title: 98/476/EY: Komission päätos, tehty 21 päivänä tammikuuta 1998, Saksan tuloverolain 52 §:n 8 momentin perusteella myönnettävistä veronhuojennuksista (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 231) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
tax on income
tax relief

text: L 212/50 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 7. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, Saksan tuloverolain 52 §:n 8 momentin perusteella my(cid:148)nnett(cid:132)vist(cid:132) veronhuojen- nuksista (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 231) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/476/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, j(cid:132)senvaltioille on asettanut asianomaisille m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan huomautusten esitt(cid:132)miseksi perustamissopi- muksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja muille 8 momentissa muutettua tuloverolain 6 b §:ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) j(cid:132)rjestely(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s ilmoitettiin Saksalle kirjeell(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) maaliskuuta 1997 (2), joka julkaistiin Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 (3). Saksa esitti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) koskevan huomautuksensa kirjeell(cid:132) 13 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) toukokuuta 1997. Muut j(cid:132)senvaltiot ja muut asianosaiset eiv(cid:132)t esitt(cid:132)neet huomautuksia. jonka veronhuojennusta, Kyseinen j(cid:132)rjestely koskee tilivuosien 1996, 1997 ja 1998 on erityist(cid:132) vahvistaa markkinoita siten, ett(cid:132) Saksan uusissa osaval- tioissa ja L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132) toimivista yrityksist(cid:132) hankittai- siin enemm(cid:132)n osakkuuksia ja n(cid:132)m(cid:132) yritykset saisivat siten enemm(cid:132)n omaa p(cid:132)(cid:132)omaa. J(cid:132)rjestely voidaan esitt(cid:132)(cid:132) tiivis- t(cid:132)en seuraavasti: tarkoituksena sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I Komissio aloitti 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1997 tehdyll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee vuoden 1996 verolailla (1) tuloverolain (Einkommensteuergesetz) 52 §:n Saksan verolains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaan voitot, joita Saksassa asuvat luonnolliset henkil(cid:148)t (tuloverolain 1 §) ja Saksaan sijoittautuneet oikeushenkil(cid:148)t (yhteis(cid:148)verolain 1 §) saavat tietyn omaisuuden myynnist(cid:132), ovat tuloveron alaisia; oikeushenkil(cid:148)iden osalta yhteis(cid:148)verolaissa (8 §) viitataan tuloverolain s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksiin. Tuloverolain 6 b §:n mukaan luonnollinen henkil(cid:148) tai oikeushenkil(cid:148), joka myy tietty(cid:132) irtainta ja kiinte(cid:132)(cid:132) omai- suutta sek(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden osakkuuksia, voi v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) jona myyminen tapahtuu, sek(cid:132) nelj(cid:132)n(cid:132) sin(cid:132) tilivuonna, (1) Bundesgesetzblatt 1995 I 1250; tullut voimaan 1. 1. 1996. (2) SG(97)D/2381. (3) EYVL C 172, 6. 6. 1997, s. 2 30. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 212/51 sit(cid:132) seuraavana vuonna (1) tietyn omaisuuden hankinta- ja valmistuskustannuksista enint(cid:132)(cid:132)n 50 prosenttia, tietyiss(cid:132) tapauksissa enint(cid:132)(cid:132)n 100 prosenttia verotettavasta myynti- voitosta. Jo ennen vuoden 1996 verolakia oli tuloverolain 6 b §:n nojalla mahdollista v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) voitto kokonaisuu- jos laissa holdingyhti(cid:148)ist(cid:132) (Gesetz (cid:129)ber Unter- dessaan, nehmensbeteiligungsgesellschaften) tarkoitettu holding- yhti(cid:148) hankki osakkuuksia p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)ist(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) tukilains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n noudattamista koskevassa tarkas- telussa ei k(cid:132)sitell(cid:132) holdingyhti(cid:148)it(cid:132) mahdollisesti koskevia helpotuksia; t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) ei ennakoida kyseisi(cid:132) helpo- tuksia komission kantaa. koskevaa my(cid:148)hemmin esitett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) Tuloverolain 52 §:n 8 momentissa, joka tuli voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996, s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n tuloverolain 6 b §:ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyn veronhuojennuksen laajentamisesta tilivuosina 1996, 1997 ja 1998. Sen mukaisesti hankinta- ja valmis- tuskustannuksista 100 prosenttia myyntivoitosta, jos voitto k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n osakkuuk- sien hankintaan p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iss(cid:132), hankinta liittyy p(cid:132)(cid:132)- omayhti(cid:148)iden p(cid:132)(cid:132)oman korottamiseen tai uusien p(cid:132)(cid:132)- omayhti(cid:148)iden perustamiseen ja v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) enint(cid:132)(cid:132)n voidaan (cid:190) kyseisten p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden kotipaikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi-Berlii- niss(cid:132) (2) ja osakkuuksien hankintahetkell(cid:132) yhti(cid:148)iden palveluksessa on enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132); tai tai yhti(cid:148)j(cid:132)rjestyksen (cid:190) kyseiset p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)t ovat holdingyhti(cid:148)it(cid:132), joiden toiminta yhti(cid:148)sopimuksen mukaan keskittyy yksinomaan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaisten osak- kuuksien hankintaan tai sellaisten yritysten osakkuuk- sien hallinnointiin ja myyntiin, joiden kotipaikka ja liikkeenjohto sijaitsevat osakkuuksien hankintahet- kell(cid:132) Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132) ja joiden palveluksessa on enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132). Saksan arvioiden mukaan tukitoimi v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) verotuloja tilap(cid:132)isesti noin 150 miljoonaa Saksan markkaa (noin 75 miljoonaa ecua). J(cid:132)rjestely voisi hy(cid:148)dytt(cid:132)(cid:132) useita tuhansia yrityksi(cid:132) uusissa osavaltioissa ja L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132), eik(cid:132) sit(cid:132) ole rajoitettu tiettyihin toimialoihin. Kasaantuneet tuki- toimet eiv(cid:132)t sulje pois muita valtiontukia. II Tarkastellusta s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksest(cid:132) tehtiin komissiolle kirjeell(cid:132) 13 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) lokakuuta 1995 my(cid:148)h(cid:132)stynyt ilmoitus lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n jo hyv(cid:132)ksytty(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen ja komission nimenomaisesti vaadittua sen ilmoittamista. Vuoden 1996 verolaki tuli voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 eli ennen komission hyv(cid:132)ksynt(cid:132)(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi j(cid:132)rjestely kirjattiin komissiossa ilmoittamatta j(cid:132)tettyn(cid:132) tukena (NN 9/96). Saksan valtiova- rainministeri(cid:148)n 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 antamalla hallinnollisella m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksell(cid:132) (3) t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelyn sovelta- mista lyk(cid:132)ttiin, kunnes komissio olisi hyv(cid:132)ksynyt sen. koskevassa aloittamista Menettelyn p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n komissio katsoi, ett(cid:132) tuloverolain 52 §:n 8 momenttiin sis(cid:132)ltyy EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. T(cid:132)lt(cid:132) osin komissio katsoi, ett(cid:132) tarkasteltavana olevassa j(cid:132)rjestelyss(cid:132) on kahdenlaisia edun- saajia: toisaalta verovelvolliset tuloverolain perusteella ja toisaalta it(cid:132)saksalaiset ja berliinil(cid:132)iset enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)nte- kij(cid:132)n yritykset. jotka myyv(cid:132)t l(cid:132)hinn(cid:132), ett(cid:132) sellaisille verovelvollisille Komissio katsoi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)t veronhuojennukset, tietty(cid:132) omaisuutta ja voivat v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) myynnist(cid:132) saadun voiton hankkiessaan muuta omaisuutta, ovat yleisi(cid:132) toimenpi- teit(cid:132), joihin ei sis(cid:132)lly tukea, koska kyseisi(cid:132) helpotuksia voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) kaikille saamiaan voittoja tietyll(cid:132) tavalla sijoittaville verovelvollisille riippumatta n(cid:132)iden koosta, elinkeinoalasta tai sijaintipaikasta. yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen Sit(cid:132) vastoin komissio katsoi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n menettelyn aloittamisesta, ett(cid:132) 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea sis(cid:132)ltyy toimenpiteeseen, joka toteutetaan sellaisten p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden hyv(cid:132)ksi, joiden kotipaikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132) ja joiden osakkuuden hankkiminen on veronhuojennuksen edellytys. Komissio muistutti, ett(cid:132) Euroopan vakiintuneen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti arvioitaessa toimenpidett(cid:132) 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena on otet- tava huomioon toimenpiteen suosiva vaikutus. Tarkastel- tavana olevassa tapauksessa toimenpiteen vaikutus on se, ett(cid:132) osakkuudet Saksan uusiin osavaltioihin tai L(cid:132)nsi- Berliiniin sijoittautuneissa yrityksiss(cid:132) ovat kannattavampia kuin osakkuudet l(cid:132)ntiseen Saksaan ja Saksan ulkopuolelle sijoittautuneissa yrityksiss(cid:132). Saksan kirjeess(cid:132) 13 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) jonka mukaan lokakuuta 1995 esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n k(cid:132)sitykseen, toimenpiteest(cid:132) on hy(cid:148)ty v(cid:132)h(cid:132)inen ja l(cid:132)hes olematon, komissio vastasi viittaamalla Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen vakiintuneeseen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n, jonka mukaan pelkk(cid:132) hy(cid:148)dyn v(cid:132)h(cid:132)isyys ei sulje pois mahdollista j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kaup- paan kohdistuvaa vaikutusta. taloudellinen aiheutunut Edell(cid:132) esitetyn perusteella komissio ilmaisi pit(cid:132)v(cid:132)ns(cid:132) toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille kyseen- alaisena. Koska toimenpidett(cid:132) ei ole sidottu investoin- teihin, se on rinnastettava toimintatukeen, jota komission vakiintuneen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) vain (1) Rahastointi tuloverolain 6 b §:n 3 momentin mukaan. (2) Tukialuelain (F(cid:148)rdergebietsgesetz) 1 §:n 2 momentti. (3) Bundessteuerblatt 1996, I osa, N:o 1, s. 2. L 212/52 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 7. 98 tukialueluokitusta tietyin edellytyksin ja vain EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille alueille. sovelletaan kuitenkin my(cid:148)s Berliiniss(cid:132). J(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) Vuosien 1997–1999 (N 613/96) koskevan komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaan It(cid:132)-Berliinin voidaan kyseisen(cid:132) aikana katsoa muodostavan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tukialueen; saman p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaan It(cid:132)-Berliini voidaan kyseisen(cid:132) aikana rinnastaa my(cid:148)s sit(cid:132) ymp(cid:132)r(cid:148)iviin tukialueisiin 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan; sit(cid:132) vastoin L(cid:132)nsi-Berliini on kyseisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaisesti 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tukialue eik(cid:132) siihen sovelleta mit(cid:132)(cid:132)n vastaavaa siirtym(cid:132)j(cid:132)rjestely(cid:132), t(cid:132)yt(cid:132) mainittuja toimintatuen soveltuvuuden edellytyksi(cid:132). joten se ei EY:n Koska tuen my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) ei ole sidottu investointitoimiin, on lis(cid:132)ksi olemassa suuri vaara, ett(cid:132) tuella on taloudellista vaikutusta my(cid:148)s tukialueiden ulkopuolella. Komissio on lis(cid:132)ksi esitt(cid:132)nyt k(cid:132)sityksen(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kyseinen j(cid:132)rjestely on vastoin artiklassa perustamissopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) sijoittautumisoikeuden syrjint(cid:132)kieltoa, koska j(cid:132)rjestelyn mukaan veronhuojennuksen edellytyksen(cid:132) on, ett(cid:132) osakkuushankinnan kohteena olevien yritysten koti- paikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osaval- tioissa tai L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132). Lopuksi komissio toteaa, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelyss(cid:132) ei oteta huomioon tiettyj(cid:132) suhdanneherkki(cid:132) aloja koskevia erityisj(cid:132)rjestelyj(cid:132). 52 III Saksa esitti kirjeess(cid:132) 13 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) toukokuuta 1997 k(cid:132)sityk- sens(cid:132), jonka mukaan kyseinen tukitoimi ei ole 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tiivistettyn(cid:132) Saksan kanta menettelyn avaamisesta on seuraava: L(cid:132)hinn(cid:132) korostetaan it(cid:132)isen Saksan talouden k(cid:132)rsiv(cid:132)n edelleen tuntuvasta rakenteellisesta vajeesta ja etenkin it(cid:132)saksalaisten yritysten alhaisesta omavaraisuusasteesta, joita kyseisell(cid:132) j(cid:132)rjestelyll(cid:132) on tarkoitus parantaa. Saksa katsoo, ett(cid:132) tukea ei todenn(cid:132)k(cid:148)isesti ole saatavissa niin sanotuilla toimivia yrityksi(cid:132) koskevasta j(cid:132)rjestelyst(cid:132), sill(cid:132) holdingyhti(cid:148)t antavat riski- p(cid:132)(cid:132)omaa ensisijaisesti yrityksille, joiden toiminnan paino- piste on tulevaisuuden markkinoilla. suhdanneherkill(cid:132) aloilla rajoittuu Veronhuojennus yksinomaan veronmaksun lykk(cid:132)ykseen; sen sijaan veronalennusta siihen ei sis(cid:132)lly, koska jos verovelvollinen ei myy hankkimaansa osak- kuutta edelleen kohtuullisen ajan kuluessa, osakkuuden arvo saadaan selville ja voitosta perit(cid:132)(cid:132)n verot viimeist(cid:132)(cid:132)n asetettaessa yritys selvitystilaan. Veronhuojennus koskee vain osakkuuden ostajaa mutta ei osakkuuden myyj(cid:132)(cid:132). Osakkuuden myyj(cid:132) saa pikemminkin lis(cid:132)(cid:132) osakep(cid:132)(cid:132)omaa, jonka kustannuksista voidaan neuvo- tella vapaasti ja n(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ytyv(cid:132)t markkinoiden mukaan. Saksassa osakkuuden myyj(cid:132)lle koituvan veronhuojen- nuksen ja osakep(cid:132)(cid:132)oman kustannusten suuruuden v(cid:132)lill(cid:132) ei ole havaittavissa suoraa yhteytt(cid:132) eik(cid:132) sit(cid:132) voida esitt(cid:132)(cid:132) numeroina. Pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n se, ett(cid:132) veronhuojennus voidaan hankittaessa osakkuuksia yrityksiss(cid:132), joiden sijaintipaikka on rajattu tietylle alueelle, on riitt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n peruste tukiekvi- valentin olemassaololle. Tukiekvivalentin olemassaolosta voidaan puhua vain silloin, jos tuloverolain 52 §:n 8 momentin mukaisesti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asetettu osakep(cid:132)(cid:132)oma halpenisi it(cid:132)saksalaisten ja berliinil(cid:132)isten yritysten eduksi verrattuna muuhun k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asetettuun osakep(cid:132)(cid:132)omaan. Saksan tiedossa ei ole mit(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)llaiseen viittaavaa; my(cid:148)s komissio piti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n halpenemista vain mahdolli- suutena esitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) selkeit(cid:132) perusteita. P(cid:132)invastoin on syyt(cid:132) olettaa, ett(cid:132) veronmaksun lykk(cid:132)yksest(cid:132) saatavaa hy(cid:148)ty(cid:132) ei siirret(cid:132) Saksan uusiin osavaltioihin tai L(cid:132)nsi- Berliiniin sijoittautuneille yrityksille, koska hy(cid:148)dyt ovat v(cid:132)h(cid:132)isi(cid:132) eik(cid:132) niiden siirt(cid:132)miseen liity mit(cid:132)(cid:132)n lis(cid:132)kannus- tinta. N(cid:132)in ollen veronhuojennus ei ole Saksan k(cid:132)sityksen mukaan ainoastaan osakkuuden ostajan vaan my(cid:148)s osak- kuuden myyj(cid:132)n kannalta yleinen toimenpide; n(cid:132)in on varsinkin siksi, ett(cid:132) osakkuuden myyj(cid:132)n saama hy(cid:148)ty syntyy ainoastaan osakkuuden ostajalle my(cid:148)nnetyn veron- huojennuksen kautta ja kyseinen veronhuojennus on my(cid:148)s komission mielest(cid:132) yleinen toimenpide. Kokoavasti voidaan todeta, ett(cid:132) komissio ei pysty yksil(cid:148)i- m(cid:132)(cid:132)n oletetun tukij(cid:132)rjestelyn edunsaajaa eik(cid:132) esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) numeroina. Saksan uusiin osavaltioihin ja L(cid:132)nsi-Berliiniin sijoittautuneiden yritysten saama hy(cid:148)ty on – jos se on mitattavissa – eritt(cid:132)in v(cid:132)h(cid:132)inen, mink(cid:132) perusteella v(cid:132)h(cid:132)merkityksist(cid:132) tukea koskevan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n (1) soveltaminen tarvittaessa on oikeutettua. IV voittoja Tuloverolain 52 §:n 8 momenttiin perustuva laajennettu veronhuojennus on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Saksan uusiin osaval- tioihin tai L(cid:132)nsi-Berliiniin sijoittautuneiden enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden kannalta, koska tietyn omai- suuden myynnist(cid:132) tai p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden osakkuuksista syntyneit(cid:132) veronhuojennuksen koskevan saaminen edellytt(cid:132)(cid:132) osakkuuden hankkimista n(cid:132)ist(cid:132) yrityksist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)oman korottamisen tai uuden p(cid:132)(cid:132)omayh- ti(cid:148)n perustamisen yhteydess(cid:132) (suoraan tai ep(cid:132)suorasti holdingyhti(cid:148)n kautta). Kyseess(cid:132) on kuitenkin yleinen toimenpide, johon ei sis(cid:132)lly valtiontukea sellaisille tulove- rovelvollisille, jotka myyv(cid:132)t tietty(cid:132) omaisuutta ja voivat v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) myynnist(cid:132) saadun tuoton hankkiessaan muuta on ottanut omaisuutta. T(cid:132)ss(cid:132) huomioon seuraavat seikat: yhteydess(cid:132) komissio (1) EYVL C 68, 6. 3. 1996, s. 9 30. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 212/53 L(cid:132)hinn(cid:132) on todettava, ett(cid:132) kyseess(cid:132) on EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ”j(cid:132)senvaltion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) taikka valtion varoista muodossa tai toisessa my(cid:148)nnetty tuki”. Sen arvioimiseksi, sis(cid:132)ltyyk(cid:148) valtion toteuttamaan toimenpiteeseen valtiontukea, on asiassa C- 39/94 SFEI vastaan La Poste (1) 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 annetun tuomion mukaisen Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132), saako edunsaajana oleva yritys huojennuksen, jota se ei olisi saanut ilman kyseist(cid:132) valtion toimenpidett(cid:132) tavan- omaisten markkinaehtojen vallitessa. tai oikeushenkil(cid:148)t, Tuloverolain 52 §:n 8 momentin s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen perusteella j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) luonnolliset henkil(cid:148)t ”osakkuuden ostajat”, jotka saavat voittoa omaisuuden myynnist(cid:132), hy(cid:148)tyv(cid:132)t veronhuojennuksesta, koska hank- kiessaan osakkuuksia tietyist(cid:132) yrityksist(cid:132) ne voivat tietyin edellytyksin v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) hankintakustannuksista myynti- voiton enint(cid:132)(cid:132)n 100-prosenttisesti ja kevent(cid:132)(cid:132) siten vero- rasitustaan. Kyseiset yritykset ovat n(cid:132)in ollen edullisem- massa asemassa verrattuna yleisiin verom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksiin, joiden mukaan verotettavat voitot voidaan v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) 50 prosentti- sesti, jos yritykset sijoittavat voitot uudelleen Saksan liitto- tasavallan alueella. Voitto voidaan kuitenkin v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) 100-prosenttisesti vain, jos verovelvollinen hankkii tiet- tyjen p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden osakkuuksia ja hankinta liittyy p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden p(cid:132)(cid:132)oman korottamiseen tai uusien p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden perustamiseen. N(cid:132)in ollen verovelvol- liset pakotetaan j(cid:132)rjestelyll(cid:132) hankkimaan osakkuuksia tietyist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)ist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)oman korottamista tai uusien yhti(cid:148)iden perustamista varten; toisin sanoen verotuksel- lisen toimenpiteen seurauksena – ja ilmoitettuna tavoit- teena – on edist(cid:132)(cid:132) tiettyjen p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden osake- p(cid:132)(cid:132)oman kysynn(cid:132)n ja siten kyseisten yritysten omavarai- suusasteen (tai oman p(cid:132)(cid:132)oman muodostuksen) kasvua. Valtion toteuttaman toimenpiteen seurauksena Saksan uusiin osavaltioihin tai L(cid:132)nsi-Berliiniin sijoittautuneiden yritysten, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”osakkuuksien myyjien”, osakkuuk- sien kasvanut kysynt(cid:132) vaikuttaa – muiden ehtojen pysyess(cid:132) ennallaan – osakkuuksien ostajien rahoitusin- vestointeihin kaiken kaikkiaan siten, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) hankkivat osakkuuksia, joita ne ilman veronhuojennuksia eiv(cid:132)t olisi hankkineet joko ollenkaan tai olisivat hankkineet osak- kuuden myyj(cid:132)n kannalta huonommilla ehdoilla, osak- kuuden myyj(cid:132)n kannalta edullisemmilla ehdoilla kuin ilman tuloverolain 52 §:n 8 momentin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa. Kuten Saksan esityksess(cid:132) aivan oikein todetaan, osak- kuuden myyj(cid:132) saa osakep(cid:132)(cid:132)omaa, jonka kustannukset ovat vapaasti neuvoteltavissa ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ytyv(cid:132)t markkinoiden kuitenkin mukaan, mutta muutoksen kyseisill(cid:132) markkinoilla, mink(cid:132) seurauksena 52 §:n 8 momentin nojalla k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asetetusta osakep(cid:132)(cid:132)- omasta tulee kiinnostavampaa verrattuna k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevaan vastaavanlaiseen, mutta Saksan uusien osavalti- oiden ja Berliinin ulkopuolelle sijoittautuneiden yritysten osakep(cid:132)(cid:132)omaan. toimenpide aiheuttaa Investointik(cid:132)ytt(cid:132)ytymisen muuttuminen ja siten kyseisen yrityksen oman p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)(cid:132)minen on my(cid:148)s Saksan lains(cid:132)(cid:132)t(cid:132)j(cid:132)n ilmoittama tavoite; sit(cid:132) vastoin Saksan viran- omaiset esitt(cid:132)v(cid:132)t omassa huomautuksessaan, ett(cid:132) kyseisell(cid:132) j(cid:132)rjestelyll(cid:132) ei ole mitattavissa olevaa vaikutusta it(cid:132)saksalai- siin ja berliinil(cid:132)isiin yrityksiin, joista osakkuudet on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) hankkia. t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi sijoittajat Veroj(cid:132)rjestelyn perusteella tietyt luonnolliset henkil(cid:148)t ja oikeushenkil(cid:148)t saavat v(cid:132)lit(cid:148)nt(cid:132) (v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)t edunsaajat) hy(cid:148)ty(cid:132) hankkimalla tietyilt(cid:132) yrityksilt(cid:132) (v(cid:132)lillisilt(cid:132) edun- saajilta) tietty(cid:132) omaisuutta. Taloudellisella hy(cid:148)dyll(cid:132) tarkoi- tetaan v(cid:132)lillist(cid:132) hy(cid:148)ty(cid:132) saavien yritysten osakkuuksien suurempaa kysynt(cid:132)(cid:132) verrattuna ennen tuloverolain 52 §:n 8 momentin voimaantuloa vallinneeseen oikeudelliseen tilanteeseen; (v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)t edun- saajat) ovat valmiit hankkimaan osakkuuksia it(cid:132)saksalai- sissa ja berliinil(cid:132)isiss(cid:132) yrityksiss(cid:132) ehdoilla, jotka ovat n(cid:132)iden kannalta edullisempia verrattuna ennen kyseisen toimenpiteen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa vallinneeseen tilanteeseen. T(cid:132)m(cid:132)n tosiseikan perusteella osakkuuksien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kysei- siss(cid:132) yrityksiss(cid:132) kasvaa ja/tai osakkuuden hankintaa mainituissa yrityksiss(cid:132) koskevat sopimusehdot paranevat (osakkuuden hinta verrattuna nimellisarvoon, osakkuuden kesto, korvaus osakkuudesta jne. ). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi toimenpide antaa tuloverolain 52 §:n 8 momentista v(cid:132)lillisesti hy(cid:148)tyville Saksan uusiin osaval- tioihin tai L(cid:132)nsi-Berliiniin sijoittautuneille yrityksille korvauksetta taloudellista hy(cid:148)ty(cid:132), jota ne eiv(cid:132)t olisi saaneet ilman valtion toteuttamaa toimenpidett(cid:132). §:ss(cid:132) tarkoitetusta Saksa on esitt(cid:132)nyt huomautuksissaan, ett(cid:132) toimenpiteess(cid:132) on kyse ainoastaan veronmaksun lykk(cid:132)(cid:132)misest(cid:132) mutta ei miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa veronalennuksesta. T(cid:132)h(cid:132)n on todet- tava ensinn(cid:132)kin, ett(cid:132) maksuasetuksen (Abgabenordnung) 222 veronmaksun lykk(cid:132)(cid:132)misest(cid:132) voidaan puhua vain silloin, kun jo syntyneen verosaatavan er(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) lyk(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n; tarkasteltavina olevassa tapauksessa j(cid:132)rjestely johtaa kuitenkin verosaatavan raukeamiseen tuloverolain 6 b §:n nojalla ja mahdollisen uuden verosaa- tavan syntymiseen j(cid:132)lleenmyynnin yhteydess(cid:132). Lis(cid:132)ksi t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa on yhdentekev(cid:132)(cid:132), voidaanko suunniteltu veronhuojennus taloudellisesti veronmaksun lykk(cid:132)(cid:132)miseen vai ei, koska veronmaksun lykk(cid:132)(cid:132)mista- pauksessakin osakkuuden myyj(cid:132) oletettavasti saisi v(cid:132)lillist(cid:132) taloudellista hy(cid:148)ty(cid:132) (komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 93/349/ETY (2)). rinnastaa Kuten Saksan huomautuksissa todetaan, tarkasteltavina olevassa tapauksessa ongelmallista on sek(cid:132) jokaisessa yksitt(cid:132)isess(cid:132) tapauksessa saadun hy(cid:148)dyn osoittaminen ett(cid:132) tukiosan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)minen. Kuten edell(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n, tyypilli- seen tapaukseen voidaan kuitenkin katsoa liittyv(cid:132)n ta- loudellinen hy(cid:148)ty. Etuk(cid:132)teen ei voida kuitenkaan varmasti koskevassa todeta tapauksessa saatavaa taloudellista hy(cid:148)ty(cid:132), sill(cid:132) toimenpide perustuu yksityisen sijoittajan liiketaloudelliseen toimin- taan; sijoittaja tekee investointip(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksens(cid:132) niiden inves- tointiedellytysten mukaisesti, tarkoituksellisesti muutetaan valtion toimesta. Ei voida yleist(cid:132)en osoittaa, ett(cid:132) yksitt(cid:132)isen osakkuuden ostajan toimintatapa muut- kussakin yksitt(cid:132)isess(cid:132) osakkuutta joita (1) Kok. 1996, s. I-3547, 60 kohta. (2) EYVL L 143, 15. 6. 1993, s. 7 L 212/54 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 7. 98 valtion toteuttaman toimenpiteen seurauksena. tuisi Hy(cid:148)ty(cid:132) ei lis(cid:132)ksi voida ilmaista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)llisesti tarkastelussa etuk(cid:132)teeen eik(cid:132) sit(cid:132) voida m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) aina j(cid:132)lkik(cid:132)teen. annettu tuomio (3), koska valtion voidaan katsoa suosivan tiettyj(cid:132) yrityksi(cid:132) ottamalla sitovasti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kyseinen veronluonteinen maksu, vaikka toimenpidett(cid:132) ei rahoiteta suoraan valtion varoista. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on todettava, ett(cid:132) komission ei tarvitse perustella j(cid:132)rjestelyn tukiominaisuutta koskevaa arviota kullakin yksitt(cid:132)isell(cid:132) tapauksella. Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa 248/84, Saksan liittotasavalta vastaan komissio (1), 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1987 antaman tuomion mukaisesti komissio voi rajoittua tukiohjelmaa tarkastellessaan tutkimaan ohjelman erikoispiirteit(cid:132) ja arvioimaan, t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)k(cid:148) ohjelma ominaisuuksiltaan 92 artiklan 1 kohdassa esitetyt edellytykset. P(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)kseen, ett(cid:132) kyseess(cid:132) ei ole valtiontuki, komission olisi voitava todeta jokaisen yksitt(cid:132)isen tapauksen kohdalla, ett(cid:132) ta- loudellista hy(cid:148)ty(cid:132) ei ole saatu eik(cid:132) siten my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n valtiontukea. T(cid:132)m(cid:132)n suhteen on p(cid:132)(cid:132)telt(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)rjestelyn olevan ominaisuuksiltaan sellainen, ett(cid:132) sen seurauksena tietty p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden joukko (enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n yritykset, joiden kotipaikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132)) saa ta- loudellista hy(cid:148)ty(cid:132). Taloudellisen hy(cid:148)dyn laskennasta todettakoon, ett(cid:132) hy(cid:148)ty olisi laskettava kussakin yksitt(cid:132)isess(cid:132) tapauksessa vertaa- malla kesken(cid:132)(cid:132)n ehtoja, joilla enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n it(cid:132)saksalainen tai berliinil(cid:132)inen yritys voi hankkia osak- kuuden ilman veronhuojennusta tai veronhuojennuksen avulla, kun muut ehdot pysyv(cid:132)t ennallaan. Kyseess(cid:132) on valtion varoista my(cid:148)nnetyll(cid:132) tuella saatu ta- j(cid:132)rjestely ensinn(cid:132)kin loudellinen hy(cid:148)ty. Tosiasiallisesti v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) verotuloja, koska omaisuuden myynnist(cid:132) saadun voiton verottamisesta luovutaan ilman m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. Valtion varoista my(cid:148)nnetty veroetu siirret(cid:132)(cid:132)n osittain tuensaajalle lain s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksell(cid:132), jolla ohjaillaan yksityisen sijoittajan investointik(cid:132)ytt(cid:132)ytymist(cid:132). Kuten Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin totesi toisiinsa liittyviss(cid:132) asioissa 67/85, 68/85 ja 70/85, Van der Kooy vastaan komission (2), 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1988 anta- massaan tuomiossa, osakkuuden ostajan v(cid:132)lityksell(cid:132) tapah- tuva veroedun siirtyminen tietyille yrityksille johtuu valtion toimesta, koska se perustuu asiaa koskevaan lain s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kseen. Silt(cid:132) osin toimenpiteell(cid:132) on sama vaikutus kuin tiettyjen elinkeinoalojen rahoittamilla veronluontei- silla maksuilla joista saatavilla tuloilla tuetaan tiettyjen yritysten hankkeita kyseisi(cid:132) varoja hallinnoivan laitoksen v(cid:132)lityksell(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) veronluonteiset maksut ovat tulojen k(cid:132)ytt(cid:148)tavasta riippuen valtiontukea Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan (esimerkiksi asiassa C-78/90–C-83/90, Compagnie commercale vastaan Receveur principal des douanes de la Pallice Port, 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1992 yhdistetyss(cid:132) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa taloudellinen hy(cid:148)ty ei siirry kyseisi(cid:132) varoja hallinnoivan ja varojen edelleen toimittamista varten perustetun julkisen tai yksityisen laitoksen v(cid:132)lityksell(cid:132) vaan se perustuu yksityisen osak- kuuksien ostajan investointeja ohjaileviin valtion toimiin. N(cid:132)iden valtion toimien taloudellinen vaikutus on kuitenkin samanlainen, koska niiss(cid:132)kin k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vaiku- tusvaltaa. N(cid:132)in ollen hy(cid:148)dyn siirtyminen tietyille yrityk- sille johtuu valtion toiminnasta, koska se perustuu asiaa koskevaan lains(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kseen. Toimenpide my(cid:148)s suosii tiettyj(cid:132) yrityksi(cid:132), koska se on rajattu alueellisesti yrityksiin, joiden kotipaikka ja liik- keenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi- Berliiniss(cid:132), ja koska sit(cid:132) sovelletaan vain tietynkokoisiin eli enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n yrityksiin. Vaikka yksitt(cid:132)isi(cid:132) yrityksi(cid:132) ei voida m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) ennalta, voidaan m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)n selke(cid:132) edunsaajayritysten joukko, jotta voidaan todeta kyseisten yritysten saavan taloudellista hy(cid:148)ty(cid:132). N(cid:132)in ollen j(cid:132)rjestelyss(cid:132) on riitt(cid:132)v(cid:132)sti erikoispiirteit(cid:132) sen erottamiseksi yleisist(cid:132) suositaan j(cid:132)senvaltion koko talousel(cid:132)m(cid:132)(cid:132) ja jotka eiv(cid:132)t siten kuulu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan sovelta- misalaan. toimenpiteist(cid:132), joilla koska alueelle kyseiselle Lopuksi on syyt(cid:132) todeta, ett(cid:132) j(cid:132)rjestely uhkaa v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) sijoittautuneita kilpailua, yrityksi(cid:132) suositaan Saksan muille alueille ja muihin j(cid:132)sen- valtioihin sijoittautuneisiin yrityksiin verrattuna. Saksan esitt(cid:132)m(cid:132) n(cid:132)kemys, jonka mukaan tuen osuus kokonaisra- hoituksesta on v(cid:132)h(cid:132)inen ja l(cid:132)hes olematon, ei muuta tilan- netta t(cid:132)lt(cid:132) osin; Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-142/87, Belgia vastaan komissio, 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1990 antaman tuomion (4) perusteella pelkk(cid:132) tuen v(cid:132)h(cid:132)isyys ei sulje pois mahdollista j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta. Lis(cid:132)ksi Saksan viranomaiset eiv(cid:132)t ole sitoutuneet soveltamaan v(cid:132)h(cid:132)merki- tyksellist(cid:132) tukea koskevaa s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)(cid:132). Esitettyjen seikkojen perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:132) tuloverolain 52 §:n 8 momenttiin perus- tuva laajennettu veronhuojennus on EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Saksan uusiin osavaltioihin tai L(cid:132)nsi-Berliiniin sijoittautuneille enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)ille, joista on hankittava osakkuus p(cid:132)(cid:132)oman korottamisen tai uuden (suoraan tai p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)n perustamisen yhteydess(cid:132) (1) Kok. 1987, s. 4013, 18 kohta. (2) Kok. 1988, s. 219. (3) Kok. 1992, s. I-1847, 35 kohta. (4) Kok. 1990, s. I-959. 30. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 212/55 tietyn omaisuuden ep(cid:132)suorasti holdingyhti(cid:148)n kautta) myynnist(cid:132) tai p(cid:132)(cid:132)omayhti(cid:148)iden osakkuuksista syntyneit(cid:132) voittoja koskevan veronhuojennuksen saamiseksi. V Tarkasteltavana oleva tukij(cid:132)rjestely suosii osakkuuksien hankkimista p(cid:132)(cid:132)oman korottamisen tai uuden p(cid:132)(cid:132)omayh- teyden perustamisen yhteydess(cid:132) sellaisista yrityksist(cid:132), joissa on enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132), joiden kotipaikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132) ja joista osakkuudet saadaan osakkuuden ostajan kannalta edullisempaan hintaan tai muutoin edul- lisemmilla sopimusehdoilla kuin ilman kyseisen s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa. Siten j(cid:132)rjestely suosii kyseisten yritysten oman p(cid:132)(cid:132)oman vahvistamista. T(cid:132)t(cid:132) tukij(cid:132)rjestely(cid:132) ei ole sidottu alueellisista tukij(cid:132)rjeste- lyist(cid:132) annetussa komission tiedonannossa (1) tarkoitettuun alkuinvestointiin vaan se on luonteeltaan jatkuva ja my(cid:148)n- net(cid:132)(cid:132)n erityisten rakenteellisten haittojen tasoittamiseksi, mink(cid:132) Saksan viranomaiset nimenomaisesti vahvistivat tiedonannossaan. N(cid:132)in ollen tarkasteltavana olevaa tuki- j(cid:132)rjestely(cid:132) on k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomiois- tuimen asiassa C-278/95, Siemens SA vastaan komissio, 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 antaman tuomion (2) mukai- sesti toimintatukena. Komission vakiintuneen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n perusteella toiminta- tukea voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) vain poikkeustapauksissa ja tietyin edellytyksin perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla tukialueilla, toisin sanoen joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai alueilla, joilla vajaaty(cid:148)llisyys on vakava ongelma (vertaa 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisesta alueelliseen tukeen vuonna 1988 annetun komission tiedonannon 6 kohta (3)). Komissio p(cid:132)(cid:132)tti 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 tukij(cid:132)rjes- telm(cid:132)n soveltamisesta viiteen it(cid:132)isen Saksan osavaltioon (Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt ja Th(cid:129)ringen), ett(cid:132) kyseiset alueet ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tukialueita vuoden 1999 loppuun (N 464/93 (4) vuoden 1996 loppuun ja N 613/96 (5) vuosiksi 1997–1999). Tukij(cid:132)rjestelyn soveltamisesta It(cid:132)- Berliiniin sijoittautuneiden yritysten osalta komissio p(cid:132)(cid:132)tti, ett(cid:132) kyseinen alue on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue vuoden 1996 loppuun (N 464/93); vuosiksi 1997–1999 komissio p(cid:132)(cid:132)tti, ett(cid:132) erityisen maantieteellisen sijaintinsa perusteella ja vuosia 1994–1996 koskevan 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen edelt(cid:132)v(cid:132)n tukitilanteen perusteella sek(cid:132) kaupungin menneisyyden perusteella It(cid:132)- (1) EYVL C 31, 3. 2. 1979, s. 9 (2) Kok. 1997, s. I-2507, 55 kohta. (3) EYVL C 212, 12. 8. 1998, s. 2 (4) EYVL C 373, 29. 12. 1994, s. 3 (5) EYVL C 288, 23. 9. 1997, s. 5 jonka Berliini voi hy(cid:148)ty(cid:132) siirtym(cid:132)kauden ajan asemasta, perusteella kyseinen alue rinnastetaan EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitet- tuun tukialueeseen ja siten viiteen Saksan uuteen osaval- tioon (Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt ja Th(cid:129)ringen) (N 613/96). Mainittuja alueita koskevaa tukij(cid:132)rjestely(cid:132) ei sit(cid:132) vastoin voida pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan m(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)yksen nojalla seuraavista syist(cid:132). tarkoitetuille (cid:190) Edell(cid:132) mainitun vuonna 1988 annetun komission tiedonannon mukaisesti 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tukialueille my(cid:148)nnetty toimintatuki voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132) ainoastaan poikkeusta- pauksessa, jossa tuki on omiaan edist(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n kest(cid:132)v(cid:132)(cid:132) ja tasapainoista taloudellista kehityst(cid:132). Lis(cid:132)ksi tuen on komission vakiintuneen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti oltava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n aleneva ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikainen. taloudellista jotka harjoittavat T(cid:132)h(cid:132)n verrattuna tarkasteltavana oleva tukij(cid:132)rjestely vaikuttaa edunsaajayrityksen omaa p(cid:132)(cid:132)omaa vahvista- vasti; tukij(cid:132)rjestelyll(cid:132) ei varmisteta, ett(cid:132) edunsaajayri- tyksen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asetettua p(cid:132)(cid:132)omaa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n edunsaa- jayrityksen taloudelliseen kehitt(cid:132)miseen EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla tukialueilla sen sijaan, ett(cid:132) se hy(cid:148)dytt(cid:132)isi yrityksi(cid:132), toimintaa tukialueen ulkopuolella. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tukij(cid:132)rjestelyn perusteella on mahdollista, jotka kuuluvat taloudellisesti suuryrityksiin tai ovat tukialu- eiden ulkopuolella toimivia itsen(cid:132)isi(cid:132) yrityksi(cid:132), saavat tukea, vaikka tuki ei tosiasiallisesti edist(cid:132) tukialueella toimivien yritysten ja siten tukialueen taloudellista kehityst(cid:132) (6). N(cid:132)in ollen tukij(cid:132)rjestelyn ei voida katsoa kuuluvan perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan mukaisten alueellista tukea koskevien poikkeusm(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)ysten piiriin. J(cid:132)rjestely ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n muodostu alenevaksi. yritykset, ett(cid:132) laivanrakennus, (cid:190) Ei ole poissuljettua, ett(cid:132) tukij(cid:132)rjestely(cid:132) sovelletaan suhdanneherkill(cid:132) aloilla toimiviin yrityksiin; n(cid:132)ill(cid:132) aloilla on olemassa erityisi(cid:132) tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) (t(cid:132)llaisia aloja ovat nykyisin synteettikuituteollisuus, ajoneuvo- teollisuus, liikenne, maatalous, kalastus, EHTY:n perustamissopimuksen soveltamis- sek(cid:132) EHTY:n perustamissopi- alaan kuuluvat alat muksen soveltamisalaan kuulumattomat ter(cid:132)steolli- suuden alat). Mainitussa vuonna 1988 annetussa komission tiedonannossa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n kuitenkin, ett(cid:132) toimintatuki ei saa johtaa alakohtaiseen ylikapasiteet- tiin, joka on yleinen ilmi(cid:148) mainituilla suhdanneher- kill(cid:132) aloilla. (6) Kahdeksan prosentin verotuksellisen investointipalkkion jatka- mista koskeva 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 tehty komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s, C 28/96, (EYVL L 73, 12. 3. 1998 s. 38. ) L 212/56 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 7. 98 ja (cid:190) Lopuksi voidaan tukij(cid:132)rjestely(cid:132) soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin vaikeuksissa olevien yritysten pelas- tamiseen rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevien suuntaviivojen (1) mukaisesti, tuen tukij(cid:132)rjestelyn perusajatuksen vuoksi vaikka my(cid:148)nt(cid:132)minen t(cid:132)llaisille vaikeuksissa oleville yrityk- sille vaikuttaa ep(cid:132)todenn(cid:132)k(cid:148)iselt(cid:132). Joka tapauksessa tukij(cid:132)rjestely ei suunta-viivoissa t(cid:132)yt(cid:132) mainituissa esitettyj(cid:132), vaikeuksissa oleville yrityksille my(cid:148)nnet- t(cid:132)v(cid:132)n tuen my(cid:148)nt(cid:132)misen edellytyksi(cid:132). Tarkasteltaessa tukij(cid:132)rjestelyn soveltamista L(cid:132)nsi-Berlii- niin sijoittautuneisiin yrityksiin on muistettava, ett(cid:132) mainitun komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteella L(cid:132)nsi-Berliini oli vuoteen 1996 asti vain osittain mutta on vuosina 1997–1999 kokonaisuudessaan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tukialue. Siten tukij(cid:132)rjestely(cid:132) voidaan soveltaa my(cid:148)s 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten tukialueiden ulkopuolelle sijoittautuneisiin yrityksiin, toisin sanoen sek(cid:132) alueilla, jotka eiv(cid:132)t ole tuki- kelpoisia, ett(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 tukialueilla. Jo kohdan c mainitun komission vakiintuneen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tukialu- eiden ulkopuolelle my(cid:148)nnetty(cid:132) toimintatukea pidet(cid:132)(cid:132)n yhteismarkkinoille soveltumattomana riippumatta siit(cid:132), onko tuki my(cid:148)nnetty suhdanneherkill(cid:132) aloilla toimiville yrityksille tai vaikeuksissa oleville yrityksille. tarkoitetuilla alakohdassa N(cid:132)in ollen tukij(cid:132)rjestely(cid:132) ei voida pit(cid:132)(cid:132) 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille sovel- tuvana. Lis(cid:132)ksi tukij(cid:132)rjestely(cid:132) ei ole tarkoitettu 92 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla Euroopan yhteist(cid:132) etua koskevan t(cid:132)rke(cid:132)n hankkeen edist(cid:132)miseen tai j(cid:132)senvaltion taloudessa olevan vakavan h(cid:132)iri(cid:148)n poistamiseen eik(cid:132) kult- tuurin ja kulttuuriperinn(cid:148)n edist(cid:132)miseen. Tukij(cid:132)rjestely ei siten sovellu yhteismarkkinoille 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti; komission k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevista tiedoista ei voida p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) tukij(cid:132)rjestely olisi tarpeen Saksan jaosta 92 aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. jonka mukaan yritysten, Lis(cid:132)ksi tukij(cid:132)rjestelyyn sis(cid:132)ltyy veronhuojennusta koskeva ehto, joista osakkuuksia hanki- taan, on sijaittava Saksan uusissa osavaltioissa ja L(cid:132)nsi- Berliiniss(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s on vastoin EY:n perustamisso- pimuksen 52 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) syrjint(cid:132)kieltoa (sijoittau- tumisoikeutta). Sijoittautumisoikeutta koskevien rajoitusten poistamisesta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 52 artiklassa ja sit(cid:132) seuraavissa artikloissa. Lis(cid:132)ksi 52 ja 58 artiklaan sis(cid:132)ltyy oikeus harjoittaa ta- loudellista tyt(cid:132)ryhti(cid:148)n muodossa. Yrityksen kansalaisuus sen j(cid:132)senvaltion lains(cid:132)(cid:132)- jonka mukaisesti yritys on perustettu, d(cid:132)nn(cid:148)n nojalla, keskushallinnon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ytyy yrityksen kotipaikan ja sivuliikkeen toimintaa tai 28 1986 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) mukaan, kuten Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin on todennut asiassa 270/83, komissio vastaan Ranskan tasa- antamassaan valta, tammikuuta tuomiossa (2). Syrjint(cid:132)kielto ei koske vain v(cid:132)lit(cid:148)nt(cid:132) syrjint(cid:132)(cid:132) vaan my(cid:148)s muita samalla tavalla vaikuttavia toimenpiteit(cid:132). EY:n perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaisesti komission on huolehdit- tava, ett(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tuki ei v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) sijoit- tautumisen edellytyksi(cid:132). Neuvosto on katsonut soveltaen t(cid:132)t(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yst(cid:132) ja sijoittautumisoikeutta koskevien rajoi- tusten poistamiseksi vuonna 1962 laadittua yleist(cid:132) ohjel- maansa (3), ett(cid:132) on kumottava s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset ja k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)t, joilla estet(cid:132)(cid:132)n tai rajoitetaan yksinomaan ulkomaalaisten oikeutta k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tavallisesti itsen(cid:132)iseen toimintaan liittyvi(cid:132) oikeuksia tai jotka asettavat oikeuksien k(cid:132)yt(cid:148)lle tiettyj(cid:132) ehtoja. N(cid:132)ihin s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksiin ja k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)ihin kuuluu my(cid:148)s v(cid:132)lit(cid:148)n tai v(cid:132)lillinen valtiontuki. valtioon vastaanottajan Sijoittautumisoikeutta koskevat rajoitukset kielt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) 52 artiklassa ja sit(cid:132) seuraavissa artikloissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kyseisi(cid:132) yrityksi(cid:132) on kohdeltava samalla tavalla kuin palvelujen sijoittautuneita yrityksi(cid:132). Nyt k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n tukij(cid:132)rjestelyn mukainen tuki sit(cid:132) vastoin suosii ainoastaan niit(cid:132) yrityksi(cid:132), joiden koti- paikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osaval- tioissa ja L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132). P(cid:132)(cid:132)st(cid:132)kseen osalliseksi tuesta Saksan uusien osavaltioiden ja L(cid:132)nsi-Berliinin ulkopuo- lelle sijoittautuneiden yritysten olisi siirrett(cid:132)v(cid:132) kotipaik- kansa ja liikkeenjohtonsa kyseisille alueille. N(cid:132)in ollen tukij(cid:132)rjestely suosii it(cid:132)saksalaisia ja berliinil(cid:132)isi(cid:132) yrityksi(cid:132) Saksan ulkopuolelle sijoittautuneisiin yrityksiin n(cid:132)hden ja rikkoo siten 52 artiklassa ja sit(cid:132) seuraavissa artikloissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) syrjint(cid:132)kieltoa. Koska kyseisen tukij(cid:132)rjestelyn soveltamista lyk(cid:132)ttiin Saksan valtiovarainministeri(cid:148)n 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 antaman hallinnollisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksen perusteella, Saksa huomauttaa, ett(cid:132) tukij(cid:132)rjestely(cid:132) ei ole viel(cid:132) sovel- lettu ja sen vuoksi kyseisen j(cid:132)rjestelyn nojalla ei ole viel(cid:132) maksettu yht(cid:132)(cid:132)n tukea. Jos tukij(cid:132)rjestely(cid:132) olisi jo sovel- lettu, Saksan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet jo maksetun tuen takaisin perimiseksi. ON TEHNYT SEURAAVAN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Saksan my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) tuloverolain 52 §:n 8 momenttiin 1. enint(cid:132)(cid:132)n 250 ty(cid:148)ntekij(cid:132)n veronhuojennus perustuva yrityksille, joiden kotipaikka ja liikkeenjohto sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa tai L(cid:132)nsi-Berliiniss(cid:132), on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA- sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteis- markkinoille soveltumatonta valtiontukea. (1) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12 (2) Kok. 1986, s. 273. (3) EYVL 2, 15. 1. 1962, s. 36/62 30. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 212/57 Saksaa kehotetaan kumoamaan tuloverolain 52 §:n 8 2. momentti. 2 artikla Jos 1 artiklan 1 kohdassa mainitun tukij(cid:132)rjestelyn 1. perusteella on jo maksettu tukea, kyseinen tuki on laitonta, koska se on my(cid:148)nnetty ennen komission tekem(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). Saksan on varmistettava, ett(cid:132) laittomasti my(cid:148)nnetty 2. tuki maksetaan takaisin. Tuki on peritt(cid:132)v(cid:132) takaisin noudattaen kansallisia menette- lyj(cid:132) ja s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132), erityisesti s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) viiv(cid:132)styskorosta siten, ett(cid:132) korot perit(cid:132)(cid:132)n siit(cid:132) ajankohdasta lukien, jolloin laiton tuki my(cid:148)nnettiin ja sovelletaan korkokantaa, jota Saksassa k(cid:132)ytettiin alueellisen tuen tukiekvivalentin laskennassa viitekorkona tuen my(cid:148)nt(cid:132)misen aikaan. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisesta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: WRITTEN QUESTION No. 4169/97 by Eryl McNALLY to the Commission. SKY satellite transmission in the EU

eurovoc_concepts:
cable distribution
copyright
dissemination of information
limited circulation
satellite communications
television
transmission network

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 196/91 (98/C 196/126) SKRIFTLIG FR¯GA E-4169/97 fr(cid:229)n Eryl McNally (PSE) till kommissionen (21 januari 1998) A¤mne: SKY:s satellitutsa¤ndningar inom EU Enligt satellit-tv-bolaget SKY fo¤rbjuder den brittiska copyrightlagstiftningen brittiska medborgare som betalt fo¤r SKY-utsa¤ndningar inom Fo¤renade kungariket att ta emot utsa¤ndningar d(cid:229) de beso¤ker eller bor i andra la¤nder inom Europeiska unionen. Fo¤ljaktligen tvingas m(cid:229)nga brittiska medborgare som bor i eller beso¤ker andra la¤nder inom EU att antingen avst(cid:229) fr(cid:229)n SKY eller att illegalt ta med sig sina SKY-kort utomlands och la¤mna en adress i Fo¤renade kungariket till SKY. Inget annat land inom unionen har n(cid:229)gra restriktioner fo¤r tittande p(cid:229) sina kanaler och de a¤r tillga¤ngliga i alla andra europeiska la¤nder. Vad kan kommissionen go¤ra fo¤r att hja¤lpa till att sa¤kersta¤lla att brittiska abonnenter p(cid:229) SKY:s satellit-tv skall kunna (cid:229)tnjuta samma ra¤ttigheter och villkor som alla andra europe·er? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (24 februari 1998) Kommissionen a¤r medveten om att mottagningen fo¤r vissa satellitsa¤ndningar i gemenskapen begra¤nsas fra¤mst p(cid:229) grund av upphovsra¤tten. Detta ga¤ller inte enbart det fo¤retag som parlamentsledamoten na¤mner, utan ocks(cid:229) ett antal andra satellitsa¤ndare i andra medlemsstater. Kommissionen har redan granskat a¤renden da¤r konsumenternas val av teveprogram begra¤nsas och man har kommit fram till att man inte kan ingripa eftersom inga o¤vertra¤delser av gemenskapsra¤tten fo¤refaller ha skett. Begra¤nsningar av mottagningen fo¤r en viss satellitsa¤ndare baseras inte p(cid:229) nationella besta¤mmelser om begra¤nsade (cid:229)tersa¤ndningar av tevetja¤nster utan beror p(cid:229) radiotja¤nstoperato¤rernas affa¤rsbeslut, vilka fra¤mst beror p(cid:229) avtalet om nyttjande med ra¤ttighetsinnehavarna fo¤r sa¤ndning av deras verk. Da¤rfo¤r fo¤religger ingen o¤vertra¤delse av kraven fo¤r den inre marknaden. (98/C 196/127) SKRIFTLIG FR¯GA E-4172/97 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (21 januari 1998) A¤mne: Sammanh(cid:229)llningspolitik och kultur I sitt meddelande (KOM(96)0512) (cid:148)Sammanh(cid:229)llningspolitik och kultur: Ett bidrag till sysselsa¤ttningen(cid:148) (na¤rmare besta¤mt i inledningen, sidan 3) ha¤nvisar kommissionen till m(cid:229)ngfalden i begreppet (cid:148)kultur(cid:148) utan att avslo¤ja vari denna m(cid:229)ngfald best(cid:229)r. Kan kommissionen informera om vilken verksamhet som omfattas av begreppet kultur inom ramen fo¤r sammanh(cid:229)llningspolitiken? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (17 februari 1998) I inledningen till kommissionens meddelande (cid:148)Sammanh(cid:229)llningspolitik och kultur(cid:148) (KOM(96) 512 slutlig) beskrivs kulturell m(cid:229)ngfald p(cid:229) fo¤ljande sa¤tt: (cid:148)Kultursektorn ka¤nnetecknas alltmer av direkta och varierade kontakter mellan kulturlivet (offentliga kulturella och samha¤llskulturella institutioner: teatrar, muse·er, konstna¤rscentrer, historiska platser i ta¤torter eller p(cid:229) landsbygd, skolor fo¤r konst och musik etc. ) och kulturekonomin (marknader fo¤r musik, konst, litteratur och bo¤cker, filmer p(cid:229) biografer, TV och video, fotografi, design, visuell konst, underh(cid:229)llning, arkitektur, hantverk, skydd av historiska monument, turism). (cid:148)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 146/98, annettu 21 päivänä tammikuuta 1998, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
fruit vegetable
grape
pip fruit

formats: pdf print

text: 22. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 17/23 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 146/98, annettu 21 päivänä tammikuuta 1998, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antami- sesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, myöntämisprosentit; lopulliset määrät voivat olla enintään kaksi kertaa ohjeellisten määrien suuruisia, ja asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- sesti hakemukset, lopullista määrää suurempaa määrää, on mitätöitävä, jotka koskevat vastaavaa koskevista yksityiskohtaisista ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72 soveltamista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 610/97 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan, sekä katsoo, että komission asetuksessa (EY) N:o 8/98 (3) vahvistetaan ohjeelliset vientituen määrät sekä ohjeelliset määrät, joille voidaan antaa A2-menettelyn mukaisesti muita kuin elin- tarvikeavun yhteydessä haettuja vientitodistuksia, asetuksen (EY) N:o 8/98 liitteessä mainittujen asian- omaisten määräpaikkaryhmien tilanne huomioon ottaen ja toimijoilta A2-menettelyn mukaisista todistushakemuksista saatujen tietojen perusteella lopul- liset vientituet appelsiinien, tomaattien, sitruunoiden ja omenoiden osalta olisi syytä vahvistaa muuksi kuin samoin kuin haettujen määrien ohjeelliset vientituet, taloudellinen ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. joita A2-menettelyn mukaisten vientitodistusten, koskeva hakemus on jätetty asetuksen (EY) N:o 8/98 1 artiklan mukaisesti, asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuksi tosiasialliseksi hakupäiväksi vahvistetaan 22 päivä tammikuuta 1998. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen annettujen todis- 2. ja ne annetaan tusten vientituen määrä on lopullinen, haettujen tämän määrien myöntämistä koskeviin prosenttiosuuksiin asti. ilmoitettuihin asetuksen liitteessä Asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan 3. mukaisesti hakemukset, liitteessä ilmoi- tettua vastaavaa lopullista määrää suurempaa määrää, on mitätöitävä. jotka koskevat 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä tammikuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12 (2) EYVL L 93, 8. 4. 1997, s. 16 (3) EYVL L 3, 7. 1. 1998, s. 5 L 17/24 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 1. 98 LIITE Tuote Määräpaikka tai määräpaikkaryhmä (1) Lopullinen vientituki (ecua/nettotonni) Haettujen määrien myöntämisprosentti Tomaatit Appelsiinit Sitruunat Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet Omenat F XYC F F X Y 12 25 29 — 23 6 51 % 86 % 100 % — 94 % 73 % (1) Määräpaikkakoodit ovat seuraavat: X: Norja, Islanti, Grönlanti, Färsaaret, Puola, Unkari, Romania, Bulgaria, Albania, Viro, Latvia, Liettua, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Slovenia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Jugoslavian liittotasavalta (Serbia, Montenegro) ja Malta. Y: Armenia, Azerbaidˇzan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjä, Tadˇzikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukraina, komission asetuksen N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut määräpaikat. Z: Afrikan valtiot ja alueet lukuun ottamatta Etelä-Afrikkaa, Arabian niemimaan valtiot (Saudi-Arabia, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat [Abu Dhabi, Dubai, Sharja, Ajman, Umm al Qaiwain, Ras al Khaima ja Fujaira], Kuwait ja Jemen), Syyria, Iran ja Jordania, Bolivia, Brasilia, Venezuela, Peru, Panama, Ecuador ja Kolumbia. C: Sveitsi, Tˇsekki, Slovakia. D: Hongkong EHA, Singapore, Malesia, Indonesia, Thaimaa, Taiwan, Papua-Uusi-Guinea, Laos, Kambodˇza, Vietnam, Uruguay, Paraguay, Argentiina, Meksiko, Costa Rica. E: Kaikki määräpaikat Sveitsiä lukuun ottamatta. F: Kaikki määräpaikat


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4186/97 von Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP an die Kommission. Erforderlicher akademischer Abschluß für Auswahlverfahren der A/LA-Laufbahn

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative competition
competence of the Member States
competition (EU)
diploma
education policy
information profession
recognition of studies

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 4209/97 by Bryan CASSIDY to the Commission. Judgment of the European Court of Justice (ECJ) on 26 October 1996 in the case of Elida Gibbs Limited (Case C-317/94)

eurovoc_concepts:
EU law - national law
France
Germany
Greece
VAT
interpretation of the law
judgment of the Court (EU)
preliminary issue

text: C 223/72 EN Official Journal of the European Communities 17. 7. 98 Although the Commission promised to contact the relevant authorities in the Member States about the matter, can it say why these moves have not produced more positive results with a view to it becoming general practice for the airlines of the EU Member States to be identified with the European emblem all over the world? (1) OJ C 136, 27. 5. 1991, p. 11. Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (2 April 1998) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to his Written Question E-583/95 (1). That answer is still valid. (1) OJ C 196, 31. 7. 1995. (98/C 223/87) WRITTEN QUESTION E-4208/97 by Bryan Cassidy (PPE) to the Commission (21 January 1998) Subject: Judgment of the European Court of Justice (ECJ) on 26 October 1996 in the case of Elida Gibbs Limited (Case C-317/94) This ECJ judgment appears to be frustrated by its non-application in Germany and its partial application in France and Greece. What action was taken originally by the Commission to determine whether all Member States were complying fully with the ECJ judgment in Elida Gibbs Limited? (98/C 223/88) WRITTEN QUESTION E-4209/97 by Bryan Cassidy (PPE) to the Commission (21 January 1998) Subject: Judgment of the European Court of Justice (ECJ) on 26 October 1996 in the case of Elida Gibbs Limited (Case C-317/94) This ECJ judgment appears to be frustrated by its non-application in Germany and its partial application in France and Greece. What action has now been taken against Germany, France and Greece, which are not yet complying with the judgment? Are any other Member States not currently complying and what action has the Commission taken in respect of these? (98/C 223/89) WRITTEN QUESTION E-4210/97 by Bryan Cassidy (PPE) to the Commission (21 January 1998) Subject: Judgment of the European Court of Justice (ECJ) on 26 October 1996 in the case of Elida Gibbs Limited (Case C-317/94) This ECJ judgment appears to be frustrated by its non-application in Germany and its partial application in France and Greece. In particular, in the case of preliminary rulings relating to the interpretation of the Community law on VAT, is it the case that the European Commission must, within two months of a decision being released, write to each of the Member States asking how they apply the measure in question?


title: WRITTEN QUESTION No. 4181/97 by Karin JÖNS to the Commission. Basis of assessment for agricultural components applied in the case of imports of products covered by CN code 2005 80 00

eurovoc_concepts:
CCT duties
agro-industry
common customs tariff
import
maize
tariff nomenclature
third country
trade volume
weights and measures


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4206/97 do Deputado Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR à Comissão. Impressão do logotipo da bandeira europeia nas aeronaves das companhias aéreas dos Estados- Membros

eurovoc_concepts:
European Movement
European symbol
air transport
aircraft
common transport policy


title: WRITTEN QUESTION No. 4212/97 by Bryan CASSIDY to the Commission. Judgment of the European Court of Justice (ECJ) on 26 October 1996 in the case of Elida Gibbs Limited (Case C-317/94)

eurovoc_concepts:
Germany
competition law
complaint to the Commission
consumer protection
national law
reduced price
sales promotion


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4182/97 do Deputado Mechtild ROTHE à Comissão. Regime tarifário no transporte por ferry na costa do Mar do Norte nos Países Baixos

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4138/97 dell'on. David BOWE alla Commissione. Importazione di primati dall'Indonesia

eurovoc_concepts:
Indonesia
animal experimentation
export monitoring
international sanctions
marketing
monkey
protected species
protection of animals
report
wildlife

text: 22. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 196/85 (98/C 196/117) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4137/97 di David Bowe (PSE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Importazione di primati dall(cid:146)Indonesia Quali misure intende adottare la Commissione per contrastare le violazioni della Convenzione CITES (commercio internazionale delle specie a rischio di estinzione) e le gravi sofferenze descritte nella recente relazione sul commercio di primati non umani provenienti dall(cid:146)Indonesia, trasmessa alla Commissione? (98/C 196/118) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4138/97 di David Bowe (PSE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Importazione di primati dall(cid:146)Indonesia Visti i contenuti della recente relazione sul commercio di primati non umani provenienti dall(cid:146)Indonesia, in particolare le gravi violazioni delle disposizioni della Convenzione CITES e le immense sofferenze arrecate agli animali, puo‘ la Commissione far sapere se intende effettuare una propria indagine su questo commercio? Intende inoltre la Commissione vietare l(cid:146)impiego di primati provenienti dall(cid:146)Indonesia per gli esperimenti compiuti nell(cid:146)Unione europea, in attesa dei risultati delle indagini? Risposta comune data dal Sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-4137/97 e E-4138/97 (18 febbraio 1998) La Commissione conosce la relazione della «British Union for the Abolition of Vivisection» (BUAV) del novembre 1997 sulle spedizioni di primati dall(cid:146)Indonesia agli Stati Uniti. Dato che almeno una spedizione e‘ transitata nella Comunita‘ europea, la Commissione ha ricordato alle autorita‘ dello Stato membro interessato le disposizioni del regolamento (CE) n. 338/97 del Consiglio del 9 dicembre 1996 relativo alla protezione di specie della flora e della fauna selvatiche mediante il controllo del loro commercio (1), in particolare l(cid:146)articolo 9, paragrafo 5. La Commissione ha inoltre chiesto all(cid:146)organo indonesiano di gestione della Convenzione sul commercio internazionale delle specie minacciate di estinzione (CITES) di replicare ai fatti denunciati nella relazione della BUAV e di indicarle quale politica esso applichi per quanto riguarda l(cid:146)attuazione delle norme dell(cid:146)Associazione internazionale dei trasporti aerei (IATA) e l(cid:146)allevamento in cattivita‘. La Commissione valutera‘ la necessita‘ di adottare misure a norma dell(cid:146)articolo 4, paragrafo 6, lettera c) del regolamento (CE) n. 338/97 alla luce dei risultati delle prescritte consultazioni. (1) GU L 61 del 3. 3. 1997. (98/C 196/119) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4142/97 di Francisco Sanz Ferna·ndez (PSE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Istruzione interculturale/Programma SOCRATES Puo‘ la Commissione far sapere l(cid:146)importo degli stanziamenti destinati, nel 1997, all(cid:146)azione 2 del capitolo II (COMENIUS) del programma SOCRATES? Qual e‘ l(cid:146)importo destinato all(cid:146)istruzione degli zingari? Quali progetti destinati all(cid:146)istruzione degli zingari sono stati sovvenzionati nel 1997? Puo‘ la Commissione far sapere se, nel quadro di questo programma, e‘ stato sovvenzionato un altro tipo di progetti destinati agli zingari?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4145/97 af Antoinette SPAAK til Kommissionen. Gennemførelse af direktiv 94/80/EF i medlemslandene

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
France
local election
national implementing measure
nationality
residence
right to stand for election
right to vote

text: C 196/86 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af E· dith Cresson (5. marts 1998) I 1997 belłb det samlede budget, der blev bevilget til Comenius (aktion 2 i kapitel II i Socrates-programmet) sig til 4,8 mio. ECU. Inden for rammerne af Comenius finansierede Kommissionen flere projekter vedrłrende sigłjnerbłrns skolegang: › i 1997 blev der finansieret 13 projekter for et samlet belłb p(cid:229) 1 036. 000 ECU; n(cid:230)sten 120 partnere blev inddraget i disse fler(cid:229)rige projekter; › i 1996 blev der finansieret 27 projekter for et samlet belłb p(cid:229) 1 119 625 ECU; › i 1995 blev der finansieret 44 projekter for et samlet belłb p(cid:229) 1 173 728 ECU. Projekterne blev oversendt til Kommissionen fra de nationale agenturer. P(cid:229) det sidste młde for nationale agenturer henledte Kommissionen deres opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) antallet af foresl(cid:229)ede projekter. Inden for rammerne af projektet Ungdom for Europa finansierede Kommissionen 11 projekter, som unge sigłjnere deltog i, for et samlet belłb p(cid:229) 310 000 ECU. (98/C 196/120) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4143/97 af Francisco Sanz Ferna·ndez (PSE) til Kommissionen (21. januar 1998) Om: SOCRATES-programmet Kan Kommissionen give oplysning om fordelingen af de centraliserede aktioner under SOCRATES-programmet landene imellem i 1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Edith Cresson (25. februar 1998) Det (cid:230)rede medlem bedes orientere sig i den undersłgelse om bidragene til F(cid:230)llesskabets budget, der blev oversendt til Parlamentet den 14. oktober 1997. (98/C 196/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4145/97 af Antoinette Spaak (ELDR) til Kommissionen (21. januar 1998) Om: Gennemfłrelse af direktiv 94/80/EF i medlemslandene Vil Kommissionen udarbejde en oversigt over de medlemslande, som har eller ikke har gennemfłrt R(cid:229)dets direktiv 94/80/EF (1) af 19. december 1994 om fasts(cid:230)ttelse af de n(cid:230)rmere regler for valgret og valgbarhed ved kommunale valg for unionsborgere, der har bop(cid:230)l i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere? (1) EFT L 368 af 31. 12. 1994, s. 38


eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice
third country

text: L 17/20 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 1. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 145/98 DER KOMMISSION vom 21. Januar 1998 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Markt- organisation für Reis (1), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1503/96 der Kommission vom 29. Juli 1996 mit Durchführungsbe- stimmungen zu der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates betreffend die Erhebung von Einfuhrzöllen im Reissektor (2), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1403/97 (3), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: Gemäß Artikel 11 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 werden bei der Einfuhr der in Artikel 1 derselben Verord- nung genannten Erzeugnisse die Zölle des Gemeinsamen Zolltarifs erhoben. Bei den Erzeugnissen von Absatz 2 desselben Artikels entsprechen die Zölle jedoch dem bei ihrer Einfuhr geltenden Interventionspreis, erhöht bei der Einfuhr von geschältem oder vollständig geschliffenem Reis um einen bestimmten Prozentsatz und vermindert um den Einfuhrpreis. Dieser Zoll darf jedoch den Satz des Gemeinsamen Zolltarifs nicht überschreiten. Gemäß Artikel 12 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 wird der cif-Einfuhrpreis unter Zugrundele- gung der repräsentativen Preise des betreffenden Erzeug- nisses auf dem Weltmarkt oder auf dem gemeinschaft- lichen Einfuhrmarkt berechnet. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1503/96 wurden die Durch- führungsbestimmungen erlassen, die sich auf die Verord- nung (EG) Nr. 3072/95 beziehen und die im Sektor Reis geltenden Zölle betreffen. Die Einfuhrzölle gelten, bis eine Neufestsetzung in Kraft tritt, außer wenn in den zwei Wochen vor der folgenden Festsetzung keine Notierung in der Referenzquelle gemäß Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1503/96 vorliegt. Damit sich die Einfuhrzölle reibungslos anwenden lassen, sollten zu ihrer Berechnung die in einem Bezugszeitraum festgestellten Marktkurse zugrunde gelegt werden. Die Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 1503/96 hat die Festsetzung der Zölle gemäß den Anhängen der vorliegenden Verordnung zur Folge — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Sektor Reis gemäß Artikel 11 Absätze 1 und 2 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 anwendbaren Einfuhrzölle werden in Anhang I unter Zugrundelegung der im Anhang II angegebenen Bestandteile festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 22. Januar 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 21. Januar 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 189 vom 30. 7. 1996, S. 71. (3) ABl. L 194 vom 23. 7. 1997, S. 2. 22. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 17/21 ANHANG I zur Verordnung der Kommission vom 21. Januar 1998 zur Festsetzung der Einfuhrzölle für Reis und Bruchreis KN-Code 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Zoll (5) (in ECU/Tonne) Drittländer (außer AKP-Staaten und Bangladesch) (3) (7) AKP-Staaten Bangladesch (1) (2) (3) (4) Basmati Indien und Pakistan (6) Ägypten (8) 0,00 0,00 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 324,86 324,86 324,86 225,56 324,86 324,86 324,86 225,56 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 158,09 158,09 158,09 108,44 158,09 158,09 158,09 108,44 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 78,38 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 243,65 243,65 243,65 169,17 243,65 243,65 243,65 169,17 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 123,00 (1) Vorbehaltlich der Anwendung der Vorschriften der Artikel 12 und 13 der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 715/90 des Rates (ABl. L 84 vom 30. 3. 1990, S. 85). (2) Gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 715/90 wird bei der unmittelbaren Einfuhr von Erzeugnissen mit Ursprung in den Staaten in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean in das überseeische Departement Réunion kein Zoll erhoben. (3) Der bei der Einfuhr von Reis in das überseeische Departement Réunion zu erhebende Zoll ist in Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 festgesetzt. (4) Bei der Einfuhr von Reis, ausgenommen Bruchreis (KN-Code 1006 40 00), mit Ursprung in Bangladesch gilt der im Rahmen der Verordnung (EWG) Nr. 3491/90 des Rates (ABl. L 337 vom 4. 12. 1990, S. 1) und der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 862/91 der Kommission (ABl. L 88 vom 9. 4. 1991, S. 7) festgelegte Zoll. (5) Gemäß Artikel 101 Absatz 1 des geänderten Beschlusses 91/482/EWG des Rates (ABl. L 263 vom 19. 9. 1991, S. 1) werden Erzeugnisse mit Ursprung in überseeischen Ländern und Gebieten zollfrei eingeführt. (6) Für geschälten Reis der Sorte Basmati, der seinen Ursprung in Indien und Pakistan hat, wird eine Ermäßigung um 250 ECU/t berücksichtigt (Artikel 4a der geänderten Verordnung (EG) Nr. 1503/96). (7) Zollsatz des Gemeinsamen Zolltarifs. (8) Bei der Einfuhr von Reis mit Ursprung in und Herkunft aus Ägypten gilt der im Rahmen der Verordnungen (EG) Nr. 2184/96 des Rates (ABl. L 292 vom 15. 11. 1996, S. 1) und (EG) Nr. 196/97 der Kommission (ABl. L 31 vom 1. 2. 1997, S. 53) festgelegte Zoll. L 17/22 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 1. 98 ANHANG II Berechnung des im Sektor Reis zu erhebenden Einfuhrzolls Paddy (1) — — — — Indica Japonica Reisbruch Geschält Geschliffen Geschält Geschliffen 225,47 533,00 321,82 533,00 374,74 309,68 305,07 351,29 — — — — 277,34 323,56 27,73 27,73 USDA USDA Operator Operator (1) — — — — 1. Einfuhrzoll (ECU/t) 2. Berechnungsbestandteile a) cif-Preis Arag (ECU/t) b) fob-Preis (ECU/t) c) Frachtkosten (ECU/t) d) Quelle (1) Zollsatz des Gemeinsamen Zolltarifs


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4214/97 van Bryan CASSIDY aan de Commissie. Arrest van het Europese Hof van Justitie (EHvJ) van 26 oktober 1996 in de zaak Elida Gibbs Limited (zaak C317/94)

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU law - national law
France
Germany
Greece
VAT
interpretation of the law
judgment of the Court (EU)
preliminary issue

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/17 Gecombineerd Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-4196/97, E-4197/97, E-4198/97, E-4199/97, E-4200/97, E-4201/97 en E-4204/97 (13 maart 1998) In de huidige regelgeving met betrekking tot de structuurfondsen, Verordening (EEG) nr. 2081/93 van de Raad van 20 juli 1993 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 2052/88 betreffende de taken van de Fondsen met structurele strekking, hun doeltreffendheid alsmede de coo¤rdinatie van hun bijstandsverlening onderling en met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten (1) is in artikel 8 bepaald dat (cid:132)de onder doelstelling 1 vallende regio(cid:146)s regio(cid:146)s van niveau II van NUTS (nomenclatuur van territoriale eenheden voor de statistiek) zijn waarvan het bruto binnenlands product (BBP) per inwoner volgens de gegevens van de laatste drie jaren lager is dan 75% van het communautaire gemiddelde(cid:148). De regionale BBP(cid:146)s worden geschat aan de hand van methoden die voor alle regio(cid:146)s in de Gemeenschap gelijk zijn. De schattingsmethode is op twee variabelen gebaseerd: het nationale BBP voor een bepaalde periode en de regionale structuur van de bruto toegevoegde waarde voor die periode. De meest recente gegevens die momenteel beschikbaar zijn, hebben betrekking op 1994. De gegevens over 1995 worden op het moment samengesteld en die over 1996 zullen voor het einde van het jaar beschikbaar zijn. De door de geachte afgevaardigde gevraagde statistische gegevens, die uit de REGIO-gegevensbank van Eurostat afkomstig zijn, worden rechtstreeks aan hem en aan het secretariaat-generaal van het Parlement toegezonden. Overigens zijn deze gegevens niet beschikbaar voor Valenciennes, Avesnes en Douai (zones van een lager niveau dan NUTS II, die bij wijze van uitzondering voor doelstelling 1 in aanmerking komen). (1) PB L 193 van 31. 7. 1993. (98/C 323/22) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4213/97 van Bryan Cassidy (PPE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Arrest van het Europese Hof van Justitie (EHvJ) van 26 oktober 1996 in de zaak Elida Gibbs Limited (zaak C317/94) Bovengenoemd arrest van het EHvJ wordt kennelijk gefrustreerd doordat het in Duitsland niet en in Frankrijk en Griekenland ten dele wordt uitgevoerd. De Europese Commissie overweegt ve·rstrekkende wijzigingen van de BTW-regelingen, waardoor de mededinging tussen bedrijven mogelijk zou kunnen worden verstoord. Is het dan niet ongewoon de economische actoren volledig van het raadplegingsproces uit te sluiten? (98/C 323/23) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4214/97 van Bryan Cassidy (PPE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Arrest van het Europese Hof van Justitie (EHvJ) van 26 oktober 1996 in de zaak Elida Gibbs Limited (zaak C317/94) Bovengenoemd arrest van het EHvJ wordt kennelijk gefrustreerd doordat het in Duitsland niet en in Frankrijk en Griekenland ten dele wordt uitgevoerd. Kunnen administrateurs bij de Europese Commissie naar eigen believen weigeren een arrest van het EHvJ in een bepaalde zaak te verspreiden? Zo nee, welke stappen kunnen bedrijven of particulieren dan ondernemen tegen een administrateur die verantwoordelijk is voor het blokkeren van de betreffende procedure? Bestaat er een interne procedure voor tuchtrechtelijke maatregelen? Welke compensatie kan worden geclaimd door bedrijven c. q. particulieren en bij wie?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4173/97 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Kohäsionspolitik und Kultur

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
cultural policy
culture
development plan
economic and social cohesion
job creation
public economy
regional development

text: C 196/92 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 22. 6. 98 Im Zusammenhang mit der Koha¤sionspolitik wird in der Mitteilung betont, da(cid:223) (cid:132)Kultur nicht allein eine mit zusa¤tzlichen Kosten verbundene Ta¤tigkeit der o¤ffentlichen Hand ist, sondern auch ein immer wichtigerer Bereich der Privatwirtschaft mit einem betra¤chtlichen Wachstumspotential und kreativen, innovativen und produktiven Auswirkungen auf die regionale und lokale Wirtschaft. (cid:147) Die in der Mitteilung angefu¤hrten Beispiele verdeutlichen dies. (98/C 196/128) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4173/97 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (21. Januar 1998) Betrifft: Koha¤sionspolitik und Kultur Die Kommission wies in ihrer Mitteilung (KOM(96) 512 endg. ) (cid:132)Koha¤sionspolitik und Kultur: Ein Beitrag zur Bescha¤ftigung(cid:147) (Seite 6) darauf hin, da(cid:223) rund 400 Mio. Ecu der Strukturfondsprogramme wa¤hrend des Zeitraums 1989-1993 direkt fu¤r den kulturellen Bereich verwendet wurden. Ko¤nnte die Kommission mitteilen, welche kulturellen Projekte mitfinanziert wurden, und dabei das Land u¤ber das regionale Ziel, in dessen Rahmen das Projekt durchgefu¤hrt wurde, sowie die Gesamtkosten der Durchfu¤hrung und die Mitfinanzierung der Gemeinschaft Angaben machen? (98/C 196/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4174/97 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (21. Januar 1998) Betrifft: Koha¤sionspolitik und Kultur Ko¤nnte die Kommission u¤ber die kulturellen Projekte informieren, die von den Strukturfonds wa¤hrend des tatsa¤chlichen Programmzeitraums (1994-1999) mitfinanziert wurden und dabei das Land, das regionale Ziel, in dessen Rahmen das Projekt durchgefu¤hrt wird, die Gesamtkosten der Durchfu¤hrung und die Mitfinanzierung der Gemeinschaft angeben? Gemeinsame Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-4173/97 und E-4174/97 (9. Ma¤rz 1998) Bei der von dem Herrn Abgeordneten genannten Zahl handelt es sich um eine Scha¤tzung, die externe Berater fu¤r die Kommission vorgenommen haben. Wie in der Mitteilung betont wurde, stellen alle Zahlenangaben zu kulturellen Projekten lediglich Scha¤tzungen dar und sind deshalb mit einer gewissen Vorsicht zu behandeln. Insbesondere ist es a¤u(cid:223)erst schwierig, die kulturellen Aspekte von Programmen zu bestimmen, zumal sie oftmals Bestandteile anderer Schwerpunktbereiche wie Fremdenverkehr, kleine und mittlere Unternehmen (KMU) oder Ausbildungsma(cid:223)nahmen sind. Da die Mitgliedstaaten Strukturfondsvorhaben im Rahmen der Programme eigenverantwortlich genehmigen und durchfu¤hren, wird die Kommission u¤ber die Vorhaben im kulturellen Bereich nicht systematisch informiert. Die Mitteilung entha¤lt jedoch mehrere gute Beispiele dafu¤r, wie Kultur auf innovative Weise in die Entwicklung des la¤ndlichen Raums und die Schaffung von Arbeitspla¤tzen einbezogen werden kann. (98/C 196/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4175/97 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (21. Januar 1998) Betrifft: Koha¤sionspolitik und Kultur Ko¤nnte die Kommission u¤ber die kulturellen Pilotprojekte informieren, die wa¤hrend des Programmzeitraums 1989-93 sowie wa¤hrend des derzeitigen Programmzeitraums (1994-1999) im Rahmen von Artikel 10 der EFRE-Verordnung mitfinanziert wurden, und dabei das Land, das regionale Ziel, in dessen Rahmen das Projekt durchgefu¤hrt wird, die Gesamtkosten und die Mitfinanzierung durch die Gemeinschaft angeben?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4210/97 dell'on. Bryan CASSIDY alla Commissione. Sentenza della Corte di giustizia del 24 ottobre 1996 nella causa Elida Gibbs Ltd contro Commissioners of Customs and Excise

text: C 223/72 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 7. 98 Poiche‘ la Commissione si era impegnata a prendere i contatti necessari con le autorita‘ degli Stati membri, puo‘ far sapere perche· tali passi non hanno dato luogo a risultati piu‘ positivi conducendo alla generalizzazione della pratica di identificazione delle compagnie aeree europee in tutto il mondo? (1) GU C 136 del 27. 5. 1991, pag. 11 Risposta data dal Sig. Oreja in nome della Commissione (2 aprile 1998) La Commissione invita l(cid:146)Onorevole parlamentare a consultare la risposta data alla Sua interrogazione scritta E-583/95 (1), risposta che e‘ sempre valida. (1) GU C 196, 31. 7. 1995 (98/C 223/87) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4208/97 di Bryan Cassidy (PPE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Sentenza della Corte di giustizia del 24 ottobre 1996 nella causa Elida Gibbs Ltd contro Commissioners of Customs and Excise La sentenza di cui in oggetto sembra essere stata vanificata dalla sua mancata applicazione in Germania e dall(cid:146)applicazione solo parziale in Francia e Grecia. Puo‘ la Commissione comunicare quali iniziative aveva originariamente adottato per determinare se tutti gli Stati membri rispettavano interamente la sentenza della Corte nella causa Elida Gibbs Ltd? (98/C 223/88) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4209/97 di Bryan Cassidy (PPE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Sentenza della Corte di giustizia del 24 ottobre 1996 nella causa Elida Gibbs Ltd contro Commissioners of Customs and Excise La sentenza di cui in oggetto sembra essere stata vanificata dalla sua non applicazione in Germania e dall(cid:146)applicazione solo parziale in Francia e Grecia. Puo‘ la Commissione comunicare quali iniziative sono state adottate nei confronti di Germania, Francia e Grecia, Stati che non si sono ancora adeguati a tale sentenza? Puo‘ inoltre precisare se attualmente vi sono altri Stati membri che non applicano la sentenza in oggetto e far sapere quali iniziative ha adottato nei loro confronti? (98/C 223/89) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4210/97 di Bryan Cassidy (PPE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Sentenza della Corte di giustizia del 24 ottobre 1996 nella causa Elida Gibbs Ltd contro Commissioners of Customs and Excise La sentenza di cui in oggetto sembra essere stata vanificata dalla sua non applicazione in Germania e dall(cid:146)applicazione solo parziale in Francia e Grecia. In particolare, nel caso delle pronunce pregiudiziali relative all(cid:146)interpretazione del diritto comunitario in materia di IVA, conferma la Commissione di doversi rivolgere per iscritto, entro due mesi dalla pubblicazione di una decisione, a ciascuno Stato membro chiedendogli di illustrare in che modo applica la misura in questione?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4182/97 του Mechtild ROTHE προς την Επ τροπή. Τιμές ναύλων για τις μεταφορές με φεριμπότ στην Βόρεια Θάλασσα (Ολλανδία)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4178/97 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. Politica di coesione e cultura

eurovoc_concepts:
EU programme
cultural policy
economic and social cohesion
job creation
regional policy
structural policy

text: C 304/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 2. 10. 98 (98/C 304/20) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4178/97 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Politica di coesione e cultura L(cid:146)articolo 128, paragrafo 4 del trattato CE stabilisce che la Comunita‘ deve tener conto degli aspetti culturali nell(cid:146)azione che svolge ai sensi di altre disposizioni di tale trattato. Puo‘ la Commissione far sapere quali misure di monitoraggio e di controllo sono state adottate al riguardo, segnatamente nell(cid:146)ambito della politica strutturale comunitaria? Puo‘ la Commissione far sapere in quale misura sara‘ tenuto conto di questo aspetto nella prossima riforma dei Fondi strutturali? Quale strategia, quali obiettivi e quali orientamenti guideranno questa riforma relativamente all(cid:146)incidenza dell(cid:146)ambito culturale sulla politica di coesione? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (2 marzo 1998) La Commissione tiene conto degli aspetti culturali nel corso del negoziato e al momento dell(cid:146)approvazione dei documenti di programmazione. Per esempio, la Commissione ha fatto esplicito riferimento alla cultura nelle sue linee direttrici agli Stati membri relative ai nuovi programmi dell(cid:146)obiettivo 2 (1997-1999). Tuttavia, la definizione delle priorita‘ nei programmi e‘ di competenza delle autorita‘ locali e regionali interessate. Per esempio, le regioni stesse decidono se ed in che forma dare priorita‘ all(cid:146)integrazione della cultura nei programmi. La Commissione non puo‘ imporre alcun tipo di «quota» per quanto riguarda la cultura, visto che sarebbe in disaccordo con il principio della sussidiarieta‘. La Commissione considera la cultura un(cid:146)importante fonte di occupazione da includersi nei programmi futuri. Nel contempo, la Commissione non considera necessario esplicitamente la cultura nei inserire regolamenti come specifica azione sovvenzionabile, poiche‘ essa rientra gia‘ nell(cid:146)attuale campo di applicazione. Il nesso tra sviluppo regionale e creazione di posti di lavoro rimarra‘ una condizione necessaria per l(cid:146)aiuto mirato a rafforzare la coesione economica e sociale. (98/C 304/21) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4180/97 di Riitta Myller (PSE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Elaborazione della relazione provvisoria sulla dimensione settentrionale, alla Commissione Nel 1995, l(cid:146)ampliamento dell(cid:146)Unione europea alla Svezia e alla Finlandia, paesi nordici, ha comportato uno spostamento verso Nord del baricentro della Comunita‘. La decisione di avviare i negoziati di adesione e di preparazione all(cid:146)adesione con i nuovi paesi candidati, nonche· la necessita‘ di sviluppare una politica comunitaria nei confronti della Russia, rafforzano ulteriormente l(cid:146)importanza della dimensione settentrionale nell(cid:146)attivita‘ comunitaria. Con attinenza alla dimensione settentrionale, le conclusioni della presidenza del Consiglio europeo di Lussemburgo (atto finale) sostengono che: «il Consiglio europeo ha preso atto della proposta della Finlandia relativa a una dimensione settentrionale delle politiche dell(cid:146)Unione e invita la Commissione a presentare una relazione provvisoria in materia in una delle riunioni del Consiglio europeo che si terranno nel 1998». All(cid:146)importanza della dimensione settentrionale fa riferimento anche la relazione della Commissione sulla cooperazione regionale (presentata a Lussemburgo). Puo‘ il Commissario responsabile far sapere come intende la Commissione assicurare le necessarie risorse per l(cid:146)elaborazione della relazione provvisoria e come la dimensione settentrionale sara‘ inserita nei lavori dei futuri vertici europei?


title: Oikaistaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista annetun neuvoston direktiivin 76/760/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komission direktiivin 97/31/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 4 (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 203, 30. heinäkuuta 1997)

eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
signalling device
technical regulations
technological change

text: L 15/48 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 98 Oikaistaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista annetun neuvoston direktiivin 76/760/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komission direktiivin 97/31/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2. 1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talousko- mission sääntö n:o 4 (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 203, 30. heinäkuuta 1997) Sivu 74, 5. 1. kohta: korvataan ilmaisu: ilmaisulla: ”9 kohdassa tarkoitettujen valaisuvaatimusten” ”jäljempänä 9 kohdassa tarkoitettujen valaisuvaatimusten (2)”. Sivu 74: Lisätään seuraava alaviite sivun alareunaan: ”(2) Näillä vaatimuksilla taataan hyvä näkyvyys, jos rekisterikilpi ei ole yli 30 asteen kulmassa pystyta- soon nähden sen kummallakaan puolen. ”


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4184/97 del Karla PEIJS a la Comisión. Salado de pieles: un problema ambiental

eurovoc_concepts:
animal skin
environmental protection
industrial pollution
leather industry
meat processing industry
polluter pays principle
pollution control measures
salt
waste management
water pollution

text: 17. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 223/69 La Comisio·n tambie·n ha recibido una queja relativa a otra discriminacio·n similar en la aplicacio·n de las tarifas de transporte por transbordador entre Den Helder y Texel (Pa(cid:14)·ses Bajos), con motivo de la cual solicito· de las autoridades neerlandesas informacio·n detallada sobre la legislacio·n nacional aplicable y expreso· sus dudas en cuanto a la compatibilidad de este sistema con el Derecho comunitario. En funcio·n de la respuesta de las autoridades neerlandesas, la Comisio·n decidira· las eventuales medidas a adoptar por lo que se refiere, igualmente, al caso comunicado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. (98/C 223/83) PREGUNTA ESCRITA E-4183/97 de Glenys Kinnock (PSE) al Consejo (22 de enero de 1998) Asunto: Produccio·n y comercio de instrumentos de tortura ¿Acepta el Consejo que, por definicio·n, los instrumentos de tortura se utilizan so·lo en aquellos pa(cid:14)·ses en los que se producen violaciones de los derechos humanos? ¿Acepta tambie·n que, de acuerdo con los criterios adoptados por el Consejo en 1991 y 1992 sobre las ventas de armas y con nuestras obligaciones adquiridas con arreglo a la Convencio·n de las Naciones Unidas contra la Tortura y Otros Tratos o Penas Crueles, Inhumanos o Degradantes, debe paralizarse inmediatamente la produccio·n y el comercio de dichos instrumentos de tortura por parte de empresas instaladas en la UE? Respuesta (11 de mayo de 1998) Convendra· Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a en que resulta sumamente dif(cid:14)·cil la identificacio·n precisa de todos los instrumentos y productos que pueden utilizarse con fines de tortura. No existe definicio·n alguna de «instrumento de tortura» en ninguno de los Convenios sobre la materia adoptados por las Naciones Unidas y el Consejo de Europa. No obstante, es patente que, si un instrumento se utiliza para torturar, ello so·lo puede ocurrir en pa(cid:14)·ses que no respetan los derechos humanos. Respecto a los ocho criterios definidos por los Consejos Europeos de Luxemburgo, de junio de 1991, y de Lisboa, de junio de 1992, entre los que figura el respeto de los derechos humanos en el pa(cid:14)·s de destino, deber(cid:14)·a indicarse que se aplican a las exportaciones de armas y, por lo tanto, no incluyen necesariamente todos los productos, incluidos los de doble uso u otros que podr(cid:14)·an utilizarse con fines de tortura. En cualquier caso, los Estados miembros pueden ›algunos lo hacen› restringir o prohibir, con arreglo a medidas nacionales, la exportacio·n de determinados productos (p. ej. , aparatos porta·tiles para infligir choques ele·ctricos o causar dolor) que se pueden utilizar como instrumentos de tortura. El Consejo esta· estudiando la mejor manera de controlar de forma coordinada la exportacio·n de dichos instrumentos. (98/C 223/84) PREGUNTA ESCRITA E-4184/97 de Karla Peijs (PPE) a la Comisio·n (21 de enero de 1998) Asunto: Salado de pieles: un problema ambiental Los mataderos europeos tratan sus pieles sala·ndolas. Esta es una posible fuente de contaminacio·n ya que la sal, una vez eliminada, termina inevitablemente en las aguas residuales de las tener(cid:14)·as. Las pieles en salmuera pueden provocar problemas de salinidad en las aguas superficiales y subterra·neas. ¿Esta· informada la Comisio·n de la contaminacio·n que se produce en la UE de esta manera, ocasionada por el salado de las pieles para su conservacio·n? ¿Esta· de acuerdo la Comisio·n en que dentro de la UE debe evitarse la salinizacio·n en la medida de lo posible?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4189/97 degli onn. Eolo PARODI , Guido VICECONTE alla Commissione. Finanziamento comunitario per la ricostruzione del Teatro Petruzzelli di Bari

eurovoc_concepts:
Apulia
EU financing
Italy
Veneto
architectural heritage
cultural heritage
heritage protection
performing arts
regional development

text: C 196/96 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 6. 98 (98/C 196/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4189/97 di Eolo Parodi (UPE) e Guido Viceconte (UPE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Finanziamento comunitario per la ricostruzione del Teatro Petruzzelli di Bari Il 27 ottobre 1991, il Teatro Petruzzelli di Bari, costruito tra il 1898 e il 1903, dichiarato bene di interesse storico ed artistico nazionale nel 1954, teatro lirico di tradizione nel 1967, unico teatro in Europa di proprieta‘ privata, e‘ stato devastato da un violento incendio. Analoga sorte e‘ toccata nel 1996 ad un altro prestigioso teatro italiano, «La Fenice» di Venezia, andato completamente distrutto. A livello europeo, quest(cid:146)ultimo ha potuto beneficiare, a giusto titolo, di cospicui aiuti per il suo parziale restauro; il teatro Petruzzelli di Bari, invece, ha inspiegabilmente usufruito di soli 80. 000 ecu per il parziale restauro del foyer. Si chiede pertanto alla Commissione: 1. Se la modesta entita‘ del finanziamento comunitario sia dovuto al fatto che il Teatro Petruzzelli, contrariamente agli altri teatri europei, e‘ di proprieta‘ privata? 2. Se non ritiene necessario e quanto mai urgente intervenire stanziando fondi comunitari per ultimare i lavori di ricostruzione del Teatro Petruzzelli, tenuto conto del fatto che la famiglia Messeni Nemagna, proprietaria del teatro, non dispone della somma residua occorrente a completare le opere di restauro? Risposta data dal Sig. Oreja a nome della Commissione (26 febbraio 1998) 1. Nel quadro del sostegno offerto a progetti pilota di conservazione del patrimonio architettonico europeo per il 1994 › il cui tema riguardava gli edifici destinati allo spettacolo › il teatro Petruzzelli di Bari, Italia, ha ottenuto un contributo da parte della Commissione dell(cid:146)ordine di 80 000 ECU. Nel 1995, 1996 e 1997 la Commissione, nel quadro della preparazione del programma Raffaello, ha avviato altre iniziative di sostegno alla conservazione del patrimonio architettonico dedicate a soggetti diversi considerati prioritari (edifici di culto, barocco, facciate decorate e architettura preindustriale). 2. Nel quadro delle iniziative di sviluppo regionale (Fondi strutturali) la ricostruzione del teatro figurava fra gli interventi della misura 6. 3 «Recupero di beni culturali» del programma operativo cofinanziato dai fondi strutturali a favore della regione Puglia per il periodo 1994-1999. In base alle informazioni ottenute dalle autorita‘ italiane, e‘ stata presentata a questo titolo una domanda di finanziamento, che pero‘ non e‘ stata accolta in questa fase dalle autorita‘ regionali italiane, in quanto essa non soddisfaceva talune condizioni di ammissibilita‘. Trattandosi di un bene di proprieta‘ privata, benche· di interesse pubblico, e generatore di profitto, il livello di cofinanziamento previsto deve limitarsi ad una percentuale della spesa ammissibile, conformemente alla normativa vigente. (98/C 196/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4190/97 di Ernesto Caccavale (UPE) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Elettrodotti e campi magnetici: rischi per la salute umana Associazioni ambientaliste di rilievo europeo quali CODACONS e LEGAMBIENTE contestano a viva voce le dichiarazioni dell(cid:146)Enel, monopolista della distribuzione di energia in Italia, a proposito della costruzione di una grande centrale elettrica di trasformazione a Striano (NA)