigt samarbejde mellem de nationale afgiftsadministrationer. For at lægge grunden til dette samarbejde foreslog Kommissionen derfor et handlingsprogram for faglig uddannelse af embedsmænd i afgiftsadministrationerne. Dette "Matthaeus-Tax- program" blev vedtaget af Rådet den 29. oktober 1993 l. Programmets artikel 3 fastlægger programmets formål som følger: forberede de nationale embedsmænd på følgerne af oprettelsen af det indre marked samt på udviklingen af det administrative samarbejde og dermed sikre en bedre anvendelse af fællesskabsretten gøre de nationale embedsmænd bevidste om EF-dimensionen i deres arbejde og skabe gensidig tillid mellem medlemsstaternes afgiftsadministrationer give embedsmænd i afgiftsadministrationerne en relevant supplerende faglig uddannelse udnytte fagkundskaben hos afgiftsadministrationerne i EF ved hjælp af større mobilitet blandt personalet og derved forbedre forvaltningen af det indre marked og dets effektivitet opmuntre til intensivt og vedvarende samarbejde på alle niveauer i de pågældende administrationer med henblik på at forberede dem på at arbejde sammen inden for det indre marked. Målsætningerne skal nås gennem fire slags foranstaltninger: udveksling af embedsmænd, uddannelsesseminarer, koordinerede programmer for faglig uddannelse og sprogkurser for de embedsmænd, der skal deltage i udvekslingerne. Aktiviteterne påbegyndtes den 1. juli 1993. Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet KOM(95) 663 og KOM(96) 543 beskriver programaktiviteterne henholdsvis fra den 1. juli 1993 til den 31. december 1994 og fra den 1. januar 1995 til den 31. december 1995. Rådets beslutning af 29. oktober 1993, EFT L 280 af 13. 11. 1993. 2. AKTIVITETERNE 11996 2. 1 Udvekslinger 2. 1. 1 Målsætn inger indbyrdes en bedre Udvekslingerne har først og fremmest til formål at give embedsmænd, der arbejder med organisationsformer, afgiftsspørgsmål, arbejdsmetoder og procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater. Denne forståelse skal have en såvel praktisk som teoretisk dimension. Herved fremmes et bedre samarbejde og en større udbredelse af de bedste arbejdsmetoder. En vigtig metode til opfyldelse en er udførelsen værtsadministration. af konkrete opgaver hos af målsætningerne forståelse for de 2. 1. 2 Tilrettelæggelse I 1996 blev det for første gang fuldstændigt overladt til medlemsstaterne at vælge værtsland for deres udvekslingskandidater (mod kun 50% i 1995, hvor resten blev aftalt mellem Kommissionen og medlemsstaterne). Ansvaret blev yderligere decentraliseret, idet medlemsstaterne hver fik et udvekslingsbudget (i stedet for som før et bestemt antal udvekslinger) med opfordring til at udnytte budgettet optimalt. Dette har foranlediget medlemsstaterne til at prioritere deres behov i forhold til de disponible budgetmidler. For at sikre optimal anvendelse af midlerne skulle medlemsstaterne efter et halvt år rapportere estimerede tal for anvendelsen af deres budget. Der blev så overført midler fra de medlemsstater, som mente ikke at kunne anvende hele budgettet (NL, UK), til de medlemsstater, som mente at have for få midler (F, FIN, B). For at forbedre forberedelsen og gennemførelsen af udvekslingsprogrammet har Kommissionen samlet en serie vejledninger om hver national afgiftsadministration som grundlæggende baggrundsmateriale beregnet for den enkelte udvekslingskandidat forud for udvekslingen. Hertil kommer, at der i 1996 blev gjort et samordnet forsøg på at undgå gruppebesøg (en generel introduktion til værtsadmimstrationen for en gruppe af embedsmænd) til fordel for individuelle udvekslinger (den udvekslede embedsmand arbejder side om side med sin kollega i værtsadministrationen) eller målrettede udvekslinger (om et specifikt projekt). 2. 1. 3 Aktiviteter I 1996 fandt i alt 218 udvekslinger sted (mod 116 i 1995, 95 i 1994 og 88 i 1993). Stigningen skyldes dels en bedre anvendelse af de disponible midler, dels en overførsel af midler fra seminarerne til udvekslingerne. Gruppebesøgene tegnede sig for 34% af udvekslingerne, individuelle udvekslinger 25% og målrettede udvekslinger 42%. Bilag A til beretningen indeholder yderligere oplysninger om deltagerne i udvekslingerne. 2. 1. 4 Evaluering Udvekslingerne overvåges igennem året af Kommissionen og medlemsstaterne. Hertil kommer tilbagemeldinger i form af de evalueringsskemaer, som deltagerne (og fra 1996 også deres direkte overordnede) skal udfylde efter endt udveksling. I 1996 blev også de nationale afgiftsadministrationer indtryk af udvekslingsprogrammets værdi. for første gang anmodet om deres Bemærkningerne fra de nationale administrationer, embedsmændene og deres direkte overordnede er overordentlig positive. B betegnede udvekslingerne som "kronet med succes". D mærkede sig egne embedsmænds store interesse for programmet og dets bidrag til et bedre samarbejde. UK var opmuntret over tilbagemeldingerne fra egne embedsmænd. S bemærkede, at udvekslingen for deres ene svenske embedsmand, som agerede vært, var en af deres bedste erfaringer inden for afgiftsadministration nogen sinde. De fleksible nye ordninger for udvekslingernes tilrettelæggelse og den større vægt, der lægges på de målrettede udvekslinger, er blevet vel modtaget i flere medlemsstater (I, F, B, UK, S, FIN). Bemærkningerne fra embedsmændene understøtter disse indtryk: "fornyet arbejdsmoral og konkret karrierestimulus" (B); "Ud over de operationelle fordele, ser embedsmanden nu afgiftsforvaltningen i et bredere perspektiv" (UK overordnet); "kombinationen af besøg i såvel centraladministrationen som regionskontoret var ideel" (DK); "udveks lingen har været positiv og ført til konkrete fordele" (L). , Udvekslingsprogrammet har også ført til konkrete ændringer i de nationale administra tioner. NL noterede sig den bedre forståelse for, hvordan andre medlemsstater arbejder, og den deraf følgende bedre uformelle kommunikation. A noterede sig flere ændringer som følge af programmet: indførelse af risikoanalyse, større interesse for sprog undervisning og samarbejde på edb-området. Embedsmændenes tilbagemeldinger indeholdt blandt andet også: forbedrede kontrol metoder, f. eks. "udvælgelse af kontrolsager ved hjælp af edb" (B); brug af informationsteknologi og revisionsteknik (P, EL, L); kontrol af nyregistrerede selskaber (FIN); bedre anvendelse af risikoanalyse (A, FIN); bedre kontrol med kontanthandelen (spiritus) (P); etablering af større kontrol (P, UK); bedre punktafgiftskontrol foranstaltninger for erhvervsdrivende (EL); forbedringer af inddrivningssystemer og arbejdspraksis (F); "mere professionel vinkel på specifikke områder inden for under søgelse af svig og retsforfølgelse" (IRL); bedre assistance til de afgiftspligtige (F); forbedret udvikling af uddannelse for erhvervsdrivende for at undgå fejl administrativt samarbejde (A, D, F). (P); Det er dog stadigt muligt at tilføre programmet forbedringer: EL, S, F, DK mener, at de individuelle og de målrettede udvekslinger er mere værdifulde end gruppebesøgene. D og EL har understreget behovet for praktik i forhold til embedsmandens specifikke behov. S understregede betydningen af skræddersyede programmer for hver enkelt udveksling. Embedsmændene har givet udtryk for følgende: udvekslingerne bør være længere varende, hvis hensigten er et reelt samarbejde (D, B, F, L, I, FIN, UK); mere kontakt i forberedelsesfasen og større fleksibilitet under udvekslingen (B, IRL, S, F, E); større indsats fra værtsadministrationens side for at opfylde målsætningerne (EL, F, S); flere konkrete fælles arbejdsopgaver, især reelt kontrolarbejde såvel på kontoret som i marken (B, EL, F, FIN, S, A, D, NL); mere specialiserede udvekslinger og færre gruppebesøg (A, B, D, E, P, IRL, UK, EL). Denne kritik stemmer overens med den kritik de udvekslede embedsmænd tidligere har fremført. Selv om der er sket konkrete forbedringer med hensyn til praktik og til at skræddersy udvekslingerne til embedsmændenes behov, bør der stadig ske fremskridt. Især bør værtsadmimstrationen gøre en endnu større indsats for at give embedsmænd fra de øvrige medlemsstater mulighed for at udføre konkrete arbejdsopgaver. Et tilbage vendende problem for en række medlemsstater er, at den nationale lovgivning om f. eks. fortrolighed i afgiftsspørgsmål lægger begrænsninger for de opgaver, der kan udføres. Kommissionen og medlemsstaterne bør i nær fremtid nærmere undersøge begræns ningernes karakter og muligheden for at arbejde inden for rammerne af dem. Bilag A indeholder en kvantitativ evaluering af udvekslingerne udarbejdet på grundlag af de spørgeskemaer, som de udvekslede embedsmænd og deres direkte overordnede har udfyldt. 2. 2 Seminarer 2. 2. 1 Formål Formålet med seminarprogrammet er at skabe et optimalt forum for en struktureret udveksling af idéer mellem embedsmænd fra de nationale administrationer. Seminarerne skal give lejlighed til at udbrede de bedste arbejdsmetoder blandt medlemsstaterne, analysere fælles problemer og løsninger, undervise embedsmænd i EF-dimensionen i deres arbejde og forbedre det administrative samarbejde. Seminarerne kan også føre til forslag til forbedringer af gældende EF-bestemmelser. 2. 2. 2 Aktiviteter I løbet af 1996 fandt der ti seminarer sted (elleve i 1995, otte i 1994 og seks i 1993). To af seminarerne finansieredes over 1995-budgettet og er beskrevet i 1995-beretningen. I alt deltog ca. 300 embedsmænd i seminarerne. Bilag B indeholder en kort beskrivelse af hvert enkelt seminar. 2. 2. 3 Evaluering Deltagerne udfylder spørgeskemaer efter hvert seminar. Seks måneder senere udfylder medlemsstaten yderligere et spørgeskema med henblik på evaluering af seminarets mellemsigtede virkninger. Bilag B indeholder en nærmere analyse af besvarelserne. Generelt synes de umiddelbare evalueringer at vise, at seminarerne i 1996 har været en anelse mindre vellykkede end seminarerne i perioden 1993 til 1995. Evalueringerne efter seks måneder er dog mere positive. Seminarerne har generelt været nyttige og har skabt større forståelse for emnerne. Samtidigt har 11% af seminarerne ført til ændringer i arbejdsmetoder, 33% til opfølgende møder og 51% til andre former for opfølgning i de nationale administrationer. 2. 3 Fælles programmer for faglig uddannelse 2. 3. 1 Formål Med Matthaeus-Tax-beslutningen er der fastlagt en målsætning om udarbejdelse af en fælles kerne af uddannelsestiltag. 2. 3. 2 Aktiviteter Efter høring af medlemsstaterne har Kommissionen vedtaget en beslutning2 om fastlæggelse af et fælles program for faglig uddannelse som omhandlet i artikel 4, litra c), i Matthaeus-Tax-beslutningen. 1996 var det første hele gennemførelsesår. Tabel 24 i bilag C indeholder en nærmere beskrivelse af gennemførelsen. 2. 3. 3 Evaluering Tabel 24 viser, at en række medlemsstater, som det også var tilfældet for 1995, har haft store vanskeligheder med at tilvejebringe oplysninger om deres embedsmands- uddannelse, selv om Kommissionen har gjort en stor indsats for at præcisere, hvilke oplysninger den har brug for. Der er i FISCALIS-programmets forslag taget højde for dette problem med manglende oplysninger. På grund af de ufuldstændige oplysninger for såvel 1995 som 1996 kan der ikke drages pålidelige konklusioner. 2. 4 Sprogkurser 2. 4. 1 Formål Det er i Matthaeus-Tax-beslutningen fastlagt, at de embedsmænd, der skal deltage i udvekslingerne, skal modtage sprogundervisning. 2. 4. 2 Aktiviteter Bilag D indeholder yderligere oplysninger om sprogkurserne i 1996 og resultaterne heraf. 2. 4. 3 Evaluering Som det er tilfældet for programmet for fælles faglig uddannelse er de oplysninger, som en række medlemsstater har tilvejebragt om deres sprogundervisning såvel for 1996 som for 1995 så ufuldstændige, at det ikke er muligt at drage pålidelige konklusioner. FISCALIS-programmet indeholder forslag til løsning af dette problem. De udvekslede embedsmænd har imidlertid tilvejebragt tilstrækkelige oplysninger, så et repræsentativt udvalg af embedsmænd kan evalueres. Selv om embedsmændene fortsat føler sig rimeligt godt i stand til at kommunikere i værtslandet, synes beherskelsen af værtslandets sprog at falde. Antallet af udvekslingskandidater, der deltager i sprogkurser, er forblevet uændret på ca. 20%. Kommissionens beslutning 95/279/EF af 12. juli 1995, EFT L 172 af 22. 7. 1995, s. 24. 3. FORVALTNING OG FINANSIELLE ASPEKTER 3. 1 Forvaltning Programmet styres af en central koordinator i hver enkelt medlemsstat (sædvanligvis to hvor punktafgifts- og momsadministrationerne er adskilte) og Kommissionen. Kommissionen og koordinatorerne mødtes fire gange i 1996 i Matthaeus-Tax-udvalget. Udvalgets arbejde bestod hovedsageligt i planlægning og overvågning af udvekslings- og seminarprogrammet for 1996 samt udarbejdelse af 1997-programmet. Kommissionen vedtog i 1996 en procedurehåndbog, som samler de bedste forekom mende arbejdsmetoder fra de foregående år. Dette har forenklet forvaltningen af programmet betydeligt. Sideløbende med Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser har udvalget ligeledes opstillet operationelle mål (på grundlag af de spørgeskemaer, der er indeholdt i bilaget). Generelt kan det siges, at målene skulle være bedre end 1995-resultaterne, som allerede var en forbedring i forhold til 1993-94. Der blev også indført endnu en evalueringsformular, nemlig for de overordnedes evaluering efter seks måneder. Formularen er beskrevet andetsteds i denne beretning. 3. 2 Budget Af proceduremæssige årsager omfatter budgetpost B5-3051 såvel Matthaeus-programmet for toldområdet og Matthaeus-Tax-programmet. I 1996 bevilgede Kommissionen 825 000 ECU af budgetpostens samlede bevilling på 3 200 000 ECU til Matthaeus-Tax- programmet (712 000 ECU i 1995, 600 000 ECU i 1993 og 1994). Heraf blev 520 000 ECU bevilget til udvekslinger og 305 000 ECU til seminarer. Der blev indgået forpligtelser for 87% af udvekslingsbudgettet og for 92% af seminarbudgettet. Den manglende udnyttelse af seminarbudgettet er af en acceptabel størrelse, idet budgettet blev bevilget på baggrund af gennemsnitlige omkostninger pr. seminar pr. deltager. Derimod er den manglende udnyttelse af udvekslingsbudgettet skuffende. Seks medlemsstater (D, EL, E, NL, P, UK) tegner sig for 80% af den manglende udnyttelse. Dette skyldes efter Kommissionens opfattelse hovedsageligt overgangen til den decentra liserede budgetprocedure. Resultaterne for 1997 må granskes nøje for at se, om der skulle være et underliggende problem. 3. 2. 1 Finansiel forvaltning Som nævnt under punkt 2. 1. 2. er forvaltningen af udvekslingsbudgettet nu fuldstændigt decentraliseret for at fremme en mere effektiv anvendelse af budgetmidlerne fra medlemsstaternes side. De finansielle kontrolprocedurer blev også decentraliseret og moderniseret i 1996, som anbefalet i 1995-beretningen. 4. ÅBNING AF PROGRAMMET FOR DELTAGELSE FRA ASSOCIEREDE LANDE Matthaeus-Tax-programmet er åbent for deltagelse fra ti central- og østeuropæiske associerede lande (samt fra Malta og Cypern) som et led i EU's forpligtelser3 over for disse lande. Denne åbning tog i 1996 form af et pilotprojekt finansieret over Told 2000- programmet inden for rammerne af Matthaeus-Tax-programmet. Kommissionen har udarbejdet en beretning om pilotprojektet for 1996. Selv om de associerede landes deltagelse ikke er en egentlig del af Matthaeus-Tax-programmet, indeholder følgende og bilagene en sammenfatning af den fuldstændige beretning. 4. 1 Udvekslinger 22 udvekslinger fandt sted, idet de fleste associerede lande har sendt en moms- og en punktafgiftsmedarbejder til en medlemsstat. Bilag A indeholder yderligere oplysninger. De associerede lande har under deres deltagelse i Matthaeus-Tax-udvalgets møde for at evaluere deres deltagelse givet en positiv tilkendegivelse for udvekslingerne. Dette understøttes også af de udvekslede embedsmænds positive vurderinger. Det vigtigste synes at være det presserende behov for at øge sprogkundskaberne blandt embeds mændene i de associerede lande. 4. 2 Seminarer Der var til tre af de otte seminarer (et om punktafgifter og to om moms) indbudt en embedsmand fra hvert af de associerede lande. Disse embedsmænd gav i deres spørgeskemabesvarelser udtryk for at finde seminarerne endnu mere værdifulde end deres kolleger fra medlemsstaterne. Det skal dog bemærkes, at embedsmændenes deltagelse var noget hæmmet på grund af de manglende sprogkundskaber. Bilag B indeholder yderligere oplysninger. 4. 3 Konklusion Deltagelsen i programmet på forsøgsbasis i 1996 har været et centralt element i EU's strategi for at bistå de associerede lande i deres forberedelse til tiltrædelse. Takket være embedsmændenes egen indsats og værtsmedlemsstaterne har forsøget været værdifuldt, ikke mindst med hensyn til at fastlægge fremtidige opgaver. Pilotprogrammet vil derfor blive videreført i 1997 og 1998. Herefter indgår de associerede landes behov i FISCALIS-forslaget (jf. punkt 5. 1 nedenfor). 5. KONKLUSION Udvekslingsprogrammet, som finansielt udgør hovedparten af det samlede program, har været særdeles vellykket i 1996. Noget nær en fordobling af programmet har kunnet gennemføres samtidigt med betydelige kvalitetsforbedringer. Dette skyldes først og fremmest embedsmændene og deres værtsadministrationer. Det er dog klart, at den bedre 3 Opstillet i hvidbogen om forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske landes integration i Unionens indre marked, KOM(95) 163 endelig udg. programforvaltning og fortsatte fokus på en bedre forberedelse og gennemførelse af udvekslingerne (og de mere målrettede og praktiske udvekslinger) har lagt grunden for denne aktivitets- og kvalitetsforbedring. De nationale koordinatorer fortjener særlig ros for deres indsats. Seminarprogrammet, derimod, har ikke kunnet leve op til de stadige forbedringer i de tidligere år. Selv om deltagernes indtryk kun var en smule mindre positive end i 1995 (og seksmånedersevalueringerne i mange tilfælde bedre end i 1995), kan der drages nogle konklusioner heraf. Tilrettelæggelse af ti seminarer inden for et år har sandsynligvis været for meget for Kommissionen, som må bære en stor del af arbejdsbyrden. En del gange var der tillige tale om manglende overensstemmelse mellem seminaremnerne og deltagerne fra medlemsstaterne. Der er plads til såvel akademiske strategiseminarer og mere praktiske seminarer om arbejdsmetoder. Kommissionen bør i fremtiden bruge midlerne på færre seminarer og gøre en større indsats for at sikre den rigtige deltagelse. Generelt er det dog Kommissionens overbevisning, at seminarprogrammet har lagt grunden til en reel debat mellem de nationale afgiftsadministrationer. En debat, som simpelt hen ikke eksisterede før. 5. 1 FISCALIS Erfaringerne fra programmets gennemførelse i 1996 har haft betydelig indflydelse på udformningen af forslaget til FISCALIS-programmet (KOM(97) 175), som forventes at træde i kraft i 1998. Især det vellykkede udvekslingsprogram og den store efterspørgsel blandt embedsmændene i afgiftsadministrationerne har påvirket Kommissionen til at foreslå et program, der kunne dække denne efterspørgsel og dette behov. FISCALIS- forslaget integrerer ligeledes aktiviteter af Matthaeus-Tax-typen med den overordnede EU-politik for samarbejde. Endelig bygger FISCALIS-forslagene vedrørende uddannelse og vedrørende de associerede lande i stor udstrækning på erfaringerne fra Matthaeus-Tax. Dette gælder især de problemer, der er opstået i forbindelse med uddannelse og sprogkurser. Bilag A: Udvekslinger 10 I 1996 havde medlemsstaterne den største indflydelse nogen sinde på valg af værtsmedlemsstat for deres udvekslingskandidater. En sammenligning af antal udsendte embedsmænd i forhold til antal modtagne embedsmænd (tabel 1 til 3) viser, at UK, NL, S og B var særligt populære. D og I var mindre populære værter. Denne fordeling kan være landes udtryk afgiftsadministrationer. Det vil være uheldigt, hvis denne udvikling foortsætter. De embedsmænd som besøgte D værdsatte alle udvekslingen som værende af høj kvalitet. Kandidatprofilerne (tabel 4 -8) var stor set uændret. for den større eller mindre brug af hovedsprogene i disse Tabel 9-11 viser, at bestræbelserne forberedelsen og gennemførelsen af udvekslingerne (bedre kandidatprofiler, mere målrettede udvekslinger) havde en lille positiv virkning i henhold til embedsmændene selv. Ganske uventet var deres direkte overordnede i deres besvarelser af samme spørgsmål betydeligt mere positive. i 1996 på at forbedre Tabel 12-18 giver et billede af udvekslingernes mere brede virkning. Tallene for 1996 var noget mere positive end for 1995, selv om de overordnede var noget mere skeptiske med hensyn til virkningerne end embedsmændene selv. Det mest bemærkelsesværdige var, at 40% af embedsmændene (tabel 14) forudser administrative ændringer som følge af udvekslingen. Dette tal er steget væsentligt gennem årene (selv om det var endnu højere for de associerede lande). 11 Tabel 1: Fordeling af udvekslingerne i 1996 Hjemland Antal udvekslede embeds mænd B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Værtsland B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 15 14 17 12 13 21 11 20 8 10 15 12 14 17 19 1 1 1 2 2 2 1 2 2 2 2 2 I ALT 218 20 1 1 1 1 1 1 3 9 1 3 2 1 1 8 Antal modtagne embedsmænd 4 1 1 2 1 2 2 1 1 2 1 1 4 1 1 1 1 1 1 2 1 1 2 2 1 3 2 1 2 2 3 1 1 1 3 1 1 2 2 1 1 1 2 1 2 1 2 3 1 1 1 1 2 1 1 1 1 2 2 1 2 3 2 3 2 2 1 1 2 3 1 1 1 1 2 2 1 1 2 1 2 2 1 1 4 2 5 3 1 2 4 1 2 2 1 1 2 1 2 15 11 19 13 13 8 20 12 11 13 21 25 12 Tabel 2: Fordeling af udvekslingerne i 1993-96 Hjemland Antal udvekslede embeds mænd B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Værtsland B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 39 35 46 35 37 47 29 51 19 31 22 30 20 24 52 3 2 3 1 3 3 2 1 1 1 1 2 1 5 3 2 2 3 5 3 6 2 2 4 2 1 4 5 2 3 2 2 2 4 1 2 1 1 1 2 4 3 2 2 2 5 1 4 1 1 1 3 1 4 2 4 2 4 6 1 4 3 4 2 5 1 2 5 Antal modtagne embedsmænd 3 3 3 5 5 2 7 2 3 1 5 2 8 2 6 5 1 1 3 3 1 2 2 2 2 2 1 2 2 5 6 5 3 2 1 3 2 2 2 4 1 1 2 1 2 1 1 1 1 2 1 1 2 4 3 4 5 4 3 5 1 3 2 3 4 6 3 4 1 1 1 2 1 1 2 1 1 3 1 2 2 1 2 2 6 1 3 1 2 3 3 2 1 2 4 1 2 1 1 1 2. 4 9 6 4. 7 6 2 4 2 4 1 5 3 2 2 1 3 2 2 3 2 2 2 2 1 1 4 4 I ALT 517 45 29 39 32 30 49 33 39 15 49 18 29 20 31 59 Tabel 3: Fordeling af udvekslingerne i 1996 - Associerede lande Værtsland 13 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Associeret land Antal udvekslede embeds mænd Bulgarien Tjekkiet Cypern Estland Ungarn Letland Litauen Malta Polen Rumænien Slovakiet Slovenien 2 2 2 1 1 2 2 2 1 4 1 2 I ALT 22 2 3 1 1 1 2 Antal modtagne embedsmænd 1 1 1 1 1 1 2 1 1 1 1 1 0 2 3 2 0 2 0 1 1 1 1 2 1 1 1 1 2 NB: Når der ikke foreligger sammenlignelige tal for 1993-94, er dette angivet med en *. "MS" står for medlemsstater, "AL" for associerede lande, "MOMS" for embedsmænd i momsadministrationen, "PKT" for embedsmænd i punktafgiftsadministrationen. 14 Tabel 4: Køn Mænd Kvinder 1996 MS 69% 31% 1996 AL 61% 39% 1996 MOMS 67% 33% 1996 PKT 76% 24% 1995 MS 70% 30% 1993-94 MS 77% 23% Størst antal kvinder i %: FIN (71%), EL (58%), S (56%), AL (56%) Lavest antal kvinder i %: B (8%), IRL (9%), A (14%), UK (17%) Tabel 5: Gennemsnitsalder 1996 MS 41 1996 AL 39 1996 MOMS 41 1996 PKT. 42 1995 MS 41 1993-94 MS 39 Tabel 6: Arbejdsområde MOMS PKT Begge 1996 MS 69% 26% 5% 1996 AL 61% 28% 11% 1995 79% 18% 3% 1993-94 80% 20% 0% Tabel 7: Funktionskategorier 1996 MS 20% 44% 1996 AL 22% 39% 1996 MOM S 18% 42% 1996 PKT. 1995 MS 1993- 94 MS 23% 48% 23% 48% 24% 40% 37% 39% 40% 29% 30% 36% Embedsmænd på lederniveau Embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne som ligeledes udfører operationelle opgaver Operationelt personale, dog med beføjelse til personligt at træffe beslutninger i marken Tabel 8: Hvorfor blev De udvalgt? frivillig faglig viden sprogkundskaber funktion i administration andet 1996 MS 30% 23% 20% 24% 3% 1996 AL 5% 27% 30% 35% 3% 1995 MS 28% 22% 18% 26% 5% 1993-94 MS 26% 24% 25% 23% 2% Tabel 9: Var der på forhånd for hjemlandsmyndighedens vedkommende fastlagt særlige målsætninger for udvekslingen?* 15 1996 MS 82% 18% 1996 AL 71% 29% 1995 MS 74% 26% Ja Nej Tabel 10: Var det i givet fald muligt at opfylde målsætningerne?* Ja, fuldstændigt 1996 MS4 1996 AL 1995 MS 27% 8% 26% I store træk 59% 75% 61% Delvist 13% 17% 9% Nej, overhovedet ikke 0% 0% 4% Tabel 11: Hvor nyttig var udvekslingen for de sædvanlige arbejdsopgaver?* 1996 MS5 1996 AL 1995 MS Meget nyttig 36% 17% 36% 42% 56% 42% 19% 28% 18% 3% 0% 5% 0% 0% 0% Ikke nyttig Tabel 12: Har De haft udbytte af udvekslingen ?' 1996 MS6 1996 AL 1995 MS 50% Stort udbytte 44% 40% 50% 10% 6% 1% 0% 0% 0% Intet udbytte 50% 37% 12% 1% 0% Tabel 13: Kan erfaringerne anvendes i hjemlandsmyndigheden ?' 1996 MS7 1996 AL 1995 MS Alle 6% 6% 11% 23% 67% 26% 48% 6% 47% 19% 17% 15% 3% 6% 1% Ingen Tabel 14: Kan udvekslingen føre til administrative ændringer? 1996 MS 40%y 60% 1996 AL 53% 47% 1995 MS 27% 73% 1993-94 MS 12% 88% Ja Nej Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 36%, 53% 11% og 0%. Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 42%, 37%, 16%, 5% og 0%. Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 32%, 36%, 23%, 8% og 2%. Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 7%, 20%, 35% 21% og 17%. Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 28%. 16 Tabel 15: Har De udfærdiget en rapport om besøget? 1996 MS 1996 AL - skriftlig9? - mundtlig? - begge? I ALT 59% 7% 32% 98% 11% 50% 39% 100% 1996 MOMS 55% 8% 34% 97% Tabel 16: Var udvekslingens varighed 1996 PKT. 1995 MS 1993-94 MS 67% 8% 23% 98% 52% 11% 37% 100% 64% 10% 26% 100% 1996 MS 1996 AL 1995 MS for lang 3% 0% 0% 13% 0% 7% 61% 82% 70% 14% 12% 12% 9% 6% 10% for kort Tabel 17: Hvordan ville De kort vurdere værdien af udvekslingen for hjemlandsmyndigheden?* 1996 M S10 1996 AL 1995 MS meget stor 21% 44% 28% 48% 56% 39% 27% 0% 27% 3% 0% 6% 1% 0% 1% meget lille Tabel 18: Bør programmet videreføres? Ja, som det er Ja, med enkelte ændringer Nej 1996 MS 60% 40% 0% 1996 AL 82% 18% 0% 1995 MS 58% 42% 0% 1993-94 MS 26% 74% 0% Adspurgt om, hvorvidt de gerne så endnu en embedsmand deltage i udvekslings programmet, svarede 98% af de direkte overordnede ja. 9 I henhold til spørgeskemabesvarelserne fra de direkte overordnede blev 17% af disse rapporter cirkuleret overalt i den hjemlige administration, 37% i centraladministrationen, 15% i regionskontoret og 32% i afdelingen. 10 Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 24%, 43%, 23%, 8% og 3%. 17 Bilag B: Seminarerne Namur fBelgienï 25. og 26. april 1996: "Inddrivning af skyldig moms" Formålet med seminaret var at finde frem til optimale retlige rammer og administrativ tilgang til inddrivning af moms. Deltagerne sammenlignede de forskellige myndigheders beføjelser og strategier for inddrivning gennem prioritering af krav. Haag (Nederlandene^ 25. og 26. juni og Dublin (Irlande 26. og 27. september 1996: "Forholdet mellem afgiftspligtige og administrationen". Dette store emne blev opdelt på to seminarer med stort set de samme deltagere. Formålet var blandt aktuel praksis at finde frem til en ideel balance mellem afgiftspligtiges rettigheder og forpligtelser. Der var for første gang deltagelse fra de associerede lande. Det første seminar så på fremgangsmåder til registrering, regnskabsførelse og fakturering, det andet på kontrol, opkrævning og klagebehandling. Helsinki fFinland) 1. og 2. juli 1996: "Momsmyndighedernes effektivitet". Formålet med seminaret var at fastlægge centrale organisations- og ledelsesmetoder for at sikre stor effektivitet i afgiftsadministrationerne. Seminaret omhandlede overordnede ledelsesspørgsmål, bl. a. opstilling af mål, arbejdsprogrammer og prioriteringer samt evaluering af medarbejdere og deres karriereforløb. Athen f Grækenland) 30. september til 2. oktober 1996: "Kontrol af punktafgiftspligtige varer" Formålet med seminaret var at drøfte værdien af afgiftsmærkning i forbindelse med punktafgiftskontrol. Seminaret gennemførtes med repræsentanter fra erhvervslivet og deltagere fra de associerede lande. Drøftelserne kom også ind på en sammenligning af fremgangsmåder ved landevejs- og lagerkontrol. Wien f Østrig) 9. til 11. oktober 1996: "Ledere af centrale forbindelseskontorer" Seminaret samlede lederne af medlemsstaternes centrale forbindelseskontorer for at analysere nylige problemer i forbindelse med forvaltningen af anmodningerne om administrativt samarbejde og for at planlægge en fremtidig udvidelse af informations udvekslingen. Forholdet mellem de centrale forbindelseskontorer og afgiftsmyndig hederne generelt blev også drøftet. Bad Honnef (Tysklande 6. til 8. november 1996: "Risikobegrænsning gennem garantier og ny teknologi" Formålet med seminaret var at evaluere nye og eksisterende metoder til begrænsning af de nationale myndigheders afgiftsrelaterede risici gennem punktafgiftssystemet. inddrivningsprocedurer samt eventuel brug af Seminaret drøftede garantier og satellitteknologi som kontrolredskab. Madrid fSpanien) 2. og 3. december 1996: "Faktureringskontrol og svig i faktureringen" Formålet med seminaret var at kortlægge de største vanskeligheder i forbindelse med faktureringskontrol, at drøfte metoder til svig og undersøge mulighederne for forbedring af faktureringskontrollen. 18 Evaluering Tabel 19 viser, at deltagernes umiddelbare holdning til seminarernes værdi og til, hvorvidt forventningerne til dem bliver indfriet, er faldet fra 1995 (dog ikke dramatisk: der var flere "i store træk" end "ja"). Omvendt viser tabel 20-23, at medlemsstaterne seks måneder efter stillede sig mere positive overfor 1996-seminarerne end tidligere overfor 1995-seminarerne. Dobbeltseminaret i Dublin og Haag syntes først at have lidt under denne særlige form for tilrettelæggelse, men ikke efter nærmere eftertanke. Den store opfølgning, som fremgår af tabel 23, er yderst motiverende. 19 Tabel 19: Deltagernes evaluering af seminarerne (alle tal er udtrykt i %) ja i store træk delvist nej 94 MS 95 MS 96 MS 96 AL 94 MS 95 MS 96 MS 96 AL 94 MS 95 MS 96 MS 96 AL 94 MS 95 MS 96 MS 96 AL 1. Svarede (eller oversteg) seminaret til Deres forventninger? 2. Dækkede seminaret de forventede emner? 3. Var der for mange indlæg? 4. Var der tilstrækkelig diskussionstid? 5. Var der tilstrækkelig tid til samtaler med deltagere fra andre medlemsstater? 6. Var der tilstrækkelig dokumentation? 7. Synes De, at seminaret som helhed var nyttigt for Deres administration? 8. Blev seminaret afholdt i gode omgivelser? 9. Var tolkningsfaciliteterne tilfredsstillende? 74 67 19 70 71 85 74 82 69 67 72 4 60 63 63 72 87 56 51 58 12 53 61 72 61 84 71 64 71 0 57 57 63 78 100 83 22 25 4 16 16 7 17 15 17 27 23 2 21 21 16 21 12 21 39 34 5 20 22 16 30 12 19 33 29 12 26 27 26 22 0 14 4 9 8 9 9 7 9 3 7 6 5 7 12 11 14 6 1 14 10 8 8 16 11 8 9 3 7 3 0 7 14 13 7 0 0 6 1 0 68 5 4 0 0 0 6 0 1 87 7 5 7 0 0 9 0 0 75 10 3 3 0 0 3 0 0 81 3 3 4 0 0 3 Over gennemsnittet: Helsinki, Bad Honnef, Athen, Wien, Madrid Under gennemsnittet: Namur, Haag, Dublin Tabel 20. Udfærdigede deltagerne en skriftlig rapport efter seminaret? I 1996 MS | 1995 MS Ja 73% Nej 1 26% 75% 1 25% Tabel 21: Fik hjemlandsadmmistrationen en større forståelse for de drøftede emner som følge af seminaret? 1996 MS 1995 MS større forståelse 16% 52% 23% 5% 1% ingen større forståelse 17% 50% 29% 2% 1% 20 Over gennemsnittet: Bad-Honnef, Athen Under gennemsnittet: Helsinki, Madrid Tabel 22: Var seminaret som helhed nyttigt for Deres administration? 1996 MS 1995 MS meget nyttigt 22% 49% 22% 5% 1% ikke nyttigt 21% 42% 33% 3% 0% Over gennemsnittet: Dublin, Athen, Bad-Honnef Under gennemsnittet: Madrid, Namur Tabel 23: Har Deres administration som et resultat afseminaret på en eller anden måde ændret arbejdsprocedurer?1 * tilrettelagt møder/seminarer inden for administrationen? drøftet andre måder for at udnytte erfaringerne fra seminaret? tilrettelagt udvekslinger i forbindelse med seminarets emne? skabt kontakter til andre medlemsstater? I 1996 MS 1 1995 MS 11% 33% 51% 8% 4% | 17% 28% 49% 18% 16% 1 ! Over gennemsnittet: Namur (20%), Wien (23%), Madrid (38%) Under gennemsnittet: Dublin, Athen. Bilag C: Det fælles program for faglig uddannelse Tabel 24: Grund- og efteruddannelse i medlemsstaterne. 1996 GRUNDUDDANNELSE EFTERUDDANNELSE I EMNER UNDER DET FÆLLES UDDANNELSESPROGRAM ANTAL EMBEDSMÆND, DER HAR ANTAL EMBEDSMÆND UNDERVIST I D E L T A G ET I U N D E R V I S N I NG HENHOLD TIL DET FÆLLES UDDANNELSESPROGRAM UNDERVISNINGSBERETTIGED E EMBEDSMÆND ANTAL EMBEDSMÆND, DER HAR MODTAGET UNDERVISNING 165 PKT, 597 MOMS 145 3 523 150 MOMS 252 1 438 PKT, 357 MOMS 61 MOMS 19 MOMS, 3 940 Guardia 13 MOMS, 8 PKT 246 762 145 3 523 150 MOMS 252 1438 PKT, 357 MOMS13 61 MOMS 19 MOMS 7 MOMS, 0 PKT 246 270 MOMS, 53 PKT 270 MOMS, 53 PKT 340 MOMS 120 MOMS, 5 PKT 116 - 340 MOMS 120 MOMS, 5 PKT 116 - 3 137 PKT, 2 040 MOMS ca. 4 000 ca. 53 500 12 1 960 MOMS, 4006 PKT 10 421 2 50014 PKT, 7 800 MOMS 400 MOMS - 90 MOMS, 4 PKT ca. 2 000 5 366 MOMS, 210 PKT18 2 430 MOMS, 1 655 PKT 500 MOMS, 100 PKT 4 000 - 475 PKT, 2 040 MOMS 420 - 280 MOMS 872 2 50015 PKT, 1 66516 MOMS 311 MOMS 0 MOMS, 757 Guardia 32 MOMS, 2 PKT 017 1 695 MOMS, 173 PKT 86 MOMS 180 MOMS, 60 PKT 337 - B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 12 13 14 15 16 17 18 Ca. 3 500 PKT, ca. 50 000 MOMS. 286 embedsmænd for de fulde program, 71 for dele af programmet. Embedsmænd hovedsageligt fra punktafgiftsområdet. 20 000 toldembedsmænd med lejlighedsvise moms- og punktafgiftsopgaver. Samtlige told- og punktafgiftsembedsmænd modtager efteruddannelse en gang om året. Tal fra 1994 Efteruddannelse ikke nødvendig, da indholdet indgår i tidligere uddannelse. Embedsmænd hovedsageligt fra punktafgiftsområdet. Yderligere ca. 3 000 toldembedsmænd med lejlighedsvise opgaver. Bilag D: Sprogundervisning 22 De udvekslede embedsmænds sprogkundskaber Selv om evnen til at kommunikere under udvekslingen (tabel 28) fortsat har været god, er det skuffende, at tallene for embedsmænd med basalt kendskab og embedsmænd, der deltager i sprogkursus forud for udvekslingen, er faldet en smule. Denne modsætning er måske blevet opvejet af det stigende valg af værtsmedlemsstater, hvor hovedsprogene er mere udbredt. Tabel 25: Taler De værtslandets sprog? 1996 MS 1996 AL Ja, flydende Basalt kendskab Nej 47% 15% 38% 44% 22% 33% 1996 MOMS 47% 12% 41% 1996 PKT 1995 MS 1993-94 MS 44% 23% 33% 45% 26% 29% 66% 13% 21% Sprogkundskaber for egne udvekslingskandidater over gennemsnittet: DK, E, F, NL, FIN Sprogkundskaber for egne udvekslingskandidater under gennemsnittet: B, IRL, L, A, S Tabel 26: Fulgte De et sprogkursus forud for deltagelsen i Matthaeus-Tax programmet?* 1996 MS 19% 81% 1996 AL 24% 76% 1996 MOMS 21% 79% 1996 PKT 15% 85% 1995 MS 21% 79% Ja Nej Sprogkurser for egne udvekslingskandidater over gennemsnittet: DK, L, A, FIN, UK Sprogkurser for egne udvekslingskandidater over gennemsnittet: B, D, EL, F, IRL, I, NL Tabel 27: Hvis ja, hvor nyttigt var det for udvekslingen ?* 1996 MS 1996 AL 1995 MS meget nyttigt 45% 50% 34% 25% 14% 25% 2% 0% 5% 0% 52% 26% 4% 15% 4% overhovedet nyttigt ikke Tabel 28: Hvor godt har De kunnet kommunikere i værtslandet ?: 1996 MS 1996 AL 1995 MS meget godt 56% 56% 34% 33% 9% 11% 1% 0% 0% 0% med meget besvær 54% 33% 12% 1% 0% Evne til at kommunikere i værtslandet over gennemsnittet: B, EL, NL, A Evne til at kommunikere i værtslandet under gennemsnittet: DK, I 23 Tabel 29: Sprogundervisning generelt i medlemsstaterne Engelsk Fransk Tysk Spansk Andet lait 1996 antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd timer/embedsmand antal embedsmænd Gnmsnit timer/embedsmand B 124 67 146 74 35 56 29 77 38 65 372 69 DK D EL19 10 3 1 0 0 5 19 0 30024 1 20025 E 45 40 1 12 1 55 0 0 0 0 47 40 F20 106 35 0 0 2 47 3 70 2 47 113 37 I R L21 0 0 33 118 4 118 5 118 3 118 45 118 I 26 12 19 12 5 16 1 81 0 0 51 14 L 3 350 0 0 0 0 7 308 1 45 11 295 N L22 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 A23 713 50 11 30 0 0 1 36 3 32 728 50 P 41 41 1 66 0 0 0 0 83 FIN 25 80 5 60 6 40 0 0 2 40 38 69 S 62 22 5 50 3 30 0 0 0 0 70 24 UK 0 0 12 59 3 35 3 39 0 0 18 51 19 Kun punktafgifter. 20 Kun moms. Samtlige embedsmænd i told- og punktafgiftsadministrationen modtager sprogundervisning under grunduddannelsen (Engelsk, tysk, italiensk eller spansk - to timer ugentligt). Efterfølgende sprogundervisning er opgavespecifik. Der foreligger ingen tal herfor. 21 Kun moms. 22 Sprogundervisning ikke nødvendig. Samtlige embedsmænd med internationale kontaktflader skal beherske engelsk samt tysk og/eller fransk i såvel skrift som tale. 23 Kun moms. 24 Anslået tal, nøjagtige tal foreligger ikke. 25 Anslået tal udelukkende for told- og punktafgiftsadministrationen. Der foreligger ingen momstal for de nye delstater. ISSN 0254-1459 KOM(97) 722 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 06 Katalognummer : CB-CO-97-746-DA-C ISBN 92-78-29841-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4151/97 dell'on. Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP alla Commissione. Perdita di posti di lavoro nella Comunità a seguito del protocollo sulla pesca UE- Lettonia

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU national
Latvia
agreement (EU)
crew
fishing agreement
job cuts
job preservation
mixed-ownership company
protocol to an agreement

formats: html print