title: Verksamhetsberättelse för Ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och andra mineralutvinnande industrier - (Verksamhetsperiod 1996) -Antagen den 5 maj 1997

eurovoc_concepts:
activity report
mining extraction
mining operation
occupational health
occupational safety

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 07. 01. 1998 KOM(97) 729 slutlig Verksamhetsberättelse för Ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och andra mineralutvinnande industrier Verksamhetsperiod 1996 Antagen den 5 maj 1997 (framlagt av kommissionen) 1. Beskrivning av Ständiga kommittén 1. 1 Tillkomst, behörighet, uppdrag 1. 2 Struktur, arbetssätt 1. 3 Sekretariat 1. 4 Årsberättelse 1996 2. Ständiga kommitténs verksamhet 2. 1 Sammanträden, workshops 2. 2 Utbyte av erfarenheter om särskilda händelser 2. 3 Förslag och rekommendationer 2. 4 Rapporter 2. 5 Workshops 2. 6 Gemenskapsdirektiv 2. 7 Samarbete med andra institutioner 2. 8 Förbättringar av organisationen, arbetssätt och profil 2. 9 Arbetsprogram för 1997 3. Specialkommittéernas verksamhet 3. 1 Kommittén för utvinning under jord 3. 2 Kommittén för utvinning ovan jord 3. 3 Kommittén för utvinning genom borrning 3. 4 Kommittén för arbetstagarnas skydd och hälsa 3. 5 Kommittén för mänskliga faktorer 4 4 4 5 5 5 5 5 6 7 7 8 9 11 11 11 12 13 14 16 17 4. Bilagor 19 A: Utdrag ur rådets beslut av den 27. 6. 1974 och av den 9. 7. 1957 B: Viktiga dokument från Ständiga kommittén i samband med årsberättelsen C: Förteckning över delegationsledare och kommittéordförande; sekretariat BESKRIVNING AV STÄNDIGA KOMMITTÉN 1. 1 Tillkomst, behörighet, uppdrag Det institutionaliserade säkerhetssamarbetet i mmeralutvinningsindustrin i Europeiska unionen uppstod efter den svåra gruvbranden den 8 augusti 1956 i stenkolsgruvan Bois du Cazier i Marcinelle i Belgien, då 262 gruvarbetare från olika delar av Europa omkom. Olyckans omfattning föranledde Europeiska kol- och stålgemenskapens Höga myndighet att omedelbart kalla till en konferens om driftssäkerheten i stenkolsgruvor där företrädare för regeringar, arbetsgivare och arbetstagare deltog. De positiva erfarenheterna från denna konferens förde fram till ett beslut från ministerrådet den 6 september 1956 och den 10 maj 1957 om att gemensamt fortsätta säkerhetsansträngningarna och att inrätta Ständiga kommittén för driftssäkerhet i stenkolsgruvor. Mandat och arbetsordning antogs den 9 juli 1957. Genom beslut av ministerrådet den 11 mars 1965 och av rådet den 27 juni 1974 utvidgades uppgiften till att även omfatta hälsoskydd och behörigheten utsträcktes till all mineralutvinning (jmfr bilaga A). Alltsedan dess lyder det officiella namnet: Ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och andra mineralutvinnande industrier (Ständiga kommittén). Uppgiften består framför allt i att noggrant följa i rnmeralutvinningsindustrin och att till medlemsstaternas regeringar utarbeta praxisrelaterade förslag på förbättringar av situationen på arbetsplatserna, liksom att främja utbytet av information (jfr bilaga A). driftssäkerheten hälsoskyddet utvecklingen inom och 1. 2 Struktur, arbetssätt Varje medlemsstat kan skicka sammanlagt fyra företrädare, av vilka två företräder regeringen och en vardera arbetsgivare och arbetstagare. Därmed är Ständiga kommittén det första europeiska organ där inte endast regeringarna finns företrädda. I begränsad omfattning kan rådgivare utses. Inom Ständiga kommittén finns en inre kommitté. Dess ledamöter utgörs av Ständiga kommitténs regeringsföreträdare. Den har till uppgift att garantera att det finns en kontinuerlig förbindelse mellan medlemsstaternas regeringar och Ständiga kommittén, liksom att förbereda Ständiga kommitténs arbete. Inre kommittén är också ansvarig för anpassningen av bilagorna till direktiv 82/130/EEG till den tekniska utvecklingen. Behandlingen av specialfrågor överlåts i princip på trepartsarbetsgrupper. Tidigare fanns det upp till 20 arbetsgrupper, men som en anpassning till de förvaltningsmässiga och ekonomiska förhållandena och med sikte på att effektivisera arbetssättet har underhand dessa koncentrerats fem specialkommittéer: utvinning underjord, utvinning över jord, utvinning genom faktorer. borrning, arbetstagarnas hälsoskydd, mänskliga till Kommittéordförandena är ledamöter i den inre kommittén. För att lösa vissa specialfrågor har små ad-hoc-grupper med experter visat sig fungera väl. L3 Sekretariat inre kommitténs, Kommissionen ombesörjer Ständiga kommitténs, specialkommittéernas och ad-hoc-gruppernas sekretariatsbehov. Sekretariatet hör till generaldirektorat V (V/F/4). 1. 4 Årsberättelse for 1996 Sedan arbetssättet i Ständiga kommittén och förhållandena i sekretariatet stabiliserats, är det möjligt att åter lägga fram en årsberättelse. Detta har inte varit möjligt under en rad år. Kommittéarbetet koncentrerades under denna period på att dra slutsatser av gruvolyckor (bl. a. Simon-gruvan, dok. nr 5147/89) samt på att stödja kommissionen vid utarbetandet av direktiv (framför allt direktiven 92/91/EEG och 92/104/EEG. Ständiga kommittén antog föreliggande årsberättelse på ett sammanträde den 5 maj 1997. 2. STÄNDIGA KOMMITTÉNS VERKSAMHET UNDER 1996 2. 1 Sammanträden, workshops Ständiga kommittén sammanträdde två gånger under året (8. 3. och 6. 11. 1996). Dessa föregicks dagarna innan av sammanträden med den inre kommittén. Specialkommittéerna höll sammanlagt sju sammanträden. I möjligaste mån sammanträdde ad-hoc-grupperna för att förbereda specialkommittéernas arbete. Två workshops med aktuella teman kring utvinning ovan och under jord samlade ca 150 intresserade. 2. 2 Utbyte av erfarenheter om särskilda händelser Händelsen i kolgruvan Thoresby Colliery i Förenade kungariket behandlades ingående. Vid brytning i en gruvort den 12 oktober 1995 skedde ett inbrott av gas, vatten, olja samt bergsylta under högt tryck, vilket ledde till att en gruvarbetare omkom. Inbrottet skedde när man under ortdrivningen stötte på en tektonisk störning inom en större krosszon i omedelbar närhet av en oljeficka. I förbindelse med ett referat från en ledamot för den ansvariga nationella myndigheten fördes en utförlig diskussion i Ständiga kommittén (referatet återges i dokument nr 5630/96), där man kom slutsatsen att inbrottet med hänsyn till de erfarenheter som finns i nuläget inte var förutsägbart. Emedan lagstiftningen i Förenade kungariket föreskriver förebyggande åtgärder mot dylika inbrott och eftersom specialforskning inletts där och framför allt eftersom kol mycket sällan bryts i omedelbar närhet av oljefickor kommer kommittén för utvinning under jord inte att ta upp hela händelsen utan endast enskilda punkter. 2. 3 Förslag och rekommendationer Ständiga kommittén lade under verksamhetsåret fram flera förslag och rekommendationer till medlemsstaterna om förbättringar av arbetsmiljön. Dessa hänför sig till olika temaområden och förbereddes i vederbörlig kommitté. 2. 3. 1 Principer för mineralutvinningsindustrin bergförstärkning vid underjordsdrift inom Till följd av två olyckor med flera omkomna vid mmeralutvinning under jord behandlade Ständiga kommittén detta tema utförligt. Dokument nr 486/95, som antogs förra året, innehåller jämte allmänna principer för speciella bergförstärkning vid underjordsdrift där kol och andra skiktade mineraler bryts, och det kompletterades under 1996 av dokument nr 1189/1/95, i vilket förslag och rekommendationer för brytning under jord av andra mineraler finns sammanställda. rekommendationer överväganden 2. 3. 2 Olycksstatistik från den europeiska offshoreindustrin för olja och naturgas Rapporten i dokument nr 5908/4/94, som är uppbyggd av rekommendationer, visar vilka ansträngningar som gjorts för att fa fram jämförbar statistik över olyckor och yrkessjukdomar i EU och också vilka svårigheter som finns. Inom offshoreindustrin för olja och gas har man lyckats få fram sju omfattande kategorier av olycksorsaker och tio kategorier av skadetyper. Medlemsstaterna rekommenderas att använda principerna från det ovannämnda dokumentet som modell vid anmälan av olyckor till Ständiga kommittén. 2. 3. 3 De mänskliga faktorernas förebyggande av faror/risker inverkan på tillförlitligheten vid I dokument nr 5324/4/96 undersöks frågan om de mänskliga faktoremas inverkan i analysen och förebyggande av faror/risker, vidare framläggs förslag till förbättringar av säkerhet och hälsoskydd på arbetsplatserna. Utgångspunkten för de allmänna principerna och de rekommendationerna utgörs ramdirektivet 89/391/EEG liksom de båda för mmeralutvinningsindustrin specifika direktiven 92/91/EEG och 92/104/EEG, och för det andra resultaten första av för det från det europeiska forskningsarbetet kring det socio-teknologiska systemet människa - maskin och det därvid utvecklade tillförlitlighetsbegreppet. Dokuments förslag syftar till att ge en vägledning om hur kraven i de ovanstående gemenskapsdirektiven skall uppfyllas och att låta en äkta säkerhets- och hälsoskyddskultur uppstå i företagen. 2. 4 Rapporter Två rapporter om viktiga säkerhetsfrågor vid förebyggande av explosioner och bränder inom offshoreindustrin och vid utvinning under jord togs upp av Ständiga kommittén. Utkasten i vederbörlig specialkommitté: till dem utarbetades 2. 4. 1 Piper-Alpha-ofyckan resultaten Dokument nr 302/3/95 innehåller för det första en framställning av olycksförloppet på oljeplattformen Piper-Alpha. För det andra sammanfattas från och undersökningarna i Förenade kungariket, ofishoreindustrins reaktioner, Ständiga kommitténs och andra internationella organs överväganden. De slutsatser som dragits till följd av olyckan leder till en vidareutveckling av säkerhetsföreskrifterna inom offshoreindustrin. rekommendationerna 2. 4. 2 Workshop om skydd mot explosioner I dokument nr 1184/95 återfinns referaten, diskussionsbidragen och slutsatserna från workshopen den 27 november 1995. Målet med arrangemanget var att pröva om insikterna och erfarenheterna från explosionsolyckor på senare tid gör det nödvändigt med en aktualisering av det grundläggande dokumentet nr 5147/89 om åtgärder för att minska explosions- och brandfaran i gruvor med specialventilation och för att förbättra personalskyddet vid explosioner och bränder i stenkolsgruvor (Simon-rapporten). Workshopen visade att en genomgång och komplettering är motiverad inom vissa delområden. 2. 5 Workshops Två workshops kunde genomföras. De tog upp aktuella teman kring utvinning ovan och under jord. Deras inriktning sköttes framför allt av vederbörlig specialkommitté. 2. 5. 1 Säkerhet i stenbrott - riskbedömning och bedömning Den workshop som under Italiens ordförandeskap ägde rum den 2 1- 22 juni 1996 i Gubbio i Italien syftade till att utbyta erfarenhet kring enligt fastställande gemenskapsdirektiven 92/104/EEG. Några delegationer presenterade hur de efterlever eller hur de kommer att efterleva EG-kraven. Därvid gick man framför allt in på situationen i de små och medelstora företagen. I diskussionen förordades ett okomplicerat genomförande. I workshopen ingick även besök på plats. av 89/391/EEG faror och stenbrott i 2. 5. 2 Hantering av faror som orsakas av skadliga ämnen vid dieselmotordrift och vid sprängarbeten underjord I den workshop som ägde rum den 25-26 september 1996 i Luxemburg, stod arbetstagarnas hälsoskydd vid mineralutvinning underjord i centrum Risker som uppstår p. g. a. dieselavgaser och vid sprängarbeten behandlades i juridiskt, arbetsmediciniskt och tekniskt hänseende. Hit hörde även förslaget om ett gemenskapsdirektiv om användningen av dieselmotorer i andra mobila maskiner och apparater än motorfordon. Bidragen från företag som bedriver mineralutvinning under jord kompletterades med redogörelser för erfarenheter och utveckling inom tunnelkonstruktionen. Föredrag och diskussionsbidrag gav intrycket av att de nuvarande rättsliga och tekniska möjligheterna bidrar till en märkbar minskning av de skadliga ämnena vid mmeralutvinningsdrift under jord och vid tunnelbyggen. Nuvarande och förväntad utveckling kommer förmodligen att leda till ytterligare förbättringar av arbetsmiljön. 2. 6 Gemenskapsdirektiv sysslade kommittén Ständiga genomförandet avgemenskapsdirektiv respektive utkast till sådana eller förberedelser och konsultationer inför sådana. Dessa rättsakter gällde antingen specifikt för mmeralutviriningsindustrin eller var av betydelse för den. 1996 med även 2. 6. 1 Genomforanden Genomförandet av direktiven 92/91/EEG om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom den del av utvinningsindustrin som utnyttjar borrning och 92/104/EEG om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom utvinningsindustri ovan och underjord följdes ingående. Tankeutbytet mellan delegationerna bidrog till ett klargörande av frågorna och till att svårigheterna av årsberättelseperioden framlades kommissionens meddelanden om att de båda direktiven i stort sett genomförts i nationell lagstiftning. Visserligen saknades anmälan från fyra medlemsstater. I dessa är dock eller minskade. Vid avhjälptes slutet det förberedande arbetet långt framskridet och inom kort kan man räkna med motsvarande nationella regler. 2. 6. 2 Förberedelser Inom Ständiga kommittén har man börjat utarbeta ett utkast till ett direktiv från kommissionen om anpassning till de tekniska framstegen av rådets direktiv 82/130/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om elektrisk utrustning avsedd för användning i explosionsfarliga områden i gruvor med risk för lättantändlig gruvgas. På grund av den utveckling som skett är en anpassning av innehållet i de harmoniserade tekniska standarderna nödvändig. Inre kommittén är ansvarig för detta. 2. 6. 3 Ställningstagande Under årsberättelseperioden ägnade sig Ständiga kommittén särskilt åt det utkast till direktiv som förberetts av generaldirektorat XI om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om de åtgärder som skall vidtas mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner och apparater som inte är avsedda att användas på väg. Detta ledde till ett motsvarande förslag till rådet (KOM (95) 350 slutlig). Direktivet kommer även att gälla för mineralutvinning ovan och under jord. Inom Ständiga kommittén fanns farhågor om att det i framtiden inte skulle gå att ställa några krav på arbetarskydd genom att tillämpa EU- bestämmelser för konstruktion av motorer. Dessa farhågor har lyckades man undanröjts. Genom delegationemas komplettera direktivförslaget. En nyinförd bestämmelse säkerställer att direktivet inte berör medlemsstaternas rätt att i enlighet med fördraget fastställa krav som de anser vara erforderliga för arbetarskyddet vid användning av mobila maskiner och apparater. Av betydelse var dessutom klarläggandet att direktivet endast kommer att gälla för nya dieselmotorer. samarbete 2. 7 Samarbete med andra organ Ständiga kommittén samarbetar med en rad andra organisationer på europeisk och internationell nivå eller upprätthåller förbindelser med dem. Detta gäller i synnerhet för nedanstående institutioner. 2. 7. 1 Europeiska standariseringsorgan inriktat, förutsätter samarbete med de Verksamheten i Ständiga kommittén, som till övervägande del är tekniskt europeiska standardiseringsorganen. När det gäller maskiner och apparater för mmeralutvmnmgsindustrin, upprätthålls relationer med CEN. Där skall även de i Ständiga kommittén uppställda kraven på svårantändliga hydrauliska vätskor för kinetisk kraftöverföring införas i en europeisk standard. Vid förberedelsen av standarden "Förebyggande arbete och skydd mot explosioner i gruvor" anses ett ingående informationsutbyte med Ständiga kommittén vara erforderligt för att undvika avvikelser från gällande direktiv. En nära relation till CENELEC inte minst nödvändig, emedan det åligger den inre kommittén att anpassa bilagorna till direktiv 82/130/EEG om elektrisk utrustning avsedd för användning i explosionsfarliga omgivningar i gruvor med risk för lättantändlig gruvgas till de tekniska framstegen. 2. 7. 2 Internationella arbetsorganisationen Mellan Internationella arbetsorganisationen och Ständiga kommittén finns sedan länge ett nära förhållande. Detta kommer till uttryck genom att en företrädare för Internationella arbetsorganisationen regelbundet deltar som observatör vid Ständiga kommitténs sammanträden. För närvarande står överenskommelse 176 om arbetsskyddet i gruvor och därtill hörande rekommendation 183 i centrum för förbindelserna. Överenskommelsen och rekommendationen antogs vid Internationella arbetsorganisationens allmänna konferens den 22 juni 1995. Många av kraven i överenskommelsen har sitt ursprung i direktiv 92/104/EEG. Ständiga kommittén följer ratificeringen av överenskommelsen som för närvarande förbereds i medlemsstaterna. 10 2. 7. 3 Rådgivande kommittén Sedan en tid deltar företrädare för Ständiga kommittén som observatörer vid de sammanträden som hålls av Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor. På motsvarande sätt inbjuds företrädare för rådgivande kommittén till Ständiga kommitténs sammanträden. På detta sätt garanteras ett bättre informationsflöde mellan de båda kommittéerna. Enligt hittillsvarande erfarenheter finns visserligen en del gemensamma drag; dock förstärks intrycket att de båda kommittéerna är olikartade organ. Ständiga kommittén är till övervägande del en specialkommitté som sysslar med specifika säkerhets- och hälsoskyddsproblem i mmeralutvinningsindustrin och de konkreta tekniska aspekterna står i förgrunden. Rådgivande kommittén kan däremot betecknas som ett forum där framför allt grundläggande frågor, men även tekniska detaljer som rör hälsa och säkerhet diskuteras. 2. 8 Förbättring av organisation, arbetssätt och profil För att effektivisera sina aktiviteter inom ramen för vad som är förvaltningsmässigt och ekonomiskt möjligt arbetar Ständiga kommittén sedan en tid med att förbättra organisation och arbetssätt och därmed även med sin profil. Förslagen syftar till att låta den inre kommittén överta funktionen som ledningsorgan för de fem specialkommittéerna, kommittéernas arbete skall koncentreras på prioriterade uppgifter och till stor del genomföras utan hjälp från sekretariatet, sammansättningen av ad-hoc-grupperna skall inriktas efter arbetets huvudfrågor och de skall inte bestå av fler än ett visst antal ledamöter. Planer finns på att ge ut kortfattad information om Ständiga kommitténs sammanträden och om särskilda arrangemang (Dokument nr 1173/2/95). 2. 9 Arbetsprogram for 1997 För år 1997 uppställdes ett arbetsprogram och motsvarande uppgifter har tilldelats specialkommittéerna. Dels arbetar man vidare på hittillsvarande viktiga temaområden och dels tar man itu med nya aktuella frågor om förbättringar av säkerhet och hälsoskydd på arbetsplatser. Bland punkterna i arbetsprogrammet kan nämnas: fastställande av faror inom ramen för säkerhets- och hälsoskydds-dokumentet i små och medelstora företag, utrymning av underjordsgruvor, frågor om ömsesidigt erkännande av examensbevis och förhållandet mellan utbildning och säkerhet. Två workshops är inplanerade med bidrag från temaområdet utvinning genom borrning och risker vid användning av icke spårbundna fordon ovan och underjord. 3. SPEOALKOMMITTEERNAS VERKSAMHET 11 3. 1 Kommittén for utvinning under jord 3. 1. 1 Sammanträden Kommittén för utvinning under jord sammanträdde två gånger 1996: den 18. 4. och 5. 6. Dessutom ägde ad hoc-sammanträden rum för sakkunniga inom områdena räddningsväsen och gruwentilation. 3. 1. 2. Dokument om bergfbrstärkning rekommendationerna till medlemsstaterna Kommittén fortsatte sin genomgång av den återstående delen av förslagen och om principerna i bergförstärkning och utbyggnaden vid underjordsdrift inom mmeralutvinningsindustria I denna del (IV) handlar det om brytning underjord av andra mineraler än kol och skiktade mineraler. Ett stort antal formuleringar ändrades och godkändes av kommittén. Det definitiva antagandet följde på Ständiga kommitténs sammanträde den 6. 11. 1996. 3. 1. 3 Workshop om explosionsskydd I anslutning till den workshop om explosionsskydd som anordnades av Ständiga kommittén i november 1995 utarbetades dokument nr 1184/95, där de framlagda underlagen, diskussionerna och ordförandens slutsatser ingår. Dokumentet behandlades i Kommittén för utvinning under jord och antogs av Ständiga kommittén på dess sammanträde den 6. 11. 1996. 3. 1. 4 Tillägg till dokument 5147/89 av Ständiga (åtgärder kommittén I ljuset av denna workshop för explosionsskydd framlades förslag till för att minska ändring av dokument nr 5147/89 explosionsrisken i specialventilerade gruvor och förbättra skyddet för personalen i händelse av explosion och brand i stenkolsgruvor, utarbetade och dammexplosionen år 1985 i schaktanläggningen Simon i Frankrike, där 22 gruvarbetare omkom). Dessa förslag behandlades, och man enades om att föreslå Ständiga kommittén ett tillägg till dokument nr 5147/89 med beaktande av de områden som påvisats genom workshopen. För detta ändamål utarbetades dokument nr 5346/96 av experter på gruwentilation; det rör sig om gruvgasövervakning vid s. k. deep/extended cut-förfaranden och i hålrum i otillgängliga områden, dammavlagringar i ventilationsrör, antändningsrisken genom friktion gruvgas- efter 12 "sten mot brytningsort/huvudort. sten" och ventilationsproblem vid övergången 3. 1. 5 Andningsskydd och räddningskammare Den 25. 6. 1996 samlades sakkunniga inom gmvräddningsväsendet för att utbyta erfarenheter och aktualisera sina kunskaper om andningsskydd och räddningskammare. Man förklarade också de räddningstekniska aspekterna i samband med ett inbrott av olja, gas och vatten i oktober 1995 i schaktanläggningen Thoresby i Förenade kungariket. På detta sammanträde påbörjades utarbetandet av ett informationsdokument om flykt ur gruvanläggningar i nödsituationer. Ett första utkast som utarbetats av delegationen från Förenade kungariket diskuteras. 3. 1. 6 Användning av kväve för kontroll av sjätvantändning Kommittén fick utförliga upplysningar av den franska delegationen om två självantändningsbränder som uppstod i den nedlagda delen av en gruva i Lothringen liksom om brandbekämpningsåtgärder med hjälp av kväve. Vid en gruvgasantändning, som förorsakades av den andra självantändningsbranden, fick två gruvarbetare brännskador. 3. 2 Kommittén for utvinning ovan jord 3. 2. 1 Möten Kommittén för utvinning ovan jord ansvarade för det skriftliga resultatet av en workshop kallad "Säkerhet i stenbrott - en riskbedömning" den 21-22. 6. 1996 i Gubbio, Italien. Den samlades till ett plenarmöte den 5. 12. 1996, där bland annat utkastet till en rapport från workshopen (dok. nr 5619/96) granskades i en första läsning. 3. 2. 2 Huvudfrågor Kommittén ägnade sig under årsberättelseperioden främst åt att fastställa och utvärdera faror/risker i stenbrott, framför allt i små och medelstora företag. Reflexionerna grundar sig på ramdirektivet 89/391/EEG och det för mineralutvinnande verksamhet ovan eller under jord. Enligt det förstnämnda direktivet måste en utvärdering göras av rådande faror på arbetsplatsen, enligt det andra krävs inom ramen för säkerhets- och hälsoskyddsdokumentet ett fastställande och en utvärdering av riskerna samt en presentation av åtgärderna för att skydda arbetstagarna. Det råder allmän enighet om att gemenskapsdirektiven bidrar till särskilda direktivet 92/104/EEG 13 förbättringen av säkerheten och hälsoskyddet. Att uppfylla kraven i verkligheten är dock fortfarande svårt. 3. 2. 3 Workshop av riskerna stenbrott Den workshop som ägde rum under Italiens ordförandeskap skulle fastställandet och möjliggöra ett utbyte av erfarenheter om utvärderingen enlighet med i i gemenskapsdirektiven. Framför allt den tyska och den italienska delegationen visade hur de uppfyllde eller avsåg att uppfylla EG- kraven. Ramdirektivet 89/391/EEG liksom de särskilda direktiven 92/91/EEG och 92/104/EEG införlivades med den tyska gruvlagen genom förordningen av den 23. 10. 1996. Den "företagarmodelT som introducerats av den tyska stenbrotts-yrkessammanslutningen hjälper företagarna att uppfylla sina förpliktelser. i praktiken. Bland annat utarbetas riktlinjer I Italien anstränger man sig på många olika sätt att omsätta direktiv 92/104/EEG för bedömningen av risker vad gäller arbetstagarnas säkerhet och hälsa. Den spanska delegationen rapporterade om situationen i landets stenbrott och om riskerna där. I diskussionen rekommenderades ett okomplicerat genomförande. I denna workshop ingick också besök på plats. 3. 3 Kommittén för utvinning genom borrning 3. 3. 1 Sammanträden, behandlade ämnesområden Kommittén för utvinning genom borrning sammanträdde två gånger i början av 1996 för att avsluta rapporten om Piper-Alpha-olyckan (dokument nr 302/3/95) samt rapporten om och förslagen till olycksfallsstatistiken för den europeiska offshoreindustrin för olja och naturgas (dokument nr 5908/4/94). 3. 3. 2 Piper-Alpha-olyckan Ständiga kommittén har i uppdrag att bedöma och rapportera om större olyckor i gruvor och inom den övriga mineralutvinnande industrin. Eftersom Ständiga kommittén har engagerat sig särskilt i den utveckling som följde efter Piper-Alpha-olyckan, i synnerhet i utarbetandet av ett direktiv för mmerdutvinningsindustrin, beslöts att rapporten skulle få en mer allmän uppläggning än vanligt. Således innehåller den dels en beskrivning av olycksförloppet, dels de resultat och rekommendationer som framgår av Förenade kungarikets lord Cullens offentliga energiministeriums undersökning och 14 undersökning. Vidare behandlas offshoreindustrins reaktioner på olyckan, det arbete som görs på detta område av Ständiga kommittén och andra internationella organisationer liksom den vidareutveckling av säkerhetsföreskrifterna som utlösts av Piper-Alpha-olyckan för offshoreområdet i Förenade kungariket och andra medlemsstater. 3. 3. 3 Olycksfallsstatistik I Ständiga kommitténs uppdrag ingår också att bistå Europeiska kommissionen vid utarbetandet av en metod för att sammanställa jämförbar statistik över olyckor och hälsoskador. Kommittén bidrar i arbetet genom att samla och utvärdera olycksfallsstatistik och relevant information om större olyckor inom olje- och naturgasindustrin. 1983 antog Ständiga kommittén två rekommendationer till medlemsstaterna för offshore- och onshoreområdet. Kommittén måste emellertid konstatera att olycksfallsstatistiken uppvisar luckor på flera år och att 1983 års rekommendation om formen för offentliggörande av olycksfallsstatistik inte har följts i praktiken av alla medlemsstater. Därför uppmanade kommittén medlemsstaterna att överlämna sin statistik för åren 1991-1994 i valfri form. Kommittén lyckades ställa upp sju omfattande kategorier av olycksorsaker och tio kategorier av skadetyper. På grund av att medlemsstaterna använt olika kriterier måste frekvenskvoterna värderas enskilt för varje land. Det visade sig att olycksfallsfrekvensen är störst i de tre första kategorierna - halka/störta, nedfallande föremål/bli träffad av nedfallande föremål, hantering av föremål, verktyg, maskiner. Kommittén gav följande rekommendationer: inte Medlemsstaterna bör olycksfallsstatistiken för offshoreområdet fastställs i dokument nr 2897/6/81. tills vidare längre presentera i den form som Tills vidare bör dokument nr 5908/4/94 tjäna som modell för anmälningar av olycksfall till Ständiga kommittén. • Samarbetet med Eurostat och ILO bör förstärkas. Systemet bör förbättras genom utarbetandet av en gemensam grund för anmälan av olycksfallskvoter (företrädesvis på grundval av 100 000 arbetstimmar). Ständiga kommittén rekommendationer. Enligt arbetsprogrammet för 1997 kommer kommittén att vid sidan om vidareutvecklingen av olycksfallsstatistiken också ägna sig åt antog dessa 15 problemen vid det ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer (i samband med personalrotationen på oljeplattformerna i Nordsjön). 3. 4 Kommittén for arbetstagarnas hälsoskydd 3. 4. 1 Möten, huvudfrågor Kommittén för arbetstagarnas hälsoskydd presenterade aktuella frågeställningar från sitt arbetsområde i en workshop den 2 5- 26. 9. 1996 i Luxemburg. Främst inriktades arbetet på att förhindra eller minska hälsofaror vid underjordsdrift inom mmeralutvinningsindustria 3. 4. 2 Workshop På en workshop behandlades frågan om hur ärorna orsakade av skadliga ämnen skall hanteras vid dieselmotordrift och vid sprängarbeten underjord. Ämnet indelades i följande områden: • • • Rättslig ram för användning av dieselmotorer under jord och frigörande av skadliga ämnen. Mätning av utsläpp från dieselmotorer och medicinska aspekter. Åtgärder för att minska belastningen. i detta sammanhang var ett De rättsliga frågorna berördes i två redogörelser ur Europeiska kommissionens synvinkel. Belastningen av skadliga ämnen genom dieselmotorer behandlades i ett alleuropeiskt miljöskyddsperspektiv. Betydelsefullt till ett gemenskapsdirektiv om bekämpningen av skadliga ämnen och partiklar i andra rörliga redskap och maskiner än från dieselmotorer motorfordon. Insatserna på det arbetsmedicinska området kom till synes i gemenskapens aktionsprogram för år 1996-2000. Fastställandet av gränsvärden till skydd för arbetstagarna i Sverige var ämnet för ytterligare en redogörelse. förslag och Förenade Frankrike, kungariket Den andra delen förmedlade erfarenheter och forskningsresultat från Tyskland, Sverige. Provtagningarna och analysen av utsläppen under jord från dieselmotorer i underjordsdrift kräver ett särskilt tillvägagångssätt. Talrika undersökningsresultat föreligger om hälsorisker som kan uppstå vid diesel- och sprängningsutsläpp. Arbetsmedicinska problem behandlades med avseende på skadliga gaser och partiklar. Resultaten av epidemiologiska undersökningar inom gruvdriften i en medlemsstat framlades. 16 Mötets tredje del erbjöd tillfälle att framföra och diskutera de erfarenheter som samlats i praktiska och vetenskapliga sammanhang om minskning av skadliga ämnen vid dieselmotordrift under jord samt utvecklingen i detta sammanhang. Förhållandena i gruvdriften under jord kompletterades genom läget och den pågående utvecklingen på tunnelkonstruktionsområdet. Bidragen kom från Tyskland, Schweiz, Frankrike och Förenade kungariket. Föredragen och meningsutbytet gav intryck av att den nutida tekniken möjliggör en påtaglig minskning av skadliga ämnen inom mmeralutvinningsindustrin underjord och vid tunnelbyggen. Den rådande och emotsedda utvecklingen ger vid handen att ytterligare förbättringar av arbetsmiljön är att vänta. Rapporten om denna workshop förbereds som dokument nr 5980/96. 3. 5 Kommittén for mänskliga faktorer 3. 5. 1 Sammanträden Kommittén för mänskliga faktorer höll ett plenarmöte den 14. 5. och 24. 9. 1996. En ad hoc-grupp sammanträdde den 27. 6. och 3. 9. 1996. 3. 5. 2 Huvudfrågor Under årsberättelseperioden undersökte kommittén i första hand frågan om mänskliga faktorers inverkan inom ramen för analysen och förebyggandet av fåror/risker med målet att framlägga förslag till förbättring inom mineralutviriningsindustria Arbetsresultaten har fastställts i dokument nr 5324/4/96. arbetsmiljön, framför allt av 3. 5. 3 Rapport och förslag beträffande de mänskliga faktorernas roll vid förebyggandet av faror/risker Kommittén har i sina överväganden och förslag utgått från ramdirektivet 89/391/EEG liksom från de båda direktiven 92/91/EEG och 92/104/EEG vilka speciellt avser rrimeralutvirmingsindustrin. Dessa framhäver de mänskliga aktörernas betydelse för vidare framsteg beträffande arbetsmiljön. Kommittén knyter samman de ovan nämnda direktivens målsättning med de kunskaper och erfarenheter som vunnits om mänskliga aktörer och arbetar för ett övergripande angreppssätt. Olika sätt att ta hänsyn till mänskliga faktorer vid fristställandet och bedömningen av faror presenteras. För diagnosen kan skilda metoder användas, t. ex. analys av förutsedda eller rådande arbetssituationer, 17 och olycksfallsanalys olyckstillbuds- felanalys. Den systemintegrerade analysens grundläggande metoder för en värdering en översiktlig i förklaras och återfinns av sammanställning, som också anger för- och nackdelar. tillförlitligheten eller Ett centralt inslag i det utarbetade dokumentet är att uppvisa vilken betydelse de mänskliga faktorerna har vid förebyggande åtgärder och hur de kan beaktas i den praktiska verksamheten. Härvid spelar arbetsplatsernas och produktionssystemens ergonomi in liksom den yrkesmässiga lämpligheten och vidareutbildningen av arbetstagarna, deras delaktighet och synpunkter samt företagsledningen. företräder uppfattningen att det säkerhets- och Kommittén hälsoskyddsdokument som krävs i gemenskapsdirektiven 92/91/EEG och 92/104/EEG utgör en god grundval för beaktandet av mänskliga faktorer. Det säkerhets- och hälsoskyddsledningssystem som förankras främjar delaktigheten på alla nivåer av i dessa direktiv företagsledningen och bland arbetstagarna. Allt som allt kommer de framlagda och föreslagna åtgärderna att stimulera uppkomsten av en genuin hälso- och säkerhetskultur inom företagen. Dokument nr 5324/4/96 antogs av Ständiga kommittén på dess sammanträde den 6. 11. 1996. 18 4. BILAGOR A. Utdrag ur rådets beslut av den 27. 6. 1974 och 9. 7. 1957 B. C. Viktiga dokument från Ständiga kommittén årsberättelsen i samband med Förteckning över delegationsledama och kommittéernas ordförande; sekretariat 19 RÅDETS BESLUT av den 27 juni 1974 om en utvidgning av ansvarsområdet för Ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor till alla mineralutvinnande industrier (utdrag) (74/326/EEG) Bilaga A EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 med beaktande av fördraget om upprättandet av särskilt Europeiska ekonomiska gemenskapen, artikel 145 i detta: för driftsäkerhet och hälsoskydd Företrädarna regeringar, för medlemsstaternas församlade i det särskilda ministerrådet, inrättade genom beslut av den 9 och 10 maj 1957, en ständig kommitté i stenkolsgruvor som enligt direktiven i beslut av den 9 juli 1957(2) av de i ministerrådet församlade företrädarna regeringar, för medlemsstaternas ändrat genom beslut av den 11 mars 1965(}, skall följa utvecklingen vad avser driftsäkerheten i och i förebyggandet av yrkesrelaterade hälsorisker stenkolsgruvor och utarbeta lämpliga förslag för förbättring av driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor. Ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd skall vara ansvarig för att vidta förebyggande åtgärder mot olycksrisker och hälsofarliga arbetsförhållanden som hotar arbetstagares säkerhet och hälsa i alla mineralutvinnande industrier utom enkel utvinning, enligt de direktiv som har fastställts i beslutet av den 11 mars 1965 av de i rådet församlade företrädarna för medlemsstaternas regeringar. Ansvaret omfattar inte hälsoskydd för arbetstagare mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning, vilket är föremål för särskilda bestämmelser i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. EGT nr 28, 31. 8. 1957, s. 487/57. EGTnr46, 22. 3. 1965, s. 698/65. om direktiv och arbetsordning för Ständiga kommittén för driftssäkerhet i stenkolsgruvor BESLUT av den 9 juli 1957 skall och utvecklingen av följa 1. Kommittén driftssäkerheten säkerhets de föreskrifterna och skall inhämta de nödvändiga upplysningarna om de framsteg och praktiska resultat gäller vad förebyggande av olycksfall på arbetsplatsen. som uppnåtts, statliga särskilt För att få de nödvändiga upplysningarna skall kommittén vända sig till de berörda regeringarna. Kommittén skall utvärdera det erhållna materialet och lämna förslag till de berörda regeringarna om förbättringar av driftssäkerheten vid stenkols brytning. 2. Kommittén skall understödja Höga myndigheten i dess ansträngningar att finna en metod för upprättandet av jämförbar olycksfallsstatistik. insamlade 3. Kommittén skall se uppgifterna i mån av lämplighet översänds till de intresserade organen (särskilt myndigheter samt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. till att de 4. Kommittén skall genom löpande kontakter med regeringarna hålla sig underrättad om vilka åtgärder som har vidtagits för att genomföra de av konferensen om driftssäkerhet framlagda förslagen liksom sådana förslag som den själv har upprättat. 5. Kommittén skall föreslå de undersökningar och den forskning som kommittén anser vara lämpligast för att förbättra driftssäkerheten, samt hur de med framgång skall kunna genomföras. 6. Kommittén skall underlätta utbyte av upplysningar och erfarenheter mellan de personer som är ansvariga för driftssäkerheten och skall föreslå lämpliga åtgärder (t. ex. organisation av studiebesök och upprättande av dokumentationsställen). 7. Kommittén skall föreslå ändamålsenliga åtgärder för att kontakterna mellan nödvändiga räddningstjänsterna i gemenskapens medlemsstater. skapa de församlade 8. Kommittén skall varje år avlägga rapport inför de i rådet den Höga regeringarna myndigheten om sin verksamhet och om utvecklingen på området driftssäkerhet vid stenkolsbrytning i de tillfälle skall enskilda medlemsstaterna. Vid detta särskilt statistiken om olycksfall och tillbud vid stenkolsbrytning utvärderas. och 20 Bilaga B Dokument nr 5630/96 486/95 1189/1/95 5908/3/94 5324/4/96 302/3/95 1184/95 5147/89 1173/2/95 Viktiga dokument från Ständiga kommittén i samband med årsberättelsen Dokumentets beteckning Thoresby Colliery: Olycka med dödlig utgång för A. Fielding efter ett inbrott av bergsylta och stora mängder gas, vatten och olja; 12 oktober 1995 Förslag och rekommendationer till medlemsstaterna beträffande principer i bergfbrstärkning och utbyggnaden av underjordsdriften inom mineralutvirmingsindustrin - D e l l t i l im -Del IV Rapport och förslag beträffande olycksfallsstatistik inom den europeiska offshoreindustrin för olja och naturgas Säkerhet och hälsa på arbetsplatsen: Mänskliga faktorers inverkan på tillförlitligheten vid förebyggandet av faror/risker Rapport om Piper-Alpha-olyckan Rapport om workshop "Explosionsskydd" den 27 november 1995 Åtgärder för att minska explosions- och brandrisken i specialventilerade gruvanläggningar och för att förbättra personalskyddet vid explosioner och bränder i stenkolsgruvdrift Förslag till förbättring av Ständiga kommitténs organisation, arbetssätt och profil 1\ Förteckning över delegationsledarna Bilaga C Medlemsstat Delegationsledare Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket Rzonzef (till 1. 11. 96), Mainjot NOTgaard Keusgen (till 30. 4. 96), Mager Paitas Ortiz Garces de Los Fayos (till 11. 11. 96), de Molina Bonneviale Walsh Retacchi Weber van der Tuin Maier da Silva Daniel Reinikka Andersson Mitchell Förteckning över specialkommittéernas ordförande Kommitté Ordförande Medlemsstat Utvinning underjord Utvinning ovanjord Utvinning genom borrning Hälsoskydd för arbetstagare Mänskliga faktorer Mitchell Retacchi N0rgaard deRetana (till 5. 11. 96) Cocude Keusgen (till 5. 11. 96) Andersson Förenade kungariket Italien Danmark Spanien Frankrike Tyskland Sverige 21 Sekretariat Europeiska kommissionen Generaldirektorat V Sysselsättning, arbetsmarknad, socialpolitik Förvaltningsenhet V/F/4 Tel: Fax: E-post: Biosca de Sagastuy Rother Esterbet 4301. 34988 4301. 32268 4301. 37157 4301. 34259 4301. 34259 4301. 34259 claire. esterbet@lux. dg5. cec. be 23 ISSN 1024-4506 KOM(97) 729 slutlig DOKUMENT SV 05 14 Katalognummer : CB-CO-97-749-SV-C ISBN 92-78-29883-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg *\


title: Verordening (EG) nr. 24/98 van de Commissie van 7 januari 1998 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toekenning van de in artikel 3, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 3763/91 bedoelde steun voor de voorziening van Guyana met voor diervoeding gebruikte producten in de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996

eurovoc_concepts:
French Guiana
aid system
animal nutrition
cereal product
supply

formats: html pdf print

text: 8. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 4/49 VERORDENING (EG) Nr. 24/98 VAN DE COMMISSIE van 7 januari 1998 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toekenning van de in artikel 3, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 3763/91 bedoelde steun voor de voorziening van Guyana met voor diervoeding gebruikte producten in de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3763/91 van de Raad van 16 december 1991 houdende specifieke maatregelen voor bepaalde landbouwproducten ten behoeve van de Franse overzeese departementen (1), laatstelijk gewijzigd bij Veror- dening (EG) nr. 2598/95 (2), en met name op artikel 3, lid 5, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 2598/95 is bepaald dat vanaf 1 juli 1994 tot de inbedrijfstelling van de betrokken productie-inrichtingen in het departement Guyana, voor de voor diervoeding gebruikte producten van de GN-codes 2309 90 31, 2309 90 33, 2309 90 41, 2309 90 43, 2309 90 51 en 2309 90 53 de voorzieningsre- geling geldt op de in artikel 3, lid 1, en in artikel 2, leden 1 en 3 tot en met 6 van Verordening (EEG) nr. 3763/91 bepaalde voorwaarden; dat, aangezien deze bepaling met terugwerkende kracht geldt, de aan het departement Guyana geleverde hoeveelheden producten die voor de voorzieningssteun in aanmerking komen en het bedrag van deze steun moeten worden vastgesteld; Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 795/96 van de Commissie van 30 april 1996 tot vaststelling van de raming van de behoeften van Guyana aan en de steun voor zijn voorziening met voor diervoeding gebruikte producten van de GN-codes 2309 90 31, 2309 90 33, 2309 90 41, 2309 90 43, 2309 90 51 en 2309 90 53, voor de periode van 1 mei tot en met 31 december 1996 (3), de voor de voorzieningssteun in aanmerking komende hoeveelheden en het bedrag van deze steun voor die periode zijn vastgesteld; dat bij Verordening (EG) nr. 2415/96 van de Commissie (4) de vanaf 1 januari 1997 geldende overeenkomstige bepalingen voor 1997 zijn vastgesteld; dat derhalve een regeling moet worden vastge- steld voor de leveringen van de betrokken producten in de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996; Overwegende dat de Franse autoriteiten, op verzoek van de Commissie, voor de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996 de naar Guyana verzonden en voor de steun in aanmerking komende hoeveelheden producten als (1) PB L 356 van 24. 12. 1991, blz. 1. (2) PB L 267 van 9. 11. 1995, blz. 1. (3) PB L 108 van 1. 5. 1996, blz. 35. (4) PB L 329 van 19. 12. 1996, blz. 25. bedoeld in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 3763/91 hebben meegedeeld met vermelding van de leveringspe- rioden en van de voor de aangegeven hoeveelheden verlangde bewijsstukken; dat de Franse autoriteiten ook verklaard hebben dat zij ten conservatoiren titel vastge- steld hebben dat een met de steun overeenkomend bedrag in de verkoopprijzen doorberekend was en meegedeeld hebben welke verificaties en controles hebben plaatsge- vonden; dat de door de Franse autoriteiten meegedeelde hoeveelheden die voor de steun in aanmerking komen, 6 692,36 ton bedragen voor producten van de GN-codes 2309 90 31, 2309 90 41 en 2309 90 51 en 56,70 ton voor producten van de GN-codes 2309 90 33, 2309 90 43 en 2309 90 53; geldende uitvoerrestitutie Overwegende dat overeenkomstig het bepaalde in Veror- dening (EEG) nr. 3763/91 tot en met 30 juni 1994 de in artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 646/92 van de Commissie (5), gewijzigd bij Verordening (EEG) nr. 1670/93 (6), vastgestelde methode gold voor de berekening van het steunbedrag voor de levering van de betrokken producten; dat in dat artikel is bepaald dat het steunbe- drag gelijk is aan de op de datum van de certificaataan- vraag voor de betrokken producten, verhoogd met 20 ECU per ton; dat volgens de verklaring van de Franse autoriteiten de importeurs, in afwachting dat de Raad het voorstel van de Commissie tot verlenging van de betrokken steunregeling zou goedkeu- ren, in de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996 inderdaad een bedrag doorberekend hebben dat gelijk was aan de aldus berekende steun; dat in Verorde- ning (EG) nr. 795/96 dezelfde berekeningswijze voor de vanaf 1 mei 1996 geldende steun is voorgeschreven; Overwegende dat voor de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996, aangezien hiervoor geen bepalingen waren vastgesteld, geen steuncertificaten aangevraagd konden worden voor de levering van de betrokken producten; dat derhalve voor de leveringen in die periode de steun op het in artikel 2 van Verordening (EG) nr. 646/92 bedoelde niveau moet worden vastgesteld, maar dat voor de berekening ervan de datum van de certificaat- aanvraag door de leveringsdatum vervangen moet worden; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor granen, (5) PB L 69 van 14. 3. 1992, blz. 29. (6) PB L 158 van 30. 6. 1993, blz. 30. L 4/50 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 1. 98 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 3, leden 1 en 2, van Verordening (EEG) nr. 3763/91 bedoelde steun voor in de periode van 1 juli 1994 tot en met 30 april 1996 in het departement Guyana geleverde producten die voor diervoeding worden gebruikt, is tot de volgende hoeveelheden begrensd: a) 6 692,36 ton voor producten van de GN-codes 2309 90 31, 2309 90 41 en 2309 90 51; b) 56,70 ton voor producten van de GN-codes 2309 90 33, 2309 90 43 en 2309 90 53. Gemeenschap verwerkte granen zijn vervaardigd, zijn gelijk aan de op de datum van daadwerkelijke levering in Guyana geldende uitvoerrestitutie voor die producten, verhoogd met 20 ECU per ton. 2. De bevoegde Franse autoriteiten betalen de steun op verzoek van de marktdeelnemers, binnen de in artikel 1 aangegeven grenzen. De steun wordt slechts betaald voor hoeveelheden waarvoor ten genoegen van de autoriteiten het bewijs geleverd is dat zij in het departement Guyana geleverd zijn en dat ten conservatoiren titel een met de steun overeenkomend bedrag in de verkoopprijs doorbe- rekend is. Artikel 2 1. De bedragen van de steun voor de levering van de in artikel 1 genoemde diervoeders die met in de rest van de Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 3 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: Funding from the European Union.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financial instrument
United Kingdom
fund (EU)


title: Relazione dell'attività dell'Organo permanente per la sicurezza e l'igiene nelle miniere di carbon fossile e nelle altre industrie estrattive (Periodo di riferimento: 1996) - Approvata il 5.05.1997

text: 4*4 •tr -ir COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 07. 01. 1998 COM(97) 729 def. Relazione dell'attività dell'Organo permanente per la sicurezza e l'igiene nelle miniere di carbon fossile e nelle altre industrie estrattive - Periodo di riferimento: 1996 approvata il 5. 05. 1997 (presentata dalla Commissione) 1. DATI CARATTERISTICI DELL'ORGANO PERMANENTE 1. 1 Costituzione, competenze, mandato 1. 2 Struttura, procedure 1. 3 Segretariato 1. 4 Relazione annuale per il 1996 2. ATTIVITÀ DELL'ORGANO PERMANENTE NEL 1996 2. 1 Riunioni, Workshop 2. 2 Scambio di esperienze relative ad eventi particolari 2. 3 Proposte e raccomandazioni 2. 4 Relazioni 2. 5 Organizzazione di Workshop 2. 6 Direttive comunitarie 2. 7 Collaborazione con altre organi 2. 8 Perfezionamento dell'organizzazione, delle procedure e dell'immagine dell'Organo 2. 9 Programma di attività per il 1997 3. ATTIVITÀ DEI COMITATI 3. 1 Comitato coltivazione in sotterraneo 3. 2 Comitato coltivazione a cielo aperto 3. 3 Comitato estrazione tramite trivellazione 3. 4 Comitato tutela della salute dei lavoratori 3. 5 Comitato fattori umani 4. ALLEGATI 4 4 4 5 5 5 5 5. 6 7 7 8 9 10 11 11 11 12 14 15 16 17 A: B: C: Estratti della decisione del Consiglio del 27. 06. 1974 e 9. 7. 1957 Documenti rilevanti dell'Organo permanente in connessione con la relazione annua Elenco dei capi delegazione e dei presidenti dei Comitati; segretariato 1' 1. DATI CARATTERISTICI DELL' ORGANO PERMANENTE 1. 1 Costituzione, competenze, mandato La volontà di istituzionalizzare la collaborazione fra le industrie estrattive dell'Unione europea in materia di sicurezza risale alla catastrofe prodotta l'8. 08. 1956 da un incendio in sotterraneo nel pozzo carbonifero di Cazier a Marcinelle (Belgio), in cui trovarono la morte 262 minatori originari di vari paesi europei. La gravità dell'evento indusse l'Alta Autorità della Comunità europea del carbone e dell'acciaio ad indire con carattere di urgenza una conferenza sul tema della sicurezza nelle miniere di carbone, a cui erano invitati i rappresentanti dei governi, dei datori di lavoro e dei lavoratori. Grazie ai risultati positivi registrati in tale conferenza, il Consiglio dei ministri decise con atti del 6. 9. 1956 e del 10. 5. 1957 di portare avanti i comuni impegni in materia di sicurezza e di istituire l'Organo permanente per la sicurezza e l'igiene nelle miniere di carbon fossile. Il mandato e il regolamento interno dell'Organo sono stati approvati il 9. 7. 1957. Con decisione del Consiglio dei ministri dell'11. 3. 1965 e del Consiglio in data 27. 6. 1974 il campo di attività è stato esteso anche all'igiene e la competenza conferita per tutte le industrie estrattive (vedasi allegato A). A decorrere da tali date la denominazione ufficiale risulta: Organo permanente per la sicurezza e l'igiene nelle miniere di carbone e nelle altre industrie estrattive (Organo permanente). Il suo compito essenziale consiste nel seguire da vicino l'evoluzione dei provvedimenti in materia di sicurezza e igiene nelle industrie estrattive e nel presentare ai governi degli Stati membri proposte pratiche atte a migliorare le condizioni dei posti di lavoro e nel promuovere un proficuo scambio di informazioni (vedasi Allegato A). 1. 2 Struttura, procedure Ciascun Stato membro può delegare 4 membri, di cui due per i governi e uno rispettivamente per i datori di lavoro e per i lavoratori. In tal modo l'Organo permanente è stato il primo organismo di cui fanno parte non soltanto rappresentanti dei governi. Entro determinati limiti è possibile nominare un certo numero di esperti. L'Organo permanente prevede un Comitato ristretto, i cui membri sono i rappresentanti dei governi nominati nell'Organo permanente. Il suo mandato consiste nell'assicurare un collegamento permanente fra i governi degli Stati membri e l'Organo permanente e di orientare le attività dello stesso Organo permanente. Il Comitato ristretto è anche competente in materia di adeguamento della direttiva 82/130/CEE al progresso tecnico. In linea di massima, l'esame di problemi tecnici è affidato a organi tripartitici. In precedenza operavano praticamente venti gruppi di lavoro mentre attualmente anche per motivi di restrizioni strutturali e finanziarie e di maggiore efficienza procedurale sono stati ridotti a cinque: coltivazione in sotterraneo, coltivazione a cielo aperto, estrazione tramite trivellazione, tutela della salute dei lavoratori, fattori umani. I presidenti dei cinque comitati sono 3-4 membri del Comitato ristretto. Per la soluzione di problemi tecnici intervengono da tempo alcuni gruppi ad hoc, di cui fanno parte esperti. 1. 3 Segretariato I servizi di segretariato per l'Organo permanente, il Comitato ristretto, i comitati e i gruppi ad hoc spettano alla Commissione. Il segretariato fa parte della Direzione generale V (V/F/4). 1. 4 Relazione annuale per il 1996 Grazie all'appianamento delle difficoltà incontrate dall'Organo permanente nella sua attività e dal Segretariato, sarà nuovamente possibile pubblicare una relazione annuale, a cui per molti anni si è dovuto soprassedere. In questo periodo l'attività dell'Organo permanente si è svolta prevalentemente nella definizione di conclusioni dettate da incidenti minerari (fra l'altro quello del pozzo Simon, doc. n. 5147/89) nonché nell'assistenza alla Commissione in fase di preparazione delle direttive (in particolare le direttive 92/91/CEE e 92/104/CEE). L'Organo permanente ha approvato la presente relazione in data 05. 05. 1997. 2. ATTIVITÀ DELL' ORGANO PERMANENTE NEL 1996 2. 1 Riunioni, Workshop Nel periodo di riferimento l'Organo permanente si è riunito due volte, l'8. 3. e il 6. 11. 1996. Nei giorni precedenti a tali date si erano svolte riunioni del Comitato ristretto. I comitati si sono complessivamente riuniti sette volte. Nei limiti delle possibilità, i gruppi ad hoc hanno partecipato ai lavori di preparazione dell'attività dei comitati. Due sono stati i workshop aventi per tema la situazione attuale delle miniere in sotterraneo e a cielo aperto. A tali convegni hanno partecipato circa 150 delegati. 2. 2 Scambio di esperienze relative ad eventi particolari È stato accuratamente esaminato un incidente verificatosi in un cantiere della minera di carbone Thoresby Colliery nel Regno Unito. Il 12. 10. 1995, nella galleria di tracciamento di tale miniera si è verificato uno sprigionamento di gas, di acqua e di olio e un franamento di materiale misto, che ha causato la morte di un minatore. La causa dell'incidente va ricercata nell'urto della macchina scavatrice contro una faglia tettonica localizzata in un'ampia zona di materiale incoerente, in prossimità del deposito di olio. A conclusione di un'ampia discussione in seno all'Organo permanente, susseguente alla relazione presentata da un rappresentante dell'autorità competente, riprodotto nel doc. 5630/96, si è pervenuti all'evidente conclusione secondo cui, alla luce delle attuali conoscenze, lo sprigionamento non era assolutamente prevedibile. Considerando che la legislazione in vigore nel Regno Unito prevede misure preventive nei confronti dei fenomeni di franamento, che in tale sede sono state condotte ricerche particolari e soprattutto molto raramente si procede all'abbattimento di vene di carbone nelle immediate vicinanze di un deposito di olio, il Comitato coltivazione in sotterraneo prenderà in esame l'evento non nel suo complesso, ma soltanto alcuni suoi elementi. 2. 3 Proposte e raccomandazioni L'Organo permanente nel corso del periodo di riferimento ha approvato varie proposte e raccomandazioni dirette agli Stati membri, per il miglioramento della sicurezza e della tutela della salute dei lavoratori. Gli argomenti in oggetto sono di varia natura e sono stati elaborati in seno ai rispettivi comitati. 2. 3. 1 Elementi fondamentali dell'armamento dell'industria estrattiva in materia di controllo del massiccio e sotterraneo cantieri delle gallerie nei in A seguito di due infortuni che hanno causato varie vittime in alcuni cantieri minerari in sotterraneo, l'Organo permanente ha proceduto ad un accurato esame dell'argomento. Il doc. n. 486/95, approvato nell'anno precedente, in cui oltre a considerazioni generali erano riportate in sotterraneo per l'estrazione di carbone e di altri minerali stratiformi, nel corso del periodo di riferimento è stato integrato dal doc. 1189/1/95, comprendente un elenco di proposte di raccomandazioni sulla coltivazione in sotterraneo di altri tipi di minerali. raccomandazioni particolari destinate ai cantieri 2. 3. 2 Statistiche degli infortuni nell'industria petrolifera e di estrazione del gas naturale La relazione basata sulle raccomandazioni, contenute nel doc. 5908/4/94 evidenzia gli impegni e le difficoltà che si incontrano in sede di elaborazione nell'ambito dell'Unione europea di statistiche comparabili sugli infortuni e le malattie professionali. Per l'industria petrolifera e di estrazione del gas naturale offshore, si è riusciti a definire sette categorie esaustive per le cause di incidenti e dieci categorie per i vari tipi di lesioni. Si raccomanda agli Stati membri di adottare gli elementi principali del suddetto documento da utilizzare quale modello per la denuncia degli infortuni da far pervenire all'Organo permanente. 2. 3. 3 Fattori umani quale parte integrante dell'attendibilità in materia di prevenzione di rischi e rischi potenziali Nel doc. n. 5324/4/96 si esamina il problema dell'influenza dei fattori umani in sede di analisi e di prevenzione dei rischi e dei rischi potenziali e si presentano proposte intese a migliorare la sicurezza e la tutela della salute dei lavoratori sul posto di lavoro. I riferimenti delle osservazioni e delle raccomandazioni sono costituite dalla direttiva quadro 89/391/CEE nonché dalle due direttive particolari destinate all'industria estrattiva 92/91/CEE e 92/104/CEE da un lato -6 e dall'altro dai risultati dei lavori di ricerca sul piano europeo sul sistema sociotecnologico uomo-macchina e del concetto di attendibilità strettamente connesso a tale sistema. Le proposte che figurano nel documento intendono fornire un orientamento sulle modalità di adempimento ai requisiti prescritti dalle succitate direttive comunitarie e stimolare la nascita di una cultura in materia di sicurezza e di tutela della salute nell'ambito delle imprese. 2. 4 Relazioni L'Organo permanente ha approvato due relazioni aventi per oggetto aspetti importanti della sicurezza in materia di prevenzione di esplosioni e di incendi nei cantieri offshore e nei cantieri in sotterraneo. Le relative bozze sono state elaborate dai competenti comitati. 2. 4. 1 Incidente Piper-A Ipha Il doc. n. 302/3/95 offre una descrizione del meccanismo dell'incidente sulla piattaforma Piper-Alpha. Inoltre sono riportati i risultati e le raccomandazioni seguite alle ricerche effettuate nel Regno Unito, alle reazioni dell'industria offshore, alle osservazioni dell'Organo permanente e di altri organismi internazionali. Le conclusioni derivanti dall'incidente hanno contribuito a consolidare le norme di sicurezza prescritte per i cantier offshore. 2. 4. 2 Workshop sul tema protezione contro le esplosioni Nel doc. n. 1184/95 figurano le relazioni, i risultati delle discussioni e le conclusioni del workshop svoltosi il 27. 11. 1995. Il convegno si prefiggeva l'obiettivo di verificare se le conoscenze e le esperienze maturate a seguito degli incidenti recenti causati da esplosioni rendessero indispensabile un aggiornamento del documento di riferimento n. 5147/89 relativo alle misure da adottare per ridurre il rischio di esplosioni e di incendio in cantieri minerari serviti da impianti di ventilazione secondaria e per il miglioramento della tutela del personale in presenza di esplosioni e di incendi nelle miniere di carbone (relazione Simon). Nel corso del workshop si è confermata l'opportunità di procedere ad una rielaborazione e a un'integrazione di alcuni capitoli. 2. 5 Organizzazione di Workshop È stato possibile organizzare due workshop su temi attuali riferentisi ai cantieri di coltivazione in sotterraneo e a cielo aperto. Lo svolgimento dei lavori è stato particolarmente curato dai comitati competenti. 2. 5. 1 Sicurezza nelle cave - Valutazione dei rischi Il workshop, tenutosi a Gubbio/Italia il 21 e 22. 6. 1996 durante il periodo di Presidenza italiana, è stato riservato ad uno scambio di informazioni sulla definizione e la valutazione dei rischi nelle cave in conformità delle direttive comunitarie 89/391/CEE e 92/104/CEE. Alcune delegazioni hanno illustrato le procedure che applicano o che intendono applicare per adempiere alle prescrizioni europee. In tale sede si è parlato essenzialmente della situazione esistente nelle piccole e medie imprese. Nel corso delle discussioni è stata sottolineata l'esigenza di semplificare le procedure di recepimento. Parallelamente al convegno ci sono state visite ad alcuni siti. 2. 5. 2 Controllo dei rischi provocati da sostanze nocive in fase di esercizio di motori diesel e nel corso di volate di mine in sotterraneo. Nel corso del workshop, svoltosi il 25 e 26. 9. 1996 a Lussemburgo, l'argomento principale in discussione è stata la protezione della salute dei lavoratori nei cantieri minerari in sotterraneo. Si sono esaminati dal punto di vista giuridico, sanitario e tecnico il problema dei rischi connessi con le emissioni dei motori diesel e delle volate di mine. Si è anche parlato di una proposta di direttiva comunitaria sull'impiego dei morori diesel su altre macchine, apparecchiature mobili e autoveicoli. Grazie all'esperienza maturata e alle possibilità tecniche offerte, i risultati conseguiti nei cantieri minerari in sotterraneo contribuiranno effettivamente a ridurre sensibilmente la presenza di sostanze nocive nei cantieri stessi e durante l'operazione di scavo delle gallerie. Le attuali e le prossime prevedibili innovazioni fanno sperare in un ulteriore miglioramento delle condizioni sul posto di lavoro. 2. 6 Direttive comunitarie Anche nel 1996 l'Organo permanente ha operato nel campo del recepimento, della preparazione e della consulenza di direttive comunitarie o dei relativi progetti. Gli atti giuridici corrispondenti sono stati predisposti o specificamente per l'industria estrattiva o per le direttive stesse. 2. 6. 1 Recepimento Sono state attentamente seguite le fasi di recepimento delle direttive 92/91/CEE e 92/104/CEE per il miglioramento della sicurezza e della protezione della salute nei pozzi petroliferi e/o nelle miniere in sotterraneo o a cielo aperto. Le discussioni svoltesi tra le delegazioni hanno contribuito a chiarire problemi e a eliminare o a ridurre talune difficoltà. Al termine del periodo di riferimento è stato riferito alla Commissione che entrambe le direttive si trovavano nella fase finale del recepimento nell'ordinamento giuridico nazionale. Mancavano tuttavia le comunicazioni ufficiali di quattro Stati membri, presso i quali tuttavia le procedure di recepimento si trovano ad uno stadio talmente avanzato da far sperare entro breve la promulgazione della corrispondente normativa nazionale. 2. 6. 2 Preparazione L'Organo permanente ha iniziato ad elaborare il progetto di una direttiva della Commissione per l'adeguamento al progresso tecnico il della direttiva 82/130/CEE del Consiglio riawicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al materiale elettrico destinato ad essere utilizzato in atmosfera esplosiva nelle miniere grisutose. A causa dell'evoluzione in atto, risulta l'adeguamento indilazionabile. In questo campo è competente il Comitato ristretto. delle norme armonizzate riguardante tecniche 2. 6. 3 Parere Nel corso del periodo di riferimento l'Organo permanente si è particolarmente occupato del progetto di direttiva, elaborato dalla Direzione generale XI, riguardante il riawicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle misure da adottare nella lotta contro le immissioni di sostanze gassose e di particelle inquinanti emesse da motori a combustione, destinate ad essere montate su macchine e apparecchiature diverse dagli autoveicoli, e della conseguente proposta al Consiglio (COM (95) 350 def. ) La direttiva troverà applicazione anche nei cantieri minerari in sotterraneo e a cielo aperto. Alcune riserve avanzate dall'Organo permanente, che temeva che con l'avvento di nuove norme nell'Unione europea alcuni tipi di motori fossero esentati dal rispetto dei criteri di protezione dei lavoratori durante l'utilizzazione, sono state rimosse. Grazie alla collaborazione fra le delegazioni, è stato possibile completare la proposta di direttiva. Il nuovo testo rielaborato garantisce che la direttiva non pregiudica il diritto degli Stati membri a fissare, conformemente al Trattato, requisiti che ritengono indispensabili per la protezione dei lavoratori in fase di utilizzazione di macchine e apparecchiature mobili. Importante inoltre è risultata la precisazione secondo cui la direttiva verrà applicata anche ai nuovi motori diesel. 2. 7 Collaborazione con altri organi L'Organo permanente collabora o mantiene rapporti con una serie di altre organizzazioni sul piano europeo e internazionale, in particolare con le seguenti istituzioni. 2. 7. 1 Istituti di normalizzazione europei L'attività dell'Organo permanente, organismo a vocazione prevalentemente tecnica, esige una stretta collaborazione con gli istituti di normalizzazione europei, ad esempio con il CEN per quanto riguarda le macchine e le apparecchiature destinate all'industria estrattiva. In tale sede inoltre devono trasformarsi in norme precise anche i criteri proposti dall'Organo permanente per i liquidi idraulici difficilmente infiammabili per la trasmissione di energia cinetica. In sede di elaborazione della norma "Prevenzione e protezione contro le esplosioni nelle miniere" si ritiene indispensabile un accurato scambio di informazioni con l'Organo permanente per evitare contraddizioni con le prescrizioni delle direttive più importanti. Inoltre una collaborazione con il CENELEC è indispensabile anche perché il Comitato ristretto ha il compito di adattare al progresso tecnico gli allegati della direttiva 82/130/CEE riguardante i materiali elettrici destinati ad essere utilizzati in atmosfere esplosive nelle miniere grisutose. 2. 7. 2 Organizzazione internazionale del lavoro un partecipa regolarmente Da lungo tempo esistono contatti permanenti fra l'Organizzazione internazionale del lavoro e l'Organo permanente. Tale rapporto è particolarmente evidenziato dal fatto che nelle riunioni dell'Organo permanente rappresentante dell'Organizzazione internazionale del lavoro in veste di osservatore. Attualmente i reciproci contatti vertono sull'accordo 176 relativo alla protezione del corrispettiva raccomandazione 183. L'accordo e la raccomandazione sono stati approvati il 22. 6. 1995 in occasione del congresso dell'OIL. Molti aspetti dell'accordo si sono ispirati dalla direttiva 92/104/CEE. L'Organo permanente assiste la procedura di ratifica dell'accordo, che attualmente si trova in fase di preparazione presso gli Stati membri. lavoro nelle miniere la e 2. 7. 3 Comitato consultivo Da tempo rappresentanti dell'Organo permanente partecipano in veste di osservatori alle riunioni del Comitato consultivo per la sicurezza, l'igiene e la protezione della salute sul posto di lavoro. Analogamente rappresentanti del Comitato consultivo sono invitati alle riunioni dell'Organo permanente. Per questa via è garantito uno scambio più efficace di informazioni fra i due organi. Per quanto finora constatato fra le due entità esistono punti in comune, tuttavia si ha sempre più l'impressione che i due comitati siano organi di natura è prevalentemente un Comitato tecnico, che si occupa di problemi specifici in materia di sicurezza e di tutela della salute nelle industrie estrattive. Pone essenzialmente l'accento su aspetti tecnici. Il Comitato consultivo invece svolge piuttosto la fiinzione di un consesso in cui sono esaminati problemi generali in materia di sicurezza del lavoro e di tutela della salute. diversa. L'Organo essenzialmente permanente 2. 8 Perfezionamento dell'organizzazione, delle procedure e dell'immagine dell'Organo Al fine di gestire più efficacemente le attività in funzione delle possibilità gestionali e finanziarie, l'Organo permanente è impegnato da tempo a migliorare la propria organizzazione, le procedure e la conseguente immagine presso la pubblica opinione. Tutte le proposte tendono a far assumere al Comitato ristretto la funzione di centro di orientamento dei cinque comitati, a - i o- concentrare l'attività del Comitato su progetti prioritari e a compiere la maggior parte del lavoro senza ricorso all'intervento del Segretariato, a scegliere i membri dei gruppi ad hoc in funzione dell'argomento da esaminare e a limitare il numero dei partecipanti. È prevista la pubblicazione di brevi resoconti delle riunioni dell'Organo permanente e di altre manifestazioni importanti (doc. n. 1173/2/95). 2. 9 Programma di attività per il 1997 i temi del programma di Per il 1997 è stato allestito un programma di lavoro, conferendo ai comitati i rispettivi mandati. In parte si continuerà ad affrontare gli stessi argomenti del passato, in parte si dovranno discutere nuovi problemi attuali in materia di miglioramento della sicurezza e della tutela della salute sul posto di lavoro. Fra lavoro meritano particolare citazione l'individuazione dei rischi con l'ausilio del documento di sicurezza e tutela della salute nelle PMI, l'evacuazione dei cantieri in sotterraneo, problemi legati al riconoscimento mutuo dei rapporto formazione/sicurezza. Sono previsti due workshop con la presentazione di relazioni aventi per tema l'estrazione tramite trivellazione e i rischi connessi con l'impiego di autoveicoli gommati in sotterraneo e in superficie. titoli scolastici e del 3. ATTIVITÀ DEI COMITATI 3. 1 Comitato coltivazione in sotterraneo 3. 1. 1 Riunioni Il Comitato "coltivazione in sotterraneo" nel 1996 si è riunito due volte: il 18. 4. e il 5. 6. Inoltre si sono svolte riunioni ad hoc di esperti in materia di salvataggio e di ventilazione. 3. 1. 2 Documento sul controllo del massiccio e le armature di sostegno Il Comitato ha portato avanti i suoi lavori di rimaneggiamento delle parti ancora in discussione per le proposte e le raccomandazioni agli Stati membri relative ai principi di controllo del massiccio e alle armature di sostegno nei cantieri in sotterraneo delle industrie estrattive. Il tema di questo capitolo (IV) è l'abbattimento di minerali diversi dal carbone e minerali stato abbondantemente rimaneggiato e approvato dal Comitato. L'Organo permanente ha provveduto ad adottarlo definitivamente nel corso della riunione del 6. 11. 1996. testo è scistosi. Il 3. 1. 3 Workshop protezione contro le esplosioni A conclusione del workshop dell'Organo permanente del novembre 1995 sul tema protezione contro le esplosioni è stato preparato il doc. n. 1184/95, nel quale figurano tutti i documenti presentati, le discussioni e le conclusioni del presidente. Il documento è stato discusso dal Comitato "coltivazione in sotterraneo" e approvato dall'Organo permanente nel corso della sua riunione del 6. 11. 1996. - li - 3. 1. 4 Integrazione del doc. 5147/89 A seguito del workshop sulla protezione contro le esplosioni sono state presentate proposte intese a modificare il documento n. 5147/89 (misure volte a ridurre il rischio di esplosioni in cantieri minerari serviti da ventilazione secondaria e a migliorare la protezione del personale in caso di esplosioni e di incendi nelle miniere di carbone, elaborato dall'Organo permanente a seguito dell'esplosione di grisù e di plveri di carbone verificatasi nel 1985 nel pozzo Simon in Francia, in cui persero la vita 22 minatori). Si è proceduto alla discussione di tali proposte e si è deciso all'unanimità di affidare all'Organo permanente il compito di integrare il documento n. 5147/89 con il workshop. riferimenti Conseguentemente è stato preparato il documento n. 5346/96 a cura di esperti in problemi di ventilazione in sotterraneo, dove viene illustrato il sistema di controllo del grisù denominato "deep/extended- cut" e nelle cavità delle zone non accessibili, nonché il problema del deposito di polveri nelle condotte di ventilazione, del pericolo di infiammazione a causa dell'attrito fra i materiali rocciosi e problemi di ventilazione nella zona di raccordo fra la fronte di avanzamento e la galleria principale. durante evocati settori già a 3. 1. 5 Autorespiratori e camere di sopravvivenza Il 25. 6. 1996 un gruppo di esperti in materia di salvataggio si sono incontrati per discutere e fare il punto sulle conoscenze acquisite in materia di utilizzazione di autorespiratori e camere di sicurezza. Sono anche discussi i problemi di salvataggio con riferimento all'incidente verificatosi nell'ottobre 1995 nel pozzo Thoresby nel Regno Unito, con sprigionamento di olio, gas e acqua. Nel corso della riunione si è preparata una nota informativa sul tema dell'evacuazione dai cantieri minierari in caso di emergenza. Si è discussa una bozza preliminare presentata dalla delegazione del Regno Unito. 3. 1. 6 Impiego di azoto per spontanea la neutralizzazione di un'infiammazione La delegazione francese ha fornito al Comitato ampie informazioni su due incendi spontanei verificatisi nel bacino della Lorena in una galleria abbandonata nel cantiere di abbattimento a lunga fronte, nonché i provvedimenti adottati in sede di lotta contro gli incendi ricorrendo all'azoto. In un caso di infiammazione di grisù, causato dal secondo incendio spontaneo succitato, due minatori hanno subito ustioni. 3. 2 Comitato coltivazioni a cielo aperto 3. 2. 1 Riunioni Il Comitato "coltivazioni a cielo aperto" ha avuto il mandato di organizzare il workshop sulla sicurezza nelle cave - valutazione dei - 1 2- rischi, svoltosi il 21 e 22. 6. 1996 a Gubbio (Italia). Il 5. 12. 1996 si è svolta una riunione plenaria nel corso della quale si è proceduto ad una verifica in prima lettura della bozza della relazione sulla riunione (Doc. n. 5619/96). 3. 2. 2 A ttività principali Il Comitato durante il periodo di riferimento si è prevalentemente occupato dei problemi connessi con l'identificazione e la valutazione dei rischi e dei rischi potenziali nelle cave, in particolare presso le PMI. Le considerazioni espresse fanno capo alla direttiva quadro 89/391/CEE e alla direttiva particolare per le industrie estrattive in sotterraneo o a cielo aperto 92/104/CEE. La prima direttiva citata prescrive una valutazione dei rischi esistenti sul posto di lavoro, la seconda, con riferimento al documento di sicurezza e salute, una individuazione e valutazione dei rischi potenziali nonché precisazioni sui provvedimenti adottati a protezione dei lavoratori. In linea di massima si ammette che le direttive comunitarie forniscono un valido contributo al miglioramento della sicurezza e dell'igiene. Tuttavia in sede di applicazione delle prescrizioni si incontrano spesso notevoli difficoltà. 3. 2. 3 Workshop in uno scambio di esperienze sul L'obiettivo del convegno, organizzato nel corso della Presidenza italiana, consisteva tema dell'individuazione e della valutazione dei rischi esistenti nelle cave alla luce delle direttive comunitarie. In particolare la delegazione tedesca e la delegazione italiana hanno illustrato le procedure che intendono seguire in sede di applicazione delle prescrizioni europee. La direttiva quadro 89/391/CEE nonché le direttive particolari 92/91/CEE e 92/104/CEE sono state recepite nell'ordinamento giuridico tedesco relativo alle miniere in data 23. 10. 1996. Il "modello di impresa" presentato dall'Associazione mineraria tedesca faciliterà alle imprese l'adempimento dei rispettivi obblighi. la fase di trasposizione della direttiva In Italia attualmente 92/104/CEE è a buon punto. Merita una particolare citazione la predisposizione di norme orientative per la valutazione dei rischi per la sicurezza e la salute dei lavoratori. La delegazione spagnola ha descritto la situazione esistente nel suo paese nel settore delle cave e i rischi connessi. Nel corso della discussione si è auspicata una procedura di recepimento semplificata. Il convegno è stato integrato da visite di alcuni siti. 13- 3. 3 Comitato estrazione tramite trivellazione 3. 3. 1 Riunioni, argomenti discussi Il Comitato "estrazione tramite trivellazione" si è riunito due volte all'inizio del 1996, per concludere la relazione sull'incidente Piper- Alpha (documento n. 302/3/95) e la relazione e le proposte sulla statistica degli infortuni dell'industria gaspetrolifera offshore europea (doc. n. 5908/4/94). 3. 3. 2 Incidente Piper-Alpha che impegnato nei l'Organo confronti permanente delle Conformemente al suo mandato, l'Organo permanente ha il compito di esaminare gli incidenti più gravi che si verificano nelle miniere di carbone e nelle altre industrie estrattive e stenderne le relative è relazioni. Considerando si particolarmente conseguenze dell'incidente Piper-Alpha, ad esempio elaborando una direttiva destinata all'industria estrattiva, si è deciso di generalizzare più del consueto la relazione. Pertanto vi si ritrova da un lato una descrizione dell'incidente, dall'altro i risultati e le raccomandazioni, espresse a seguito dell'intervento del Ministero dell'energia britannico e personale di Lord Cullen. Si parla inoltre della reazione dell'industria offshore all'incidente, dell'ampia attività dell'Organo permanente e di altri istituti internazionali nonché della conseguente evoluzione della normativa in materia di sicurezza per il settore offshore nel Regno Unito e negli altri Stati membri. 3. 3. 3 Statistica degli infortuni Il mandato dell'Organo permanente prevede fra l'altro l'assistenza alla Commissione europea in fase di ricerca di un metodo in grado di compilare statistiche comparabili sugli infortuni e sulle affezioni. Il contributo del Comitato consiste nel raccogliere e valutare statistiche e informazioni pertinenti sugli incidenti più rilevanti registrati nell'industria gas-petrolifera. Nel 1983 l'Organo permanente ha espresso due raccomandazioni destinate agli Stati membri, specifiche per i settori offshore e onshore. D'altra parte il Comitato ha constatato che per molti anni non si è proceduto alla raccolta e alla valutazione delle statistiche sugli infortuni e che le raccomandazioni circa la procedura di pubblicazione di tali statistiche del 1983 non sono state effettivamente osservate da tutti gli Stati membri. Questo è il motivo per cui il Comitato ha invitato gli Stati membri ad inviare le rispettive statistiche per il periodo 1991 - 1994 nella forma a loro congeniale. In tal modo il Comitato è riuscito a classificare sette categorie complete circa le cause di infortuni e dieci categorie per i tipi di lesioni. A causa dei diversi criteri applicati dagli Stati membri, si è dovuto calcolare per ciascun paese i corrispondenti tassi di frequenza. È risultato che la frequenza più elevata degli infortuni si ritrova nelle prime tre categorie: slittamento/caduta e/o caduta, - 1 4- caduta di oggetti e conseguenti lesioni alle persone, manipolazione di oggetti, utensili, macchine. Il Comitato ha espresso le seguenti raccomandazioni: • per il momento gli Stati membri non sono tenuti a presentare le statistiche per gli incidenti del settore offshore con la procedura indicata dal documento n. 2897/6/81 per il 1983; • provvisoriamente va utilizzato il doc. n. 5908/4/94 quale modello di denuncia degli infortuni all'Organo permanente; • è indispensabile consolidare la collaborazione con l'Eurostat e l'OIL; • il metodo va migliorato stabilendo una base comune per la denuncia dei tassi di infortuni (preferibilmente basandosi su 100. 000 ore lavorate). L'Organo permanente ha approvato tali raccomandazioni. Secondo il programma di attività per il 1997, il Comitato, oltre a portare avanti le statistiche degli infortuni si occuperà anche di problemi legati al reciproco riconoscimento delle qualifiche (in merito alla rotazione del personale sulle piattaforme del Mare del Nord). 3. 4 Comitato tutela della salute dei lavoratori 3. 4. 1 Riunione, problemi principali Il Comitato "tutela della salute dei lavoratori" ha illustrato alcuni temi attuali di sua competenza in un convegno svoltosi a Lussemburgo il 25726. 9. 1996. L'argomento essenziale è consistito nel problema dell'eliminazione o riduzione di rischi sanitari nei cantieri in sotterraneo delle industrie estrattive. 3. 4. 2 Workshop Il convegno sul tema "Controllo permanente dei rischi dovuti alla presenza di sostanze nocive durante l'utilizzazione di motori diesel e nel corso di volate di mine in sotterraneo ha preso in esame i seguenti capitoli: • quadro giuridico dell'impiego di motori diesel in sotterraneo e sprigionamento di sostanze nocive; • misurazione delle emissioni dei motori diesel e conseguenze sul piano sanitario; • provvedimenti intesi a ridurre l'onerosità del lavoro. Due relazioni hanno esposto i problemi giuridici visti dal punto di vista della Commissione europea. Le emissioni di sostanze nocive 15 prodotte dai motori diesel sono state esaminate dal punto di vista della lotta contro gli inquinamenti sul piano europeo. In questo contesto si è prospettata la necessità di una direttiva comunitaria avente per tema la lotta contro le sostanze nocive e le particelle emesse dai motori diesel montati su macchinari e apparecchiature diverse dagli autoveicoli. L'impegno della medicina del lavoro è stato illustrato alla luce del programma d'azione comunitario per il periodo 1996 - 2000. Un'altra relazione esponeva il problema della definizione di valori limite per la protezione dei lavoratori in Svezia. Nel secondo capitolo sono riportati esempi e risultati di ricerche condotte in Germania, Francia, Regno Unito e Svezia. Il prelievo di campioni e l'analisi delle emissioni in sotterraneo prodotte dai motori diesel esigono procedimenti specifici. Molti sono i risultati disponibili grazie a ricerche condotte sui rischi sanitari imputabili alle emissioni di motori diesel e di voltate di mine. Si sono discussi alcuni aspetti tipici della medicina del lavoro per quanto riguarda i gas e le particelle nocive. Sono stati illustrati i risultati acquisiti nel corso di ricerche epidemiologiche in miniera in uno Stato membro. Nella terza parte delle riunioni si è avuto la possibilità di presentare i metodi applicati per ridurre la presenza di materiali nocivi in fase di esercizio di motori diesel in sotterraneo, risultati ottenuti in pratica e in centri di ricerca e si è discusso su eventuali perfezionamenti. Si è passato quindi ad un confronto fra le condizioni esistenti nelle miniere in sotterraneo e l'attuale situazione nella costruzione di gallerie. Relazioni sono state presentate relativamente a lavori effettuati in Germania, Svizzera, Francia e Regno Unito. Dalle relazioni presentate e dalle successive discussioni è emersa l'impressione che l'attuale tecnologia applicata renda possibile una riduzione sostanziale della presenza di sostanze nocive nei cantieri minerari in sotterraneo. Alcune realizzazioni attuali e a breve termine lasciano sperare ulteriori miglioramenti delle condizioni esistenti sul posto di lavoro. Il resoconto del convegno comparirà nel documento n. 5980/96. 3. 5 Comitato fattori umani 3. 5. 1 Riunioni Il Comitato "Fattori umani" si è riunito il 14. 5. e il 24. 9. 1996. Altre riunioni sono state organizzate per un gruppo ad hoc il 27. 6. e il 3. 9. 1996. 3. 5. 2 Argomenti più importanti Per il periodo di riferimento il Comitato ha preso in esame essenzialmente il problema dell'influenza dei fattori umani in sede di analisi e di prevenzione dei rischi e rischi potenziali con l'obiettivo di presentare proposte intese a migliorare la sicurezza e l'igiene sul - 1 6- posto di lavoro, in particolare nelle industrie estrattive. I risultati dell'attività svolta sono riportati nel doc. n. 5324/4/96. 3. 5. 3 Relazione e proposte sul ruolo svolto dai fattori umani in sede di prevenzione dei rischi e dei rischi potenziali Le considerazioni e le proposte espresse dal Comitato si sono ispirate alla direttiva quadro 89/391/CEE nonché alle due direttive particolari per l'industria estrattiva 92/91/CEE e 92/104/CEE. In tali direttive è stato sottolineato il ruolo dei fattori umani nel campo della sicurezza e dell'igiene sul posto di lavoro. Il Comitato associa agli obiettivi delle suddette direttive, le conoscenze acquisite e le esperienze maturate nel campo dei fattori umani e si impegna per un approccio globale in questo settore. Si è cercato di spiegare come si debbano tener conto i fattori umani in sede di individuazione e di valutazione dei rischi. Per la fase diagnostica si possono impiegare vari metodi, ad esempio l'analisi delle situazioni previste o esistenti sul posto di lavoro, l'analisi delle anomalie di funzionamento e degli infortuni oppure l'analisi degli errori. Si sono illustrati i metodi fondamentali dell'analisi integrata ai sistemi per la valutazione dell'affidabilità, esplicati nei particolari in un allegato, a cui si aggiungono precisazioni supplementari sui relativi vantaggi e svantaggi. Uno degli argomenti più rilevanti del documento consiste nell'importanza da attribuire ai fattori umani nell'ambito dei provvedimenti di prevenzione e come trasformarli in criteri effettivi nella prassi industriale. Un ruolo importante in questo campo è svolto dall'ergonomia dei posti di lavoro e dei sistemi produttivi, l'idoneità professionale e la promozione, la formazione e l'informazione dei lavoratori, la loro consultazione e partecipazione nonché la gestione. Il Comitato è dell'avviso che il documento di sicurezza e di salute prefigurato dalle direttive comunitarie 92/91/CEE e 92/104/CEE rappresenti un riferimento valido in sede di presa in considerazione dei fattori umani. Il metodo gestionale per i problemi di sicurezza e di salute suggerito da queste direttive sollecita il coinvolgimento di tutto il personale direttivo e dipendente. Globalmente i provvedimenti definiti e proposti favoriscono la formazione nell'ambito dell'impresa di una vera e propria cultura in materia di salute e di sicurezza. Il documento n. 5324/4/96 è stato approvato dall'Organo permanente nella sua riunione del 6. 11. 1996. 4. ALLEGATI A: B: C: Estratti della decisione del Consiglio del 27. 06. 1974 e 9. 7. 1957 Documenti rilevanti dell'Organo permanente in connessione con la relazione annua Elenco dei capi delegazione e dei presidenti dei Comitati; segretariato 17 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 27 giugno 1974 che estende la competenza dell'Organo permanente per la sicurezza e la salubrità nelle miniere di carbon fossile all'insieme delle industrie estrattive (estratto) (74/326/CEE) Articolo 1 lavoratori nell'insieme delle L'azione di prevenzione contro i 1. rischi di infortuni e i rischi dell'ambiente di lavoro che minacciano la sicurezza e la salute dei industrie estrattive, ad esclusione dei lavori di semplice scavo e ad esclusione del settore della protezione sanitaria dei lavoratori contro i pericoli derivanti dalle radiazioni ionizzanti, in cui si applicano norme specifiche in virtù del Trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica, è affidata all'Organo permanente per la sicurezza e la salubrità nelle limiti del miniere di carbon mandato dei definito rappresentanti dei governi degli Stati membri, riuniti in sede di consiglio speciale di ministri, dell'11 marzo 1965. fossile, nei dalla decisione IL CONSIGLIO DELLE COMUNITÀ EUROPEE Visto il Trattato che istituisce la Comunità economica europea, in particolare l'articolo 145 e considerando che con decisione del 9 e 10 maggio 1957 i rappresentanti dei governi degli Stati membri, riuniti in sede di consiglio speciale di ministri, hanno istituito un organo permanente per la sicurezza nelle miniere di carbon fossile, il cui mandato, definito dalla decisione dei rappresentanti dei governi degli in sede di consiglio Stati membri riuniti speciale di ministri del 9 luglio 1957% modificata dalla decisione dell'11 marzo 1965-*, consiste nel seguire l'evoluzione della sicurezza e della prevenzione contro i rischi nell'ambiente di lavoro che minacciano la salute nelle miniere di carbon fossile, nonché neir elaborare proposte volte a migliorare la sicurezza e la salubrità nelle miniere di carbon fossile; DECIDE 2 GU n. 28 del 31. 08. 1957, pag. 487/57 3 GU n. 46 del 22. 03. 1965, pag. 698/65 l* DECISIONE riguardante il mandato del 9 luglio 1957 dell'Organo permanente occasione, esso procede a uno studio delle statistiche elaborate in materia di infortuni e di incidenti nelle miniere di carbone. L'Organo permanente inclusa quella dei regolamenti 1. segue l'evoluzione della sicurezza nelle miniere di in carbone materia di sicurezza adottati dalle pubbliche autorità e raccoglie le informazioni necessarie sui progressi e i risultati pratici ottenuti in specie nel settore della prevenzione degli infortuni. Al fine di ottenere le informazioni necessarie, l'Organo permanente si rivolge ai governi interessati. L'Organo permanente utilizza le informazioni di cui dispone e sottopone ai governi proposte volte al miglioramento della sicurezza nelle miniere di carbone. l'Alta L'Organo permanente aiuta 2. autorità a ricercare un metodo per elaborare statistiche raffrontabili in materia di infortuni. L'Organo permanente vigila sulla 3. trasmissione rapida negli ambienti interessati delle specie amministrazioni minerarie, organizzazioni dei datori di lavoro e dei lavoratori). informazioni raccolte (in L'Organo permanente 4. s'informa tramite contatti con i governi delle disposizioni prese al fine di dare seguito alle proposte fatte dalla Conferenza sulla sicurezza nelle miniere di carbone nonché quelle formulate dallo stesso. 5. L'Organo permanente propone gli studi e le ricerche che sembrano più idonee per il miglioramento della sicurezza e determina il modo migliore per effettuarle. facilita L'Organo permanente 6. lo scambio di informazioni e di esperienze tra le persone incaricate della sicurezza e propone le disposizioni appropriate a questo scopo (ad esempio, organizzazione di soggiorni di studio, istituzione di servizi di documentazione). L'Organo permanente 7. propone misure utili al fine di realizzare i collegamenti necessari tra ai servizi di salvataggio dei paesi della Comunità. 8. L'Organo permanente invia ogni anno ai governi riuniti in seno al Consiglio e all'Alta autorità una relazione sulla propria attività e sull'evoluzione della sicurezza nelle miniere di carbone dei vari Stati membri. In questa fl Documenti rilevanti dell'Organo permanente che figurano nella relazione annua Allegato B Denominazione dei documenti Thoresby Colliery : Incidente mortale di A. Fielding prodotto da un franamento di materiale incoerente e dallo sprigionamento di notevoli volumi di gas, acqua e olio, 12 ottobre 1995 Proposta e raccomandazione agli Stati membri sui principi di controllo del massiccio e delle armature di sostegno nei cantieri in sotterraneo delle industrie estrattive - Parte I - III - Parte IV Relazione sulle proposte relative alla statistica degli infortuni dell'industria europea gas-petrolifera offshore Sicurezza e salute sul posto di lavoro: fattori umani quale parte integrante dell'affidabilità in sede di prevenzione dei rischi e dei rischi potenziali Relazione sull'incidentePiper-Alpha Relazione sul workshop protezione contro le esplosioni del 27 novembre 1995 Provvedimenti intesi a ridurre il pericolo di esplosioni e di incendi nelle miniere servite da ventilazione secondaria e a migliorare la tutela del personale in caso di esplosioni e incendi nelle miniere di carbon fossile Relazione sul workshop controllo permanente dei rischi causati dalla presenza di sostanze nocive in fase di esercizio di motori diesel e nel corso di volate di mine in sotterraneo Proposte intese a migliorare l'organizzazione, le procedure e l'immagine dell'Organo permanente lo- Documento n. 5630/96 486/95 1189/1/95 5908/3/94 5324/4/96 302/3/95 1184/95 5147/89 5980/96 1173/2/95 Elenco dei capi delegazione Stato membro Delegazione Allegato C Belgio Danimarca Germania Grecia Spagna Francia Irlanda Italia Lussemburgo Paesi Bassi Austria Portogallo Finlandia Svezia Regno Unito Rzonzef (fino all' 1. 11. 96), Mainjot Noergaard Keusgen (fino al 30. 4. 96), Mager Paitas Ortiz Garces de Los Fayos (fino a li 1. 11. 96), de Molina Bonneviale Walsh Retacchi Weber van der Tuin Maier da Silva Daniel Reinikka Andersson Mitchell Elenco dei presidenti dei Comitati Comitato Presidente Stato membro Coltivazione in sotterraneo Coltivazione a cielo aperto Estrazione tramite trivellazione Protezione della salute dei lavoratori Fattori umani Mitchell Retacchi Noergaard Regno Unito Italia Danimarca de Retana (fino al 5. 11. 96) Cocude Keusgen (fino al 5. 11. 96) Germania Andersson Spagna Francia Svezia Segretariato Commissione Europea Direzione generale V Occupazione, Relazioni industriali e Affari sociali Unità V/F/4 Tel. : Fax E-mail Biosca de Sagastuy (Segretario) Rother (Segretariato) Esterbet (Segretariato) 4301. 34988 4301. 34259 4301. 32268 4301. 34259 4301. 37157 4301. 34259 claire. esterbet@lux. dg5. cec. be -21 ISSN 0254-1505 COM(97) 729 def. DOCUMENTI IT 05 14 N. di catalogo : CB-CO-97-749-IT-C ISBN 92-78-29879-4 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo 11


eurovoc_concepts:
China
import licence
mushroom-growing
preserved product

formats: pdf print

text: L 4/56 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 1. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 27/98, annettu 7 päivänä tammikuuta 1998, tiettyjä säilöttyjä sieniä koskevien tuontitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon säilöttyjä sieniä koskevien yhteisön tariffi- kiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 6 päivänä syys- kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2125/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2405/97 (2), sen 6 artiklan 4 kohdan, ja erityisesti sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o 2125/95 6 artiklan 4 kohdassa sääde- tään, että jos määrät, joille todistuksia haetaan, ovat suuremmat kuin käytettävissä olevat määrät, komissio vahvistaa yhtenäisen vähennysprosentin ja keskeyttää todistusten antamisen myöhempien hakemusten osalta, ja Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevat 2 päivänä tammikuuta 1998 haetut määrät ovat suuremmat kuin käytettävissä olevat määrät; tämän seurauksena on määrät- tävä, missä laajuudessa todistuksia voidaan antaa, ja olisi keskeytettävä 31 päivään joulukuuta 1998 saakka todis- tusten antaminen myöhempien hakemusten osalta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: tuja ja komissiolle 5 päivänä tammikuuta 1998 toimitet- tuja, Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevia tuontito- distuksia annetaan mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa esitetyllä merkinnällä varustettuna määrälle, joka on 96,65 prosenttia haetusta määrästä. 2. Asetuksen (EY) N:o 2125/95 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti 2 päivänä tammikuuta 1998 haet- tuja ja komissiolle 5 päivänä tammikuuta 1998 toimitet- tuja, Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevia tuontito- distuksia annetaan mainitun asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa esitetyllä merkinnällä varustettuna määrälle, joka on 12,05 prosenttia haetusta määrästä. 2 artikla Keskeytetään 3 päivästä tammikuuta 1998 31 päivään joulukuuta 1998 jätettyjen hakemusten osalta Kiinasta peräisin olevia tuotteita koskevien, asetuksen (EY) N:o 2125/95 mukaisesti haettujen tuontitodistusten antami- nen. 1 artikla 3 artikla Asetuksen (EY) N:o 2125/95 4 artiklan 1 kohdan a 1. alakohdan mukaisesti 2 päivänä tammikuuta 1998 haet- Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä tammikuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 212, 7. 9. 1995, s. 16 (2) EYVL L 332, 4. 12. 1997, s. 32


title: Kommissionens förördning (EG) nr 19/98 av den 7 januari 1998 om tillfälligt upphörande, dels av försäljning av smör ur de offentliga lagren enligt förordning (EEG) nr 3143/85 om försäljning till sänkta priser av interventionssmör avsett för direkt förbrukning i form av koncentrerat smör, och dels av beviljande av stöd enligt förordning (EEG) nr 429/90 om beviljande genom anbudsinfordran av stöd för koncentrerat smör avsett för direkt förbrukning inom gemenskapen, samt beviljande av stöd

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
intervention agency
production aid
public stock
sale

text: 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/39 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 19/98 av den 7 januari 1998 om tillfälligt upphörande, dels av försäljning av smör ur de offentliga lagren enligt förordning (EEG) nr 3143/85 om försäljning till sänkta priser av interven- tionssmör avsett för direkt förbrukning i form av koncentrerat smör, och dels av beviljande av stöd enligt förordning (EEG) nr 429/90 om beviljande genom anbudsinfordran av stöd för koncentrerat smör avsett för direkt förbrukning inom gemenskapen, samt beviljande av stöd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1587/96 (2), särskilt arti- klarna 6. 6 och 7a. 3 i denna, och med beaktande av följande: I kommissionens förordning (EEG) nr 3143/85 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1802/95 (4) föreskrivs försäljning av smör ur de offentliga lagren till sänkt pris för direkt förbrukning i gemenskapen i form av koncen- trerat smör. Detta system tillämpas så länge som smöret i lagren räcker. Med hänsyn till den de offentliga nuvarande tillgången på smör i de offentliga lagren och nödvändigheten av att upprätthålla försäljningen för andra användare, bör den försäljning som föreskrivs i förordning (EEG) nr 3143/85 tillfälligt upphöra. Det meddelande som avses i artikel 1. 2 i den förordningen lämnades den 1 juli 1989. I kommissionens förordning (EEG) nr 429/90 (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1802/95, föreskrivs ett beviljande genom anbudsinfordran av stöd för koncen- trerat smör av smör eller grädde från marknaden som är avsett för direkt förbrukning inom gemenskapen. Detta system infördes för att komplettera och följa upp den åtgärd som föreskrivs i förordning (EEG) nr 3143/85. Med hänsyn till den rådande situationen på smörmarknaden, som kännetecknas av lägre produktion och mindre omfat- tande smörlager, tycks det vara lämpligt att avskaffa det stödsystem som föreskrivs i förordning (EEG) nr 429/90. Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt, HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Försäljning av smör ur de offentliga lagren enligt 1. förordning (EEG) nr 3143/85 skall tillfälligt upphöra. Beviljande av stöd enligt förordning (EEG) nr 429/90 2. skall tillfälligt upphöra. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1998. Den skall dock inte tillämpas på de kvantiteter smör eller koncentrerat smör för vilka anbud redan har lämnats in inom ramen för ett anbudsförfarande den dag denna förordning träder i kraft. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 7 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 298, 12. 11. 1985, s. 9. (4) EGT L 174, 26. 7. 1995, s. 27. (5) EGT L 45, 21. 2. 1990, s. 8