title: QUESTION ECRITE no 49/98 de Jesús CABEZÓN ALONSO à la Commission. Mise en oeuvre des accords de paix au Guatemala

eurovoc_concepts:
Guatemala
development aid
economic cooperation
financial cooperation
humanitarian aid
institutional cooperation
international agreement
peacekeeping
support policy

text: C 196/112 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 6. 98 Si cette action e·tait mise en (cid:156)uvre, la Commission peut-elle pre·ciser quelles en seraient les conse·quences politiques, e·conomiques et commerciales dans le cadre des relations de l(cid:146)UE avec le royaume du Maroc et en particulier les conse·quences juridiques et financie‘res dans le cadre de l(cid:146)accord de pe(cid:136)che? Re·ponse donne·e par Mme Bonino au nom de la Commission (12 fe·vrier 1998) La Communaute· a toujours accorde· la plus grande importance a‘ la conservation et a‘ la gestion rationnelle des ressources halieutiques. Dans le cadre de l(cid:146)accord avec le Maroc, elle s(cid:146)est engage·e a‘ mettre en place, en accord avec son partenaire, une politique qui puisse garantir la viabilite· a‘ long terme du secteur, et notamment de la pe(cid:136)cherie ce·phalopodes, qui reve(cid:136)t une importance notoire pour les flottes des deux parties. Dans ce contexte la Commission est d(cid:146)avis que le repos biologique ne repre·sente qu(cid:146)une partie d(cid:146)un arsenal des mesures de protection de la ressource. La Commission n(cid:146)est pas, en principe, oppose·e au redoublement de la pe·riode de repos biologique de·ja‘ pre·vue par l(cid:146)accord. Cette mesure doit, toutefois, s(cid:146)inscrire dans un cadre ope·rationnel des mesures de pre·servation que le Maroc s(cid:146)est engage· a‘ assumer et qui doivent concerner ses flottes industrielle et artisanale pe(cid:136)chant les ce·phalopodes, toujours dans l(cid:146)inte·re(cid:136)t des deux parties. Telle a e·te· la position de·fendue par la Communaute· lors de la Commission mixte des 3 et 4 de·cembre 1997. En ce qui concerne l(cid:146)application unilate·rale par le Maroc de la prolongation de la pe·riode du repos biologique, la Commission, conforme·ment a‘ la de·claration adopte·e a‘ cet e·gard le 18 de·cembre 1997 par le Conseil, poursuit ses de·marches en vue d(cid:146)assurer le respect des engagements contracte·s. (98/C 196/156) QUESTION E· CRITE E-0048/98 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Soutien du processus de paix au Guatemala Voila‘ un an le gouvernement guate·malte‘que et l(cid:146)Union re·volutionnaire nationale guate·malte‘que, ou U. R. N. G. , signaient des accords de paix. Quel est le montant de l(cid:146)aide promise par l(cid:146)Union europe·enne en tant que contribution aux accords de paix au cours de cette anne·e? Cette aide est-elle subordonne·e a‘ la mise en (cid:156)uvre de tel ou tel point pre·cis desdits accords de paix? (98/C 196/157) QUESTION E· CRITE E-0049/98 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Mise en (cid:156)uvre des accords de paix au Guatemala Voila‘ un an e·taient signe·s les accords de paix au Guatemala: la Commission a-t-elle e·value· dans quelle mesure le contenu de ces accords de paix a e·te· traduit dans les faits? Si elle a effectue· cette e·valuation, quel en est le re·sultat et a‘ quelles conclusions a-t-elle abouti? Re·ponse commune aux questions e·crites E-0048/98 et E-0049/98 donne·e par M. Mar(cid:14)·n au nom de la Commission (18 fe·vrier 1998) La Commission, par l(cid:146)interme·diaire de son bureau au Guatemala, a suivi de pre‘s, tout au long de 1997, la mise en (cid:156)uvre par le gouvernement guate·malte‘que des engagements contenus dans les diffe·rents accords partiels. Son e·valuation co(cid:14)¤ncide largement avec celle faite re·cemment (le 23 de·cembre 1997) par les chefs de mission charge·s du suivi de la mise en place du processus de paix au Guatemala


title: PREGUNTA ESCRITA n. 19/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Necesidad de proteger los datos del Sistema Schengen

eurovoc_concepts:
confidentiality
control of communications
customs formalities
data protection
free movement of persons
fundamental rights
information system
protection of freedoms

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 196/107 (98/C 196/149) PREGUNTA ESCRITA E-0014/98 de Gordon Adam (PSE) al Consejo (28 de enero de 1998) Asunto: Respuesta del Consejo al documento de Greenpeace sobre energ(cid:14)·a y medio ambiente ¿Podr(cid:14)·a indicar el Consejo que· respuesta dio la Presidencia luxemburguesa al documento de Greenpeace sobre energ(cid:14)·a y medio ambiente en el que se ped(cid:14)·a que la UE desarrollara pol(cid:14)·ticas destinadas a limitar nuevas explotaciones de todas las reservas de petro·leo y gas existentes en la Unio·n Europea y en los territorios de la Unio·n Europea, evitar la explotacio·n y exploracio·n de petro·leo y gas en territorios de la Unio·n Europea y en territorios que no pertenezcan a la Unio·n Europea y eliminar gradualmente la utilizacio·n de carbo·n como fuente de energ(cid:14)·a? ¿Podr(cid:14)·a el Consejo responder, si no lo ha hecho, a este punto espec(cid:14)·fico? Respuesta (7 de abril de 1998) El Consejo desea recordar que no toma posicio·n con respecto a documentos que se le presentan fuera de su marco institucional. Quisiera adema·s reafirmar que considera que las relaciones entre la energ(cid:14)·a y el medio ambiente son sumamente importantes y que constituyen un elemento fundamental en las opciones de pol(cid:14)·tica energe·tica, motivo por el cual no ha cesado en su reflexio·n sobre el tema, basa·ndose en las comunicaciones y propuestas de la Comisio·n. En este contexto adopto· recientemente, el 18 de diciembre de 1997, una resolucio·n relativa a una estrategia comunitaria para el fomento de la produccio·n combinada de electricidad y calor (1). Por otra parte, prosigue su reflexio·n a partir del Libro Blanco de la Comisio·n para una estrategia y un plan de accio·n comunitarios en el a·mbito de las fuentes de energ(cid:14)·a renovables. En su sesio·n de 11 de mayo de 1998, el Consejo celebrara· un debate abierto sobre el tema de la energ(cid:14)·a y el medio ambiente. Adema·s, procede a un examen detallado de la propuesta de la Comisio·n relativa a un programa marco plurianual de actividades en el sector de la energ(cid:14)·a que plantea el conjunto de la problema·tica de las acciones comunitarias que se han de desarrollar en el a·mbito de la energ(cid:14)·a. (1) DO C 4 de 8. 1. 1998, p. 1. (98/C 196/150) PREGUNTA ESCRITA E-0019/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (29 de enero de 1998) Asunto: Necesidad de proteger los datos del Sistema Schengen Segu·n informaciones de la prensa europea, un funcionario de la unidad de apoyo de la polic(cid:14)·a belga ha sido arrestado por las autoridades belgas en Bruselas acusado de haber facilitado a grupos de delincuentes, en particular de Holanda, informacio·n confidencial incluida en el sistema europeo Schengen. Con este motivo, las informaciones de la prensa europea han sen(cid:152)alado que en dicho sistema se contienen informaciones relativas a la raza, las preferencias sexuales, las creencias pol(cid:14)·ticas y la religiosas y situacio·n sanitaria de los ciudadanos de la Unio·n Europea. ¿Puede indicar la Comisio·n su posicio·n oficial al respecto y las medidas que piensa adoptar ante estas graves acusaciones que afectan a las libertades democra·ticas y a la necesidad de proteger la intimidad de los ciudadanos de la UE?


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens meddelande - Informationssamhället och utvecklingen: Europeiska unionens roll"

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

text: C 95/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens meddelande — Informationssamhället och utvecklingen: Europeiska unionens roll” (98/C 95/14) Den 16 juli 1997 beslutade rådet i enlighet med bestämmelserna i artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för externa relationer, handels- och utvecklingspolitik, som var ansvarig för kommitténs förberedande arbete, antog sitt yttrande den 17. december 1997. Föredragande var Sture Lindmark. Vid sin 351:a plenarsessionen den 28-29 januari 1998 (sammanträdet den 29 januari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 70 röster för, 15 eröster mot och 20 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Kommissionen har lagt fram ett meddelande om ett program avseende Europeiska unionens roll i informationssamhället. Meddelandet åtföljs av ett för- slag om att anta ett program för gemenskapsåtgärder i anslutning till relationerna med utvecklingsländer. Kommissionen betonar att de aktuella tendenserna i riktning mot informationssamhället berör de flesta mänskliga verksamheter, såsom inlärning, kommunika- tion, arbete och fritid. Detta gäller utvecklingsländerna i lika hög grad. I meddelandet presenteras ett antal riktlinjer och mekanismer som skall stimulera utveck- lingsländerna att ta del i informationssamhället, inte bara som konsumenter utan också i en aktiv roll. 1. 2. Kommissionen hänvisar till G7-konferensen om informationssamhället i Bryssel 1995, där man uttryckte en önskan att undvika att ytterligare vidga klyftan mellan industriländerna och utvecklingsländerna, och manade till ”en gemensam vision om mänskligt berikan- de”. ”Vår insats skall bidra till alla länders integration i en global ansträngning. ” Konferensen om informations- samhället och utvecklingen i Midrand 1996 inriktade sig också på utvecklingsländernas specifika behov och att visa upp den nya teknikens möjligheter. 1. 3. EU har inlett en satsning för att omformulera och modernisera sina förbindelser med samtliga stora utvecklingsregioner, vilket ger möjlighet att väga in informationssamhället som begrepp i relationerna med dessa. Gemenskapen strävar efter en samordning med medlemsstaternas och berörda internationella organisa- tioners aktiviteter. Kommissionen betonar att budskapet till externa partner bör vara realistiskt, så att de uppmärksammas på vad som står på spel i dagens omvälvningar och på vilka ansträngningar de måste göra. länderna erfar snabb befolkningstillväxt i storstadsom- rådena men är ofta huvudsakligen jordbrukssamhällen där landsbygdens utveckling är fundamental för både livsmedelsförsörjning och för att undvika överbelastning av storstädernas ofta bristfälliga infrastruktur. Just infrastruktur är ett prioriterat område, där teleinfra- strukturen är en aspekt. Modern IKT ger stora möjlighe- ter att förbättra denna aspekt och IKT bör utnyttjas på ett sätt som bidrar till den allmänna utvecklingen och minskar existerande klyftor snarare än vidgar. Ekonomiska och sociala kommittén påpekar att 1. 5. blotta omfattningen av denna uppgift är hisnande. Redan att bygga upp och modernisera den grundläggande teleinfrastrukturen kräver investeringar i en storleksord- ning som är svår att finansiera enbart via statliga budgetar. Det är ofta direkt nödvändigt att näringslivet engagerar sig aktivt och finansiellt. Dessutom är det en avgörande förutsättning att man ser till att de mest kostnadseffektiva lösningarna tillämpas på det mest produktiva sättet, så att telekommunikationssektorn kan komma in i en positiv spiral, där ett ökat inslag av självfinansiering genereras av positiva marknadsreaktio- ner och kassaflöden. Följaktligen, för att möjliggöra dessa nödvändiga investeringar, är det av största betydel- se att utvecklingsländerna avskaffar eventuella kvarva- rande hinder eller begränsningar gällande utländskt ägarskap. Detta accentueras av att de främsta industri- länderna tyvärr sänkt sitt bistånd från 56 till 41 miljarder USD 1990-1996, medan privata investeringar i utveck- lingsländerna ökat kraftigt under samma period, förvisso med en mycket ojämn fördelning utvecklingsländerna emellan. 1. 4. Kommittén konstaterar att utvecklingen är en komplex process, där IKT spelar en stor roll utan att därför vara den enda faktorn av betydelse. Utvecklings- 1. 6. Ekonomiska och sociala kommittén anser att denna rapport med all rätt understryker vikten av att WTO-avtalet genomförs snabbt och fullständigt. Liberalisering och öppnande av de nationella och inter- 30. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 95/53 nationella marknaderna för teletjänster är helt avgöran- de förutsättningar för att tekniska framsteg skall komma till produktiv användning och höja livskvalitet och ekonomisk tillväxt, genom att erbjuda valfrihet på alla nivåer. traditionella långsiktiga planer, där man förr specificera- de utbyggnaden av nätkapaciteten många år i förväg. Det måste snarare bli en marknads- och kundstyrd utveckling, där ett flertal operatörer och företagare riskerar sina investeringar för att nå nya kunder genom att lansera nya tillämpningar på grundval av ny teknik. Men valfrihet förutsätter ekonomiska möjligheter och det saknar merparten av u-ländernas invånare. Detta betyder att dessa länder inte blir ekonomiskt mer intressanta, även sedan marknaderna öppnatsdet även efter ett öppnande av marknaderna, dessa blir ekono- miskt ointressanta. Politiska insatser blir därför nödvän- diga. Dessa behövs också, på samma sätt som i Europa, för att garantera lika tillgång i olika regioner inom u-länderna. Kommittén framhåller att kommissionens främsta upp- gift är att å ena sidan öka medvetenheten i utvecklingslän- derna om fördelarna med och nödvändigheten av att vara en del av informationssamhället, och att å andra sidan främja det europeiska näringslivets deltagande i denna utveckling. Kommittén instämmer med kommissionen att gemen- skapsåtgärder bör vara inbegripna i de andra program som tidigare diskuterats inom kommittén. Kommittén noterar också att inga ytterligare medel kommer att finnas tillgängliga och att, om nödvändigt, existerande medel kommer att omfördelas. Tekniken i sig bildar emellertid inte något infor- 1. 7. mationssamhälle. Det behövs utbildning för att kunna ta vara på de nya möjligheterna fullt ut och på ett produktivt sätt, och ett villkor är också frihet att leverera information och programmaterial. Många återstående restriktioner måste ses över om man skall kunna skörda alla vinster. Det finns tullbestämmelser i de flesta länder — 1. 8. EU-länderna själva, icke att förglömma. Det är förstås direkt avgörande att all marknadsliberalisering inom EU — enligt tidtabellen från och med den 1 januari 1998 — genomförs snabbt och fullständigt. I annat fall skapas ingen trovärdighet för insatser på världsomspännande nivå, som att sätta WTO-avtalet i verket. Lyckligtvis ger ny teknik avsevärda möjligheter 1. 9. för utvecklingsländerna att hoppa över mellanlägen och gå direkt till det senaste på marknaden. Ett exempel är att inte bara satelliter utan även markbundna radiosy- stem kan sättas in snabbt och ge täckning över stora områden. Därmed kan kostnaderna för att bygga ut nationell infrastruktur hållas mycket lägre än traditionel- la trådburna nät. På internationella linjer ger optiska fibrer kapacitetsökningar till snabbt sjunkande kostna- der. Med hänsyn till att den tekniska utvecklingen är så dramatisk är det inte längre realistiskt att utgå ifrån 1. 10. Typexempel finns i Sverige och vissa andra skandinaviska länder. Konkurrensen mellan tre, snart fyra, rikstäckande mobiltelefonoperatörer har lett till ett marknadsgenomslag på över 30/100 invånare, vilket motsvarar nästan varje hushåll. Det som började som en exklusiv tjänst för näringslivet har snabbt förvandlats till tjänster inom räckhåll för de flesta medborgare. 1. 11. liberaliseringen efterlevs märks: Bland de kriterier som används för att mäta hur — Fullständig liberalisering av telefoni- och data- tjänster. — Fullständig liberalisering av mobiltjänster (minst två operatörer). — Utnyttjande av alternativ infrastruktur för att produ- cera tjänster (järnväg, energiföretag). — Oberoende regleringsfunktion (tydligt skild från dominerande operatörer). — Licenssystem (klara regler och licensvillkor). — Samtrafikregler (klara regler och licensvillkor). — Tillträde till marknaden inkl. avskaffande av be- gränsningar gällande utländskt ägarskap. — Nummerportabilitet. — Kriterier för allmänna tjänster som syftar till reellt genomförande av rätten att kommunicera, med hänsyn tagen till varje lands speciella ekonomiska, sociala, mänskliga och geografiska villkor. 2. Utmaningen att integrera utvecklingsländerna i det globala informationssamhället I likhet med kommissionen betonar Ekonomiska 2. 1. och sociala kommittén att i grunden ändrar organisationen av arbete, undervisning och samhället i stort. Det erbjuder en mängd nya redskap med enastående kapacitet som ger utvecklingsländerna informationssamhället C 95/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 chansen att ta stora tekniksprång och hoppa över vissa utvecklingsstadier som industriländerna passerat. 2. 2. Ekonomiska och sociala kommittén delar upp- fattningen att länder som avskärmar sig från dessa förändringar och isolerar sig från de internationella handels- och investeringsflödena — och från nätverk för vetenskaplig och kulturell skaparkraft — löper risken att marginaliseras. 2. 3. Den nya informationstekniken har orsakat djup- gående förändringar i näringslivet både nationellt och internationellt. Det är som att ”börja om från början”. Produktion, organisationsledning och relationer med finansiärer genomgår en omvandling. Genomgripande förändringar sker också på kundsidan. Datorerna träng- er in i hushållssektorn. Vissa iakttagare hävdar att digitaliseringen kommer att ge upphov till förändringar som blir ännu mer genomgripande och uppenbara än i näringslivet. Man förutsäger att den interaktiva tekniken kommer att förändra vårt sätt att kommunicera eller göra inköp, vårt sätt att sköta våra affärer och leverera information. Hur viktigt det är att bli en del av informationssamhället dokumenteras tydligt i en rad av kommissionens rapporter, t. ex. meddelandet om elektronisk handel, och i kommitténs tidigare kommen- tarer. 3. Informationsteknikens bidrag till utvecklingen 3. 1. På det teknologiska planet mobiliserar utveck- lingen mot informationssamhället ett helt sortiment av nya redskap som sprids på bredden i utvecklingsländer- na. Många av de nya teknologierna är mindre kapitalin- tensiva och bättre lämpade för utkantsregioner och glesbygd. EU bör stödja aktiviteter som gör ny teknologi tillgänglig för utvecklingsländerna. 3. 2. Internet och WWW är en plattform för att integrera annan teknik som ISDN-linjer och ATM- servrar. Telehamnar utgör ”anslutningscentra” för dis- tansarbetsverksamheter, i synnerhet för starkt sysselsätt- ningsintensiva tjänster som statistik, bokföring, pro- gramvaruproduktion eller flygbokningssystem. Ett viktigt led i strävandena att erbjuda utveck- 3. 3. lingsländerna fördelarna med informations- och kom- munikationsteknologin, som ett led i försöken att främja den ekonomiska utvecklingen, är industriellt samarbete. Samarbete inom en så avancerad sektor som informa- tionsteknologi och telekommunikationer bör inte bygga endast på traditionella utlokaliseringskoncept vad gäller lokal produktion eller legoproduktion i syfte att dra fördelar av låga arbetskostnader och billigare lokal service. Tvärtom måste en verklig framtidsinriktad medverkan av europeiska företag i utvecklingsländerna syfta till att skapa och sedan utnyttja lokal mjukvara och tekniskt kunnande. Den dramatiska utvecklingen av mikroelektronik inne- bär en ständig reduktion av manuell arbetskraft. Utnytt- jandet av sofistikerade och effektiva industrirobotar i produktionen har sänkt tillverkningskostnaderna på ett sätt som gör det svårt för utvecklingsländerna att konkurrera med traditionell billig arbetskraft. Det bör tilläggas att ökat engagemang på andra marknader i hög grad även betingas av företagens strävanden att vinna konkurrensfördelar på dessa marknader. Att EU-företag lyckas i denna strävan är av självklart intresse för EU som helhet. 4. Prioriterade områden Kommissionen betonar med all rätt den betydelse 4. 1. som informations- och kommunikationsteknologin har för små och medelstora företag. Genom informations- samhällets tillämpningar avtecknar sig nya möjligheter för utvecklingsländerna som för med sig fördelar som är jämförbara med vad man kan se i industriländerna, t. ex. effektivare förvaltning i små och medelstora företag och tillgång till ekonomisk information, utbildning, interaktiva klient-servernät och internationella markna- der, och även en ökad effektivitet för regeringar och statsförvaltningar. Kommittén framhåller att de nya teknologierna 4. 2. för utbildning och yrkesutbildning, särskilt distansut- bildning, som komplement till traditionell utbildning erbjudererbjuer oerhörda möjligheter för utvecklings- länderna. Distansundervisning, som används i allt större utsträckning inom näringslivet, gör det möjligt för anställda att använda sina nya kunskaper i det dagliga arbetet och gör att man slipper tillbringa långa perioder borta från de dagliga sysslorna. Erfarenheterna från Sverige visar att detta i synnerhet är viktigt för små och medelstora företag, eftersom det är särskilt svårt för dessa att hantera frånvaron, oavsett om de är belägna i avlägset liggande områden eller ej. Detta kombinerar inlärning med praktisk tillämpning. 4. 3. Detta är i linje med kommissionens rapport om livslångt lärande och stöds av kommittén, som betonar de mänskliga resursernas avgörande betydelse. Relativt enkla och billiga lösningar, t. ex. Internet i kombination med PC-baserad video, skulle kunna visa sig effektiva för vissa former av tillgång till nätet. Snabbt sjunkande kostnader, även för internationella överföringar, kom- mer att leda till att fördelarna — inklusive tillgång till internationella experter — blir mer allmänt spridda. EU 30. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 95/55 kan stödja detta på ett flertal olika sätt, bl. a. genom att se till att sakkunniga finns tillgängliga och genom att stödja demonstrationsprojekt och därigenom ge positiv hjälp på grund av samarbete, ej exploatering. Ekonomiska och sociala kommittén föreslår att 4. 4. EU:s regeringar går vidare med ambitiösa och långsiktiga program för att informationssamhällets revolution skall spridas till skolorna såväl inom EU som i utvecklingslän- derna. Regeringarna borde skapa lämpliga villkor för att upprätta ett nära samarbete mellan näringslivet och utbildningsinstitutionerna i syfte att få fram IT-experter. 4. 5. Ekonomiska och sociala kommittén stöder för- slaget från Europeiska ministerkonferensen i Bonn den 6-8 juli 1997 om att europeiska internationella aktörer tillsammans med regeringar och internationella organi- sationer skall bilda en ”Superhögskola för global infor- mation” för världsomspännande bärkraft såsom ett nytt utbildningskoncept under nästa århundrade. Kommis- sionens rapport bör ta upp detta förslag. 4. 6. Ett viktigt område som inte nämns i kommissio- nens rapport är de möjligheter att delta i kulturella och sociala aktiviteter, arbetsliv och utbildning som IKT öppnar för kvinnor. Kommittén efterlyser att denna aspekt beaktas och betonas, med särskild vikt lagd vid könens jämställdhet, som ett fundamentalt kännetecken för ett fungerande informationssamhälle. IKT kan vara ett viktigt inslag i strävandena att bryta kvinnornas isolering framförallt på landsbygden. 4. 7. Enligt kommissionens rapport kan IKT också komma att få en näst intill revolutionerande betydelse när det gäller läkarvård på distans, där man kan möta alla typer av utmaningar rörande hälso- och läkarvård. IKT skapar en lång rad möjligheter för industriländerna att via läkarvård på distans bistå utvecklingsländerna. IKT ger tillgång till medicinsk expertis genom distans- konsultation och medicinsk rådgivning i samband med kirurgiska ingrepp osv. egna hem med full tillgång till akutbehandling om behovet skulle uppstå. Dessa möjligheter att framhäva humanitära aspekter bör kommissionen beakta i sina program. I sina program bör kommissionen även upp- märksamma möjligheterna att betona de humanitära aspekterna av att utnyttja IKT, inte bara befintliga sjukvårdsanläggningar utan också till stöd för bashälso- vård och förebyggande vård. 4. 9. Inom industri och internationell handel, sägs det i kommissionens rapport, spelar IKT en avgörande roll för att förbättra konkurrenskraften genom att öka produktionens kvalitet och genom att integrera produk- tionen i sammansatta processer samt generellt sett genom dess funktion inom handeln, särskilt när det gäller offentlig upphandling eftersom denna inom en nära framtid kommer att ske genom elektronisk handel. 4. 10. Kommittén anser i likhet med kommissionen att IKT spelar en ytterst viktig roll inom forskningen. På det flesta områden ger IKT möjlighet för forskare i utvecklingsländerna att få tillgång till nödvändig information och dokumentation som endast finns till- gänglig via elektroniska media. 4. 11. Kommissionen påpekar med rätta, anser kom- mittén, att uppkomsten av en ny oberoende press i många utvecklingsländer liksom den explosiva utvecklingen av Internet bidrar till att stärka det civila samhället och trygga demokratiseringsprocessen. 4. 12. Kommittén föreslår att kommissionen bistår utvecklingsländerna med utveckling av konsumentskydd inom IKT. Det behövs regelverk för transaktioner på bl. a. Internet i för konsumenterna angelägna frågor, som t. ex. kontrakts giltighet, ansvar, skydd för mänsklig värdighet. Kommittén menar att IKT är ett centralt verktyg 4. 13. för att stärka demokratin i de flesta delar av världen, under förutsättning att censur motverkas. IKT kommer också att kunna utnyttjas för att utveckla och skapa förståelse för det multikulturella samhället. 4. 8. Kommittén anser att det är viktigt att man förstår att ”läkarvård på distans” inte längre kan ses som en ersättning för ”den äkta varan”, eller att den endast kan vara av betydelse för avlägset liggande områden. Tvärtom visar erfarenheterna från Sverige att läkarvård på distans nu ofta bäst kan utnyttjas i de större städerna. Ett användningsområde som kan nämnas är överföring av EKG-data och andra viktiga uppgifter via radio från ambulanserna till sjukhuset, vilket avsevärt förkortar den tid som krävs för behandling av hjärtinfarkter och följaktligen också den tid som behövs för eftervård. Ett mindre dramatiskt men lika viktigt exempel är trygghetslarm som gör att patienterna kan bo kvar i sina 5. IKT främjar strukturella förändringar 5. 1. Kommissionen framhåller att IKT inte är det enda redskap som kan främja den strukturella utveck- lingen. Sådan teknik kan fungera optimalt endast om de samhällen som utnyttjar den kan behärska den. Kommittén vill betona att man måste ha förståelse för de ekonomiska, sociala, kulturella och religiösa skillnaderna, inte bara mellan utvecklade länder och utvecklingsländer, utan också mellan olika utvecklings- länder. C 95/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 5. 2. Kommittén anser att man inte behöver dölja att den omvandling som är nödvändig för att träda in i informationssamhället, som nämns i kommissionens rapport, kräver att en del svåra politiska beslut fattas i varje enskilt land. För att kunna dra full fördel av både marknadsmekanismer och eventuella biståndsprogram, är det viktigt för utvecklingsländerna att skilja på bistånds- och handelsfrågor. Ett exempel är taxorna för internationell telekommunikation, som bör ses som en renodlad handelsfråga och inte som ett verktyg för överförande av ekonomiskt bistånd. 5. 3. Ett exempel är att priset för internationella telekommunikationer har varit mycket högre än kostna- derna i de flesta länder, medan priserna inom andra delar av nätet, särskilt vad gäller lokalsamtal, har legat under kostnaderna eller rentav varit kraftigt subventionerade. Detta var möjligt under monopolför- hållanden, men kommer att visa sig förödande i samband med de nya teknologier som nu utvecklas. Ett pris som inte är relaterat till kostnaderna för att erbjuda tjänsten utgör en alltför generös inbjudan till konkurrenter att ta ut det bästa av de alltför lönande linjerna, vilket gör att en allt mindre del av intäkterna kan användas till subventioner inom andra segment. I och med att man snart kommer att kunna göra röstöverföringar över Internet, kommer radikalt lägre priser för fjärrsamtal och internationella samtal att erbjudas. Att avstånd inte längre spelar någon roll är en god nyhet, inte bara för näringslivet utan även för samhället i stort. 5. 4. O¨ vergången har emellertid visat sig vara svår också i många EU-medlemsstater ända tills alla kunder ser att deras totala telefonkostnader har sänkts. Det är därför viktigt att kommissionen på ett aktivt sätt lyfter fram de prissänkningar som uppnåtts i vissa länder som Storbritannien och Sverige till följd av att marknaderna öppnats. 6. De utmaningar som utvecklingsländerna står inför 6. 1. Nivån på utvecklingsländernas telekommunika- tionsinfrastruktur är enligt kommissionens rapport mycket skiftande men rent allmänt är den långt lägre än industriländernas. Om man hänvisar till indikatorn för telefontäthet (antal huvudlinjer per 100 invånare), så har industriländerna mer än 48, medelinkomstländerna omkring 10, medan de minst utvecklade länderna har omkring 1,5 och medeltalet i världen ligger på 11,5. Infrastrukturerna kan inte tillfredsställa den lokala efterfrågan och kan inte garantera tillgång till de internationella kommunikationsnätverken. förfaranden, medför en minskning av de traditionella inkomsterna från internationella kommunikationer, vil- ket oroar utvecklingsländerna och leder till att de blir medvetna om de förändringar som äger rum. Kommittén anser att det är viktigt att regeringar 6. 3. och privata operatörer samarbetar för att kontrollera eventuella oegentligheter på ett lämpligt sätt. Det måste slutas avtal om att inkomster från internationella kom- munikationer skall användas till investeringar i IKT och inte för ovidkommande ändamål. 7. Datortäthet Kommissionens rapport visar tydligt att i fråga 7. 1. om annan informationsstruktur ger datortätheten per 100 invånare en indikation om dataklyftan; siffran varierar från 18 i höginkomstländer till 2,3 i medelin- komstländer och 0,01 i länder med låga inkomster. Med avseende på marknadsandelar inom informationstekno- logi svarar Förenta staterna för 35 %, Europa för 29 %, Japan för 15 % och övriga världen endast för 21 %. Datormarknaden är dynamisk och skulle kunna följa i televisionens fotspår; TV har numera bred spridning i låginkomstländerna, där 46 % av hushållen har en apparat. Man måste emellertid notera att det finns stora standardskillnader länderna emellan, både i Europa och i utvecklingsländerna. 7. 2. Kommittén räknar med att människornas önskan och behov att kommunicera även i utvecklingsländerna kommer att öka. Detta behov kommer att förstärkas av att persondatorer successivt blir allt mer användarvänli- ga, billiga och tillgängliga överallt. Denna utveckling möjliggör också kommissionens hypotes att datormark- naden följer i TV:s fotspår även om skillnaderna mellan ett ”passivt” medium (TV) och ett ”aktivt” (PC) inte skall underskattas. Internet kommer att bli en stark drivkraft. Kommissionen bör erkänna och stödja denna utveckling. 8. Investeringsbehov 6. 2. Enligt kommittén finns det emellertid en mängd tillväxtfaktorer. Det finns en betydande uppdämd efter- frågan som kommer till konkret uttryck och i praktiken ofta möts med kommunikationserbjudanden som upp- fattas som lagstridiga i vissa länder. Detta förklarar varför det i många länder har funnits en ihållande tillväxt inom telekommunikation. Sänkningen av teknik- kostnaden och konkurrensen från de nya internationella operatörerna, som till exempel använder call-back- 8. 1. (Punkt 2. 3) Enligt Världsbanken krävs årliga investeringar om 60 miljarder USA-dollar för utbyggnad av telekommunikationerna i utvecklingsländerna under den kommande femårsperioden. Finansiering i form av internationellt offentligt bistånd skulle inte överskrida 2,3 miljarder, och de flesta länder kan inte svara för mellanskillnaden. Att bygga på privata, inhemska och utländska, investeringar och internationellt samarbete har visat sig nödvändigt för att täcka de stora behoven. 30. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 95/57 8. 2. Med hänsyn till den uppdämda efterfrågan och många människors önskan och behov av att ta del av informationssamhället utgår kommittén ifrån att den privata sektorn kommer att upptäcka marknadsmöjlig- heterna och mobilisera privata investerare. Statsmakter- na och de internationella organisationerna måste emel- lertid driva fram lagstiftning och regelramar för att möjliggöra sådana investeringar och bilda underlag för stabila, förutsägbara och rationella ekonomiska beslut bland de privata investerarna. I allmänhetens intresse måste också system för skydd av konkurrensen finnas till hands, t. ex. liknande EU:s konkurrensregler till skydd mot missbruk av dominans. En annan uppgift för statsmakterna är att säkerställa att alla medborgare och företag får tillgång till adekvata kommunikationsmedel till överkomligt pris. Utvecklingsländerna måste överty- gas om att det krävs regelverk som präglas av en vederhäftig och underlättande inställning för att locka den privata sektorn att delta i nya, kostnadskrävande och riskabla investeringsobjekt. Kommissionen bör övertyga utvecklingsländerna att detta ligger i deras eget intresse. 8. 3. Kommittén vill att unionen skall sätta hårdare press och intensifiera ansträngningarna att öppna mark- nader och formulera regleringsprinciper, inom ramen för WTO-förhandlingarna, både genom att övertyga fler länder om att bli medlemmar i WTO och genom att erbjuda marknadstillträde för grundläggande teletjäns- ter. Sådana aktiviteter ökar intresset för dessa länder bland investerare. 9. Mänskliga resurser 9. 1. Kommittén stöder helt kommissionens syn att mänskliga resurser är den avgörande faktorn vid anpass- ning till förändringar, såsom teknisk personal inom telekommunikationer och databehandling, och speciellt inom programvarusektorn, där det finns utsikter till nya arbetstillfällen. Detta är ett område som lämpar sig särskilt väl för samarbete mellan utvecklingsländer och industriländer. 9. 2. Kommittén efterlyser ett konkret yrkesutbild- ningsprogram för människor i utvecklingsländer som arbetar på informationsområdet, från lärare till företags- ledare. Man måste också ta hänsyn till arbetsvillkoren för experterna i utvecklingsländerna. Det är viktigt, anser kommittén, att informera allmänheten om att informationssamhället inte bara skapar nya chanser och nya arbetstillfällen på informationsteknologins område, utan också inom närliggande tjänstesektorer. Rätt miljö kommer att locka till sig flyttbara verksamheter. GEMENSKAPSA˚ TGA¨ RDER 10. Europeiska unionens bidrag till marknadsföringen av informationssamhället i utvecklingsländerna 10. 1. Europeiska unionens insatser för samarbete inom tele och informationsteknik har förstärkts succes- sivt under årens lopp. Nya samarbetsavtal har underteck- nats med utvecklingsländer utanför gemenskapen, bland annat a formella villkor för informationssamhället och berörd teknologi. 10. 2. Det ekonomiska, finansiella och tekniska sam- arbetet har lett till stor aktivitet i unionens olika partnerregioner. Kommissionen presenterar en förteck- ning över olika verksamheter, såsom medlemsstaternas bilaterala program. 11. Ny drivkraft i gemenskapsåtgärderna för utveck- lingsländer 11. 1. Kommissionen anser att det har utvecklats större medvetenhet inom gemenskapen och i mottagar- länderna när det gäller den strategiska karaktären av att integrera utvecklingsländerna i informationssamhället. Informationssamhällesdimensionen bör systematiskt in- lemmas i de befintliga programmen, med partnerländer- nas samtycke, genom att man omfördelar de resurser som ställs till förfogande. Att främja inrättandet av en ekonomisk och rättslig ram blir även fortsättningsvis ett mål av högsta prioritet. Det gäller att mobilisera lokalt och internationellt kapital för att ge utvecklingsländer tillgång till IKT så att de kan dra fördel av den. Det andra målet är att ställa tekniken i utvecklingens tjänst. 11. 2. Kommittén understryker att regelverken bör vara så varsamma och flexibla som möjligt. Rättsregler som gäller världsomspännande informationsnät och affärstransaktioner som görs på näten bör tillämpas konsekvent över nationsgränserna. Telekommunika- tionsmarknaderna bör öppnas snabbt för en verksam konkurrens så att telekostnaderna kan sänkas för natio- nell och internationell trafik. Det måste skapas villkor som gör att näringslivet sätter tilltro till att transaktioner- na till kunderna kan ske säkert, insynsskyddat och korrekt. Det måste finnas ett pragmatiskt sätt att angripa frågan om globala tekniska standarder. Diskriminerande skattebelastning bör inte läggas på utnyttjande av nätverken. Det krävs upphovsrättsskydd på hög nivå för att programinnehåll skall utvecklas, lagras och distribueras och skydd för programvara. Likaså behövs adekvata regler för persondata för att bl abl. a. kommuni- kation över gränserna inte skall hindras av skillnader i C 95/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 98 sådana regler. Det är också viktigt att möjligheterna att tillägna sig datakunskaper öppnas för människor i alla åldrar och ur alla samhällsklasser. Detta gör utbildningen till en avgörande faktor för utnyttjande av de globala informationsnäten. 11. 3. För att väga in de specifika ekonomiska, politis- ka och kulturella karaktärsdragen i utvecklingsländerna och deras egna krav bör man anpassa de planerade insatserna i enlighet med varje större regions speciella drag och med karaktären på den dialog som gemenska- pen för med regionen. 12. Slutsatser 12. 1. Den övergripande uppgiften för unionen är att inte enbart övertyga utvecklingsländerna utan även medlemsstaterna om att informationssamhället är här. Allt vi önskar göra inom området för kommunikation är nu tekniskt möjligt genom den moderna elektroniken. De enda begränsningar som finns är av ekonomisk, juridisk och politisk karaktär. De länder som vill delta i den ekonomiska utvecklingen måste öka sin medvetenhet om denna utveckling, annars kommer klyftan att vidgas ytterligare. När man betänker den enorma potential som utvecklingsländerna erbjuder måste den privata sektorn få möjlighet att engagera sig i det omfattande område av nödvändiga åtgärder som informationsteknologin kräver, med hänsyn tagen till skillnaderna i ekonomisk, politisk, social, kulturell och religiös utveckling. 12. 2. Kommittén betonar starkt att snabb tillgång till informationssamhället kräver specifika insatser både inom unionen och i utvecklingsländerna. Under loppet av de senaste 12-18 månaderna har kommissionen behandlat en hel rad direktiv som syftar till att uppnå målsättningarna för 1998. Att bara handlägga lagstift- ningen är emellertid inte tillräckligt, den egentliga frågan är att se till att den efterlevs. Kommissionen bör, till nytta för både utvecklingsländer och medlemsstater, framhäva den dubbla utmaning som det innebär att föra utvecklingsländerna in i informationssamhället och att främja det europeiska näringslivets medverkan i denna utveckling. Bryssel, den 29 januari 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: VERORDENING (EG) Nr. 234/98 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties bij de productie in de sectoren granen en rijst

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 23/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 1. 98 VERORDENING (EG) Nr. 234/98 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ de productie in de sectoren granen en r¶st DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke orde- laatstel¶k ning der markten in de sector granen (1), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 7, lid 3, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappel¶ke ordening van de r¶stmarkt (3), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 192/98 (4), en met name op artikel 7, lid 2, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1722/93 van de Commissie van 30 juni 1993 tot vaststelling van de bepa- lingen ter uitvoering van de regelingen inzake de produc- tierestituties in de sector granen en r¶st (5), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1516/95 (6), en met name op artikel 3, Overwegende dat in Verordening (EEG) nr. 1722/93 de voorwaarden voor de toekenning van de productieresti- tutie z¶n vastgesteld; dat de berekeningsgrondslag van de restitutie is aangegeven in artikel 3 van genoemde veror- dening; dat de zo berekende restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld en slechts gew¶zigd mag worden wanneer de ma(cid:139)s- en/of tarwe- en/of gerstpr¶zen een significante verandering te zien geven; Overwegende dat de in deze verordening te bepalen resti- tuties b¶ de productie moeten worden aangepast met de in b¶lage II van Verordening (EEG) nr. 1722/93 bepaalde co(cid:137)ffici(cid:137)nten, juiste te betalen bedrag te verkr¶gen; teneinde het Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. De in artikel 3, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1722/93 bedoelde restitutie wordt vastgesteld op 8,45 ecu per ton zetmeel van ma(cid:139)s, tarwe, aardappelen, r¶st of breukr¶st. 2. De in artikel 3, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 1722/93 bedoelde restitutie wordt vastgesteld op 8,45 ecu per ton zetmeel van gerst of haver. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 30 januari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 20 van 27. 1. 1998, blz. 16. (5) PB L 159 van 1. 7. 1993, blz. 112. (6) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 49


title: PERGUNTA ESCRITA n. 45/98 do Deputado Mihail PAPAYANNAKIS à Comissão. Aplicação da directiva relativa ao tráfego aéreo

eurovoc_concepts:
EC Directive
Eurocontrol
Greece
air safety
air traffic
air traffic control
electronic equipment
national implementing measure
technical specification
technical standard

formats: html print


eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
consumer protection
defective product
product safety

text: 30. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 95/69 riduca la dipendenza di tali spese dalla congiuntura politico-economica e attribuisca loro lo stesso valore degli investimenti produttivi; in sostanza, una politica che renda l’Europa e gli Europei maggiormente competi- tivi, pur fornendo loro una migliore conoscenza della loro storia, dei loro valori e delle loro prospettive future. Bruxelles, 28 gennaio 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la Direttiva 85/374/CEE del Consiglio, del 25 luglio 1985, relativa al ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative degli Stati membri in materia di responsabilità per danno da prodotti difettosi» (1) (98/C 95/17) Il Consiglio, in data 30 ottobre 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 100A del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Ambiente, salute pubblica e consumo», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Hernandez Bataller, in data 6 gennaio 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 29 gennaio 1998, nel corso della 351a sessione plenaria, con 99 voti favorevoli, 14 contrari e 7 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione La Direttiva 85/374/CEE del Consiglio del 25 lu- 1. 1. glio 1985 relativa al ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative degli Stati membri in materia di responsabilità per danno da prodotti difettosi (2), escludeva dal concetto di «prodot- to» — e quindi dal suo campo di applicazione — i prodotti agricoli naturali e quelli della caccia. A tale scopo, intendeva per «prodotti agricoli naturali» i prodotti del suolo, dell’allevamento e della pesca, tranne quelli sottoposti ad una prima trasformazione. 1. 2. Nella proposta di direttiva iniziale elaborata dalla Commissione questa esclusione non era prevista; è stata poi inserita nel corso dell’iter, su richiesta del Parlamento europeo. 1. 3. La Direttiva 85/374/CEE definisce un sistema di responsabilità civile del produttore per i danni causati (1) GU C 337 del 7. 11. 1997, pag. 54. (2) GU L 210 del 7. 8. 1985. dai prodotti difettosi. Tale sistema prevede quanto segue: — una responsabilità oggettiva o senza colpa. Questo significa che il danneggiato deve provare il danno, il difetto e la connessione causale tra difetto e danno, senza bisogno di dimostrare la colpa; — un prodotto è difettoso quando non offre la sicurezza che ci si puo` legittimamente attendere tenuto conto di tutte le circostanze, tra cui: la presentazione del prodotto, l’uso al quale esso puo` essere ragionevol- mente destinato, il momento della messa in circola- zione. Un prodotto non puo` essere considerato difettoso per il solo fatto che successivamente ne sia stato messo in circolazione uno più perfezionato; — per «danno» si intende quello causato dalla morte o da lesioni personali, il danneggiamento o la distruzione di una cosa diversa dal prodotto difetto- so, previa detrazione di una franchigia di 500 ECU; C 95/70 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 3. 98 — l’azione di risarcimento cade in prescrizione dopo un termine di tre anni a decorrere dalla data in cui il ricorrente ha avuto o avrebbe dovuto aver conoscen- za del danno, del difetto e dell’identità del produttore; i diritti conferiti alla parte lesa si estinguono alla scadenza di dieci anni dalla data in cui il produttore ha messo in circolazione il prodotto che ha causato il danno; — la responsabilità del produttore non puo` essere soppressa o limitata nei confronti del danneggiato da una clausola esonerativa o limitativa di responsa- bilità; — sono previsti alcuni motivi per l’esonero del produt- tore dalla responsabilità («le difese del produttore»); — ciascuno Stato membro puo` stabilire che la responsa- bilità totale del produttore per i danni risultanti dalla morte o da lesioni personali a causa di articoli identici aventi lo stesso difetto sia limitato ad un determinato importo , non inferiore a 70 milioni di ECU; — il Consiglio, su proposta della Commissione, procede ogni cinque anni all’esame e, se del caso, alla revisione degli importi previsti dalla direttiva come risarcimento e franchigia, tenendo conto dell’evolu- zione economica e monetaria nella Comunità. 1. 4. Già nel 1991, nel parere relativo alla realizzazione del mercato interno e alla protezione dei consumatori (1), il Comitato economico e sociale dichiarava quanto segue: «Il mercato interno puo` avere successo solo se il consumatore ha fiducia nella sicurezza dei prodotti che gli vengono offerti. Per questo è importante una politica coerente di sicurezza dei prodotti. Uno degli aspetti di tale politica è quello della responsabilità per danno da prodotti difettosi. A tale proposito, il Comitato invita la Commissione ad avviare i lavori per allargare il campo d’applicazione della direttiva in materia allo scopo d’inserirvi i prodotti agroalimentari e i rischi di sviluppo. Il principio della libera circolazione esige inoltre che sia istituito un fondo europeo per il risarcimento delle vittime di danni causati da prodotti difettosi. » 1. 4. 1. Nel parere in merito alla Encefalopatia Spongi- forme Bovina (ESB) (2), il CES ribadisce la necessità di esaminare l’efficacia della Direttiva 92/59/CEE sulla sicurezza generale dei prodotti e di rivedere la Direttiva 85/374/CEE relativa alla responsabilità per danno da prodotti difettosi, al fine di estenderla ai prodotti agricoli e ai rischi ad essi collegati. 1. 5. Nella risoluzione del 19 febbraio 1997 sui risultati dei lavori della Commissione temporanea d’inchiesta sulla ESB (3), il Parlamento europeo ha chiesto alla Commissione di dar seguito alle raccomandazioni conte- nute nella relazione della stessa Commissione tempora- nea d’inchiesta, e adottare tempestivamente gli opportu- ni provvedimenti legislativi, organizzativi e personali. 1. 5. 1. Il Parlamento ha chiesto, tra le altre cose, alla Commissione di presentare entro il settembre 1997 una proposta di modifica della normativa comunitaria relativa alla responsabilità per danni da prodotti, al fine di includere i prodotti agricoli naturali nel suo campo d’applicazione. 1. 5. 2. Per dare una risposta anche alla citata risoluzio- ne del Parlamento, la Commissione ha pubblicato il Libro verde «Principi generali della legislazione in materia alimentare nell’Unione europea» (4) che fissa alcuni obiettivi fondamentali della legislazione alimenta- re comunitaria. Secondo il Libro verde, la strategia alimentare deve comprendere tutti gli anelli della catena (dal produttore al consumatore) il che solleva, tra l’altro, il problema dell’applicazione obbligatoria ai prodotti agricoli naturali del principio di responsabilità civile dei produttori per danni causati da prodotti difettosi prevista dalla Direttiva 85/374/CEE. 1. 5. 3. Nel Libro verde è stata ventilata la possibilità di modificare la Direttiva sulla responsabilità civile per danni causati da prodotti difettosi per includere nel campo d’applicazione i prodotti agricoli naturali; questa, pero`, è stata considerata non un’alternativa all’elabora- zione di norme adeguate di sicurezza dei prodotti e alla definizione di efficaci sistemi ufficiali di controllo, bensı` una misura complementare. 1. 5. 4. Nel parere in merito al già citato Libro verde (5) il Comitato si è dichiarato ancora una volta favorevole all’inserimento della produzione agricola non trasforma- ta nel campo di applicazione della Direttiva 85/374/CEE. 2. La proposta della Commissione 2. 1. La proposta persegue l’obiettivo di aumentare il livello di protezione dei consumatori dai danni alla loro salute o alle loro proprietà causati da un prodotto difettoso. La direttiva intende inoltre proseguire il già avviato ravvicinamento delle legislazioni nazionali in materia di responsabilità civile per danni causati da prodotti difettosi. 2. 1. 1. Questi obiettivi fanno parte dell’obiettivo stra- tegico di realizzare un mercato interno a vantaggio di tutti i cittadini, secondo quanto previsto dalla Commis- sione nel suo piano d’azione per il mercato interno (6). (1) GU C 339 del 31. 12. 1991, punto 5. 3. 4. (2) GU C 295 del 7. 10. 1996. (3) GU C 85 del 17. 3. 1997. (4) COM (97) 176 def. (5) GU C 19 del 21. 1. 1998. (6) SEC (97) 1 def. del 4 giugno 1997. 30. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 95/71 2. 1. 2. Inoltre, le misure proposte si rivelano adatte ad aumentare la fiducia dei consumatori per qualsiasi tipo di prodotto commercializzato nel mercato interno; uno dei campi nei quali la Comunità dispone di competenze esclusive è infatti quello della creazione e del funzionamento del mercato interno. 2. 2. La proposta della Commissione prevede di sop- primere l’eccezione relativa ai «prodotti agricoli naturali e ai prodotti della caccia» di cui all’articolo 2 della Direttiva 85/374/CEE. La definizione di «prodotti agri- coli» è quella che figura all’articolo 38, primo paragrafo, seconda frase, del Trattato CE e comprende i prodotti elencati nell’Allegato II dello stesso Trattato. Pertanto, tutti i provvedimenti della Direttiva 2. 2. 1. 85/374/CEE si applicheranno ai produttori agricoli: l’onere della prova del danno, il difetto e la relazione di causalità ricadono sulla vittima; la responsabilità in solido, qualora vi siano più responsabili; il concetto di difetto, le cause di esenzione dalla responsabilità previste all’articolo 7 (1); i danni coperti, i termini di prescrizione dell’azione e di estinzione della responsabilità; l’impossi- bilità di limitare o eliminare la responsabilità e la non soppressione di altri regimi giuridici di responsabilità (contrattuale o extracontrattuale). 2. 3. Le nuove norme si applicano ai prodotti agricoli e a quelli della caccia messi in circolazione a partire dal momento in cui la nuova Direttiva entra in vigore; il testo non ha pertanto effetto retroattivo. 3. Osservazioni generali 3. 1. Il Comitato approva la proposta di direttiva della Commissione che risponde alle ripetute raccomandazio- ni formulate in precedenti pareri volte ad includere nel campo di applicazione della Direttiva 85/374/CEE i prodotti agricoli e quelli della caccia. 3. 2. Il Comitato concorda con la Commissione sul fatto che l’aspirazione ad una maggiore protezione della salute su tutta la catena alimentare costituisce una delle principali rivendicazioni dei cittadini europei. Giudica di assoluta priorità l’approvazione di misure volte ad aumentare la fiducia dei consumatori, come la nuova proposta di direttiva all’esame. 3. 2. 1. Il raggiungimento degli obiettivi della PAC deve tener conto delle esigenze d’interesse generale, vale a dire la protezione dei consumatori e della salute e la vita delle persone, aspetti che le istituzioni comunitarie sono tenute a rispettare nell’esercizio delle loro funzioni. 3. 2. 2. L’effettiva realizzazione di un mercato interno presuppone adeguate garanzie in materia di salute pubblica le quali richiedono appropriati controlli di qualità; questa presa in considerazione degli aspetti relativi alla salute pubblica non è soltanto vincolata alla necessità concreta di accrescere o, come nella fattispecie, di ristabilire la fiducia dei consumatori per permettere il regolare funzionamento del mercato. Essa si basa soprattutto su esigenze superiori inerenti al rispetto dei diritti della persona, elemento fondamentale di tutto l’ordinamento giuridico comunitario. 3. 2. 3. La proposta di direttiva dovrebbe rafforzare il livello di protezione della salute pubblica, obiettivo espressamente definito nel Trattato. 3. 2. 4. Nel campo della protezione della salute, il Comitato giudica prioritaria l’applicazione del principio di precauzione. 3. 3. Nell’ambito dell’applicazione del principio della libera circolazione dei prodotti, occorre tenere partico- larmente conto delle esigenze relative alla protezione della salute e della vita umana. Cio` implica l’adozione di misure adeguate per garantire la giusta protezione della salute pubblica. Il Comitato sostiene soprattutto l’esigenza di una normativa che preveda l’obbligo di commercializzare esclusivamente prodotti sicuri e di risarcire i danni causati dai prodotti difettosi. 3. 4. La proposta di direttiva completerà l’armonizza- zione del mercato interno ed eviterà distorsioni della concorrenza tra i produttori soggetti a regimi diversi a seconda del luogo di commercializzazione del prodotto. Il Comitato si dichiara pertanto favorevole all’elimina- zione della discriminazione tra i produttori attualmente riscontrabile all’interno della Comunità. 3. 5. L’estensione del campo di applicazione della Direttiva 85/374/CEE proposta dalla Commissione potrebbe portare ad un incremento del livello di protezio- ne dei consumatori per i seguenti motivi: — i consumatori disporranno di giustificazioni per i propri reclami, per responsabilità oggettiva (o senza colpa), finora inesistenti; cio` migliorerà la loro posizione giuridica nel momento in cui desiderino soddisfare i loro legittimi interessi, garantire meglio i propri diritti economici e ottenere un risarcimento per i danni causati dai prodotti difettosi; — sarà promosso l’adempimento dell’obbligo generale di sicurezza di detti prodotti. Tale obbligo sarà infatti esteso a tutta la catena alimentare, dalla produzione primaria fino alla vendita finale del prodotto al consumatore; (1) Tra queste troviamo, alla lettera d) «che il difetto è dovuto alla conformità del prodotto a regole imperative emanate dai poteri pubblici». — sarà agevolata l’individuazione del responsabile che ha messo in circolazione il prodotto agricolo difetto- so («rintracciabilità del prodotto») fermo restando C 95/72 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 3. 98 che, in ogni caso, qualora il produttore non potesse essere identificato, qualsiasi fornitore del prodotto sarà considerato alla stregua del produttore. 3. 6. Il Comitato inoltre ritiene che la direttiva propos- ta non dovrebbe comportare oneri aggiuntivi ai produt- tori interessati e che, alla luce dell’esperienza acquisita con l’applicazione della Direttiva 85/374/CEE, non dovrebbe esserci un aumento sostanziale né del numero di reclami né dei premi assicurativi. ne del mercato (ad esempio, organismi geneticamente modificati). Il Comitato considera che dopo l’approvazione 3. 7. della proposta all’esame bisognerebbe effettuare un esame globale del sistema previsto dalla Direttiva 85/374/CEE, tenendo conto della situazione attuale del diritto comunitario e delle relazioni di applicazione. 3. 7. 1. Questo esame globale dovrebbe avvenire attra- verso un Libro verde al fine di poter consultare tutti gli interlocutori economici e sociali. Il Comitato sollecita la Commissione a tener 3. 6. 1. conto, in sede di definizione del quadro normativo comunitario delle assicurazioni, della possibilità di assicurarsi contro nuovi rischi conseguenti all’evoluzio- L’esame dovrebbe infine riguardare in modo 3. 7. 2. particolare l’onere della prova, i rischi di sviluppo, i limiti economici e i termini di prescrizione di determinati prodotti. Bruxelles, 29 gennaio 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito al tema «I consumatori nel mercato delle assicurazioni» (98/C 95/18) Il Comitato economico e sociale, in data 20 marzo 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 23, terzo comma, del Regolamento interno, di elaborare un parere sul tema di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha adottato il parere sulla base del rapporto introduttivo di Ataı´de Ferreira, il 7 gennaio 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 29 gennaio 1998, nel corso della 351a sessione plenaria, con 77 voti favorevoli e 3 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione: delimitazione dell’oggetto del parere 1. 1. L’importanza delle assicurazioni nell’attività eco- nomica in generale è riconosciuta; nel mercato interno a esse fa capo nel settore dei servizi finanziari una quota rilevante del volume d’affari e una percentuale molto elevata di posti di lavoro. 1. 2. D’altro canto, nel mondo attuale in cui i progressi tecnologici si accompagnano all’inevitabile incremento dei rischi e al mutamento del concetto di colpa nella definizione della responsabilità civile, il settore assicura- tivo svolge sempre di più un ruolo sociale di straordinaria rilevanza. Inoltre, l’introduzione dell’Euro determinerà necessaria- mente nuovi sviluppi nel settore delle assicurazioni, in particolare una maggiore trasparenza e facilità di sottoscrivere contratti transfrontalieri. 1. 3. L’esplosione demografica insieme con il crescente invecchiamento della popolazione, da un lato, e le esigenze di sicurezza legate alla precarietà della condizio- ne umana, dall’altro, aggravano le sempre maggiori preoccupazioni per il futuro. In questa prospettiva, dunque, le assicurazioni costituiscono uno strumento importanza innegabile in quanto permettono di di ridistribuire e socializzare i rischi. Esse sono la conse-


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 44/98 του Klaus REHDER προς την Επ τροπή. Επιδοτήσεις για τις ιταλικές εταιρείες μεταφορών

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
Italy
State aid
carriage of goods
competition
rail transport
road transport

text: C 223/92 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 H sy·gkrish thw peri·ptvshw ayth·w me thn peri·ptvsh thw Gioygkoslabi·aw kata· to Eyrvpai¤ko· Prvta·ulhma Podosfai·roy, thn opoi·a anafe·rei o ajio·timow k. Boyleyth·w sthn erv· thsh· toy, den fai·netai na ei·nai apo·lyta synafh·w, efo·son h apo·fash gia ton apokleismo· thw Gioygkoslabi·aw lh·fuhke apo· thn FIFA kai o·xi apo· thn EE, kai efo·son h·tan abe·baio kata· po·son to kra·tow poy antiprosv· peye h eunikh· oma·da thw Gioygkoslabi·aw yfi·stato ako·ma. (98/C 223/116) GRAPTH ERVTHSH E-0044/98 ypobolh· : Klaus Rehder (PSE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Epidoth·seiw gia tiw italike·w etairei·ew metaforv· n H kybe·rnhsh thw Itali·aw xorh·ghse to 1997 se etairei·ew metaforv· n thw xv· raw epidoth·seiw y·coyw 110 ekat. ECU (50 ekat. apallagh· se fo·royw kyklofori·aw, 16 ekat. epipro·suetew forologike·w apallage·w, 29 ekat. mei·vsh tvn diodi·vn kai 15 ekat. epipro·suetew paroxe·w ston tome·a thw koinvnikh·w asfa·lishw). Oi italike·w etairei·ew metaforv· n e·xoyn ypoba·lei sthn kybe·rnhsh anti·stoixa aith·mata gia xorh·ghsh epidoth·sevn kai gia to 1998. 1. Uevrei· h Epitroph· o·ti oi en lo·gv epidoth·seiw den ephrea·zoyn ton antagvnismo·; 2. Poia· me·tra e·xei la·bei e·vw sh·mera h Epitroph·, ea·n uevrei· o·ti oi epidoth·seiw ayte·w den symmorfoy·ntai me to koinotiko· di·kaio gia ton antagvnismo·; 3. Proti·uetai h Epitroph· na probei· se prosfygh· kata· thw Dhmokrati·aw thw Itali·aw gia thn para·bash tvn kano·nvn toy antagvnismoy·; Antistoixei· h morfh· ayth· tvn epidoth·sevn, sy·mfvna me th gnv· mh thw Epitroph·w, me ton sto·xo thw 4. Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw se o·,ti afora· th meta·uesh toy o·gkoy tvn metaforv· n stoyw sidhrodro·moyw; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Marti·oy 1998) H Epitroph· e·xei probei· se ekti·mhsh gia to kata· po·son oi kratike·w enisxy·seiw ston kla·do tvn odikv· n metaforv· n sthn Itali·a h·tan sy·mmorfew me tiw sxetike·w koinotike·w nomouetike·w diata·jeiw, kai, se dia·forew periptv· seiw, oi en lo·gv ektimh·seiw ei·xan vw apote·lesma th lh·ch seira·w koinotikv· n apofa·sevn, ek tvn opoi·vn treiw diabiba·sthkan sto prvtoba·umio Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio to 1997. Vsto·so, h Epitroph· pro·sfata mo·no enhmerv· uhke gia ta eidika· xrhmatodotika· ofe·lh poy apoko·mise o kla·dow tvn odikv· n emporeymatikv· n metaforv· n sthn Itali·a, kai sta opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Ta ofe·lh ayta· ejeta·zontai tv· ra apo· thn Epitroph· ba·sei tvn diata·jevn tvn a· rurvn 92 kai 93 thw synuh·khw EK. Ekkremoy·shw thw diadikasi·aw, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na sxolia· sei thn ypo·uesh, eidiko·tera de, mporei· na dhmosiopoih·sei apo·ceiw gia to kata· po·son ta me·tra ayta· ei·nai sy·mfvna me toyw peri· antagvnismoy· koinotikoy·w kano·new. (cid:211)tan lhfuoy·n apofa·seiw, ayte·w ua koinopoihuoy·n kata· ton synh·uh tro·po. (98/C 223/117) GRAPTH ERVTHSH E-0046/98 ypobolh· : Ian White (PSE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Dieykri·nish se o·,ti afora· tiw diata·jeiw thw Odhgi·aw 96/83/EK toy Eyrvpa(cid:14)¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 19hw Dekembri·oy 1996 To a·ruro 2, para·grafow (a), shmei·o 3 thw Odhgi·aw 96/83/EK (1) afora· ta glykantika· poy proori·zontai na xrhsimopoihuoy·n gia bre·fh kai nh·pia


text: L 23/28 EN Official Journal of the European Communities 30. 1. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 234/98 of 29 January 1998 fixing production refunds on cereals and rice THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992, on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 7 (3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organization of the market in rice (3), as amended by Regulation (EC) No 192/98 (4), and in particular Article 7 (2) thereof, Having regard to Commission Regulation (EEC) No 1722/93 of 30 June 1993 laying down detailed rules for the arrangements concerning production refunds in the cereals and rice sectors (5), as last amended by Regulation (EC) No 1516/95 (6), and in particular Article 3 thereof, Whereas Regulation (EEC) No 1722/93 establishes the conditions for granting the production refund; whereas the basis for the calculation is established in Article 3 of the said Regulation; whereas the refund thus calculated must be fixed once a month and may be altered if the price of maize and/or wheat and/or barley changes signif- icantly; Whereas the production refunds to be fixed in this Regu- lation should be adjusted by the coefficients listed in the Annex II to Regulation (EEC) No 1722/93 to establish the exact amount payable; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The refund referred to in Article 3 (2) of Regulation 1. (EEC) No 1722/93, expressed per starch extracted from maize, wheat, potatoes, rice or broken rice, shall be ECU 8,45 per tonne. tonne of The refund referred to in Article 3 (3) of Regulation 2. (EEC) No 1722/93, expressed per starch extracted from barley and oats, shall be ECU 8,45 per tonne. tonne of Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 January 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 20, 27. 1. 1998, p. 16. (5) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112. (6) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 49


title: WRITTEN QUESTION No. 33/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO , Pedro APARICIO SÁNCHEZ to the Commission. Biological pauses in Moroccan fishing-grounds

eurovoc_concepts:
Morocco
fishing agreement
fishing fleet
fishing permit
fishing season
fishing vessel


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 6/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Tilbagebetaling af støtte, der er blevet udbetalt til investeringer i Portugal

eurovoc_concepts:
Alentejo
EU aid
State aid
agro-industry
bankruptcy
fruit
investment aid
production aid
redemption
vegetable

text: C 323/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 10. 98 Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-4213/97 og E-4214/97 (6. april 1998) Som angivet i det f(cid:230)lles svar p(cid:229) de skriftlige forespłrgsler E-4208/97-E-4211/97 fra det (cid:230)rede medlem (1) har Kommissionen draget konsekvenserne af den dom, der blev afsagt den 26. oktober 1996 i Elida Gibbs-sagen (sag C-317/94), idet den har skrevet til samtlige medlemsstater og besluttet at iv(cid:230)rks(cid:230)tte eller viderefłre en r(cid:230)kke procedurer i henhold til traktatens artikel 169, navnlig over for de af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte medlemsstater. Kommissionen skal głre opm(cid:230)rksom p(cid:229), at inden for traktatens system er EF-Domstolen kompetent til at fortolke den eksisterende EF-ret, og det tilkommer ikke Kommissionen og endnu mindre dens tjenestem(cid:230)nd at tilsides(cid:230)tte de domme, der er blevet afsagt. Hvis visse medlemsstater › som i det foreliggende tilf(cid:230)lde › głr opm(cid:230)rksom p(cid:229) vanskeligheder i forbindelse med dommens anvendelse, kan Kommissionen imidlertid ikke n(cid:230)gte, at s(cid:229)danne vanskeligheder bliver forelagt til behandling i ad hoc-udvalg. Det er p(cid:229) denne baggrund, at det foreliggende spłrgsm(cid:229)l er blevet drłftet bl. a. i Momsudvalget. Kommissionen er ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ved at udarbejde noget forslag p(cid:229) det omr(cid:229)de, som det (cid:230)rede medlem henviser til. Det siger sig selv, at hvis der skal tages et initiativ, vil de łkonomiske kredse som altid blive hłrt, navnlig via udtalelser fra henholdsvis Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg samt under kontakter, som regelm(cid:230)ssigt finder sted med disse kredse. (1) EFT C 223 af 17. 7. 1998, s. 72. (98/C 323/24) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0006/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Tilbagebetaling af stłtte, der er blevet udbetalt til investeringer i Portugal Ifłlge oplysninger, der er offentliggjort i den portugisiske presse, har selskabet Cap Verde modtaget s(cid:229)vel store belłb i statsstłtte fra Portugal som stłtte fra EU med henblik p(cid:229) investeringer i produktionen af frugt og grłntsager i Alentejo i Portugal. Virksomheden Odefruta, som etableredes i Odemira som et led i gennemfłrelsen af et EU-stłttet finansie- ringsprogram, gik fallit i 1993 og efterlod en stor g(cid:230)ld, ubetalte producenter og havde ogs(cid:229) for(cid:229)rsaget omfattende miljłłdel(cid:230)ggelser. Eftersom f(cid:230)llesskabslovgivningen indeholder en bestemmelse om, at den virksomhed, der har modtaget stłtte fra EU, er forpligtet til at tilbagebetale den modtagne stłtte i tilf(cid:230)lde af, at den m(cid:229) indstille driften, bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Er der gennemfłrt en f(cid:230)llesskabsundersłgelse i forbindelse med virksomheden Odefruta? Hvad har den vist? 2. Gjaldt der i forbindelse med Odefruta tilsvarende nationale eller f(cid:230)llesskabsm(cid:230)ssige bestemmelser? 3. Er der indledt en procedure med henblik p(cid:229) tilbagebetaling af den stłtte, der er udbetalt til virksomheden Odefruta? 4. Hvilke foranstaltninger er der truffet for i fremtiden at forhindre udbetaling af stłtte til virksomheder, uden at der er tilstr(cid:230)kkelig garanti for deres levedygtighed samt korrekt forvaltning af den udbetalte stłtte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. februar 1998) Kommissionen godkendte ved beslutning af 21. november 1991 det operationelle program vedrłrende udviklingen i Mira › regionen Alentejo/Portugal › hvor virksomheden Odefruta, der er genstand for det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l, ligger


title: WRITTEN QUESTION No. 10/98 by Graham MATHER to the Commission. Theatrical exclusively windows - media chronologies

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
approximation of laws
audiovisual communications policy
broadcasting
film production
television

text: C 223/82 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 7. 98 Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta anatama vastaus (18. helmikuuta 1998) Ja¤senvaltioilla ei ole velvoitetta toimittaa komissiolle tietoja ympa¤risto¤vaikutusten arvioinneista, joita ne tekeva¤t tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympa¤risto¤vaikutusten arvioinnista 27. kesa¤kuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1) perusteella. Niinpa¤ komissio ei ole selvilla¤ arvioinneista, joita on mahdollisesti tehty parlamentin ja¤senen mainitsemien kahden vesivoimalaitoksen vuoksi. (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985. (98/C 223/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0010/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Mather (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Teatterien ajallisesti rajattu yksinoikeus › esitysja¤rjestys eri viestimissa¤ Televisiotoimintaa koskevan direktiivin 97/36/EY (1) alkupera¤isessa¤ luonnoksessa olevilla sa¤a¤nno¤ksilla¤ aiottiin varmistaa elokuvateattereissa levitetta¤vien elokuvien suojelu ennen niiden esitta¤mista¤ televisiossa. Tekstin lopullisessa versiossa direktiivin 7 artiklassa sa¤ilyteta¤a¤n sopimusvapauden periaate ja siina¤ todetaan seuraavaa: (cid:148)Ja¤senvaltioiden on varmistettava, etta¤ niiden lainka¤ytto¤valtaan kuuluvat la¤hetystoiminnan harjoittajat eiva¤t la¤heta¤ elokuvateoksia muina kuin oikeuksien haltijoiden kanssa sovittuina ajanjaksoina(cid:148). 1. Mita¤ menetelmia¤ komissiolla on sen varmistamiseksi, etta¤ ta¤ta¤ vaatimusta sovelletaan tehokkaasti kaikissa ja¤senvaltioissa? 2. Aikooko komissio pita¤ytya¤ ta¤lla¤ alalla yhdenmukaistamisen vastaisessa politiikassaan ja taataanko sopimusvapauden periaate ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa? (1) EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 60. Komission ja¤senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Televisiotoimintaa koskevien ja¤senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten ma¤a¤ra¤ysten yhteensovittamises- ta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta 30 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/36/EY 7 artiklalla koordinoidaan joukkoviestimien la¤hetysaikoja koskevia kansallisia sa¤a¤nto¤ja¤. Kyseisen artiklan mukaan ja¤senvaltioiden on varmistettava, etta¤ niiden lainka¤yt- to¤valtaan kuuluvat la¤hetystoiminnan harjoittajat eiva¤t la¤heta¤ elokuvateoksia muina kuin oikeuksien haltijoiden kanssa sovittuina ajanjaksoina. Yhteiso¤n normina on siis sopimusvapauden sa¤ilytta¤minen, jolloin oikeuksien haltijat voivat tehda¤ la¤hetystoiminnan harjoittajien kanssa sopimuksia teostensa la¤hetyksia¤ koskevista aika- asteikoista joko yksitta¤isesti tai kollektiivisesti (katso johdanto-osan kappale 32). Ja¤senvaltiot eiva¤t saa antaa keskitetyilla¤ toimenpiteilla¤ ma¤a¤ra¤yksia¤ pakollisista aika-asteikoista. Tiettya¤ yhdenmukaistamista asiassa on siis jo tapahtunut. Na¤ma¤ sa¤a¤nno¤kset eiva¤t ole aivan samat kuin komission alkupera¤isessa¤ ehdotuksessa, jossa esitettiin pakollisten aika-asteikkojen asettamista silloin kun oikeuksien haltijat eiva¤t pa¤a¤se asioista sopimuk- seen. Sa¤a¤nno¤ksia¤ muutettiin parlamentin toisessa ka¤sittelyssa¤ hyva¤ksytyn tarkistuksen perusteella. Neuvosto ja komissio hyva¤ksyiva¤t ta¤ma¤n tarkistuksen. Voidakseen varmistaa, etta¤ kyseisia¤ sa¤a¤nno¤ksia¤ noudatetaan komissio voi turvautua EY:n perustamissopimuk- sessa (cid:150) etenkin sen 169 artiklassa (cid:150) sille annettuihin tavanomaisiin toimivaltuuksiin


title: PREGUNTA ESCRITA n. 52/98 del Hartmut NASSAUER a la Comisión. Normas que afectan a los empresarios de la construcción que desplazan a trabajadores a otros países en el marco de una prestación de servicios

eurovoc_concepts:
application of EU law
building industry
freedom to provide services
labour law
labour mobility
services company
social security
social-security contribution
transnational corporation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 58/98 von Alex SMITH an die Kommission. Handels- und Kooperationsabkommen zwischen der EU und Südafrika

eurovoc_concepts:
South Africa
cooperation agreement
development policy
equal treatment
gender equality
impact study
international cooperation
trade agreement
women's rights

text: 22. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 196/113 Zwar wird anerkannt, da(cid:223) die Ergebnisse bisher zufriedenstellend sind, jedoch teilt die Kommission die Ansicht der Missionschefs, da(cid:223) 1998 ein kritisches Jahr wird. Sensible Themen, wie der Kauf und die Verteilung von Land an die in den Abkommen vorgesehenen Bevo¤lkerungsgruppen, das Problem der Gerechtigkeit und der Effizienz des Steuersystems, die Neuordnung der Justiz, die Erho¤hung der Sozialausgaben und die Erstellung eines landesweiten Katasters, stellen eine schwierige Bewa¤hrungsprobe fu¤r die Regierung dar, an der sich ihre Fa¤higkeit messen la¤(cid:223)t, die Strukturprobleme des Landes zu lo¤sen. Im Rahmen der (cid:132)Gemeinsamen Erkla¤rung u¤ber die Durchfu¤hrung der Hilfe der Gemeinschaft fu¤r den Friedensproze(cid:223) in Guatemala(cid:147) hat die Kommission bereits 1997 einen wichtigen Beitrag zur Durchfu¤hrung der Friedensabkommen geleistet. Ihre Hilfe umfa(cid:223)t vor allem die Demobilisierung und Wiedereingliederung der ehemaligen Ka¤mpfer der Unidad Revolucionario Nacional Guatemalteca (URNG) in das Erwerbsleben (durchgefu¤hrt wurden oder werden: Haushaltsartikel B7-210 (cid:132)Humanita¤re Hilfe und Soforthilfe (ECHO)(cid:147) und Artikel B7-217: sechs Projekte in Ho¤he von insgesamt 3. 440. 000 Ecu; Haushaltsposten B7-6410 (cid:132)Rehabilita- tion(cid:147): ein Projekt in Ho¤he von 950. 000 Ecu, fu¤r das folgende Mittel gebunden sind: Haushaltsposten B7-6410 (cid:132)Rehabilitation(cid:147): ein Projekt in Ho¤he von 5 Mio. Ecu zur endgu¤ltigen Wiedereingliederung der fru¤heren Ka¤mpfer der URNG, ferner die Errichtung eines landesweiten Katasters (Genehmigung eines Pilotprojekts in Ho¤he von 990. 000 Ecu), Unterstu¤tzung bei der Einsetzung der neuen zivilen Nationalpolizei (PNC) (Genehmigung eines wichtigen Projekts in Ho¤he von 31,73 Mio. Ecu zur Fo¤rderung der Ausbildung der Mitarbeiter der PNC, Bereitstellung von Ausru¤stung, Wiederaufbau der Polizeiakademie und Errichtung kleinerer Infrastrukturen (Polizeistationen) in verschiedenen Bezirken des Landes) sowie Hilfe fu¤r den Ausbau der Kommunalverwaltung (Bewilligung eines ersten Pilotprojektes in Ho¤he von 940. 000 Ecu). Insgesamt belaufen sich die Ausgaben fu¤r die Zusammenarbeit der Gemeinschaft, die direkt mit der Durchfu¤hrung der Friedensabkommen zusammenha¤ngen, fu¤r das Jahr 1997 auf 43 Mio. Ecu, wa¤hrend fu¤r die Kooperationsma(cid:223)nahmen insgesamt (alle Instrumente zusammengenommen) 63 Mio. Ecu ausgegeben werden. Die Finanzhilfe der Gemeinschaft ha¤ngt von der allgemeinen Bedingung ab, da(cid:223) der Geist der Friedensabkom- men eingehalten wird. Natu¤rlich mu(cid:223) dabei sta¤ndig evaluiert werden, ob genu¤gend politischer Wille vorhanden ist, die eingegangenen Verpflichtungen zu erfu¤llen, und dabei mu¤ssen die Schwierigkeiten beru¤cksichtigt werden, die die Erfu¤llung dieser Verpflichtungen verzo¤gern ko¤nnen. (98/C 196/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0057/98 von Alex Smith (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Handels- und Kooperationsabkommen zwischen der EU und Su¤dafrika Die EU handelt z. Z. ein Handels- und Kooperationsabkommen mit Su¤dafrika aus. Das Abkommen wird fu¤r die Zukunft Su¤dafrikas von entscheidender Bedeutung sein. Es ist daher wichtig, sicherzustellen, da(cid:223) das Abkommen allen Teilen der Gesellschaft und vor allem den schwa¤cheren Gruppen zugute kommt. Die gro¤(cid:223)te schwa¤chere Gruppe der Gesellschaft bilden die Frauen. Wie will die Kommission sicherstellen, da(cid:223) das Abkommen und vor allem seine Handelsbestimmungen keine negativen Auswirkungen auf die Frauen in Su¤dafrika haben? Will man Untersuchungen u¤ber die Auswirkungen des Abkommens auf Frauen starten? Wa¤re die Kommission bereit, Su¤dafrika bei der Durchfu¤hrung solcher Untersuchungen finanziell zu unterstu¤tzen? Wird die Kommission insbesondere die Auswirkungen der Einfuhren aus der EU auf die lokalen Erzeugnisse untersuchen, die ha¤ufig in der Region von Kleinha¤ndlerinnen verkauft werden. Wird es eine Ausnahmeregelung fu¤r diese Erzeugnisse geben, mit denen eine gro(cid:223)e Anzahl von Frauen ein inoffizielles Einkommen erzielt? (98/C 196/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0058/98 von Alex Smith (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Handels- und Kooperationsabkommen zwischen der EU und Su¤dafrika Die EU handelt z. Z. ein Handels- und Kooperationsabkommen mit Su¤dafrika aus. Das Abkommen wird fu¤r die Bevo¤lkerung Su¤dafrika sehr wichtig sein. Erfahrungsgema¤(cid:223) ist es jedoch fu¤r Frauen ha¤ufig sehr schwierig, an den vorgeschlagenen Ma(cid:223)nahmen eines Kooperationsabkommens teilzunehmen


title: Απόφαση σχετικά με την κοινή θέση που ενέκρινε το Συμβούλιο στις 13 Οκτωβρίου 1997 ενόψει της έγκρισης οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου όσον αφορά το αμετάκλητο του διακανονισμού στα συστήματα πληρωμών και στα συστήματα διακανονισμού αξιογράφων (C4-0534/97 96/0126(COD))

eurovoc_concepts:
bank
credit institution
financial transaction
free movement of capital
freedom to provide services
guarantee
international payment
securities
single market


title: Απόφαση όσον αφορά το κοινό σχέδιο, που ενέκρινε η επιτροπή συνδιαλλαγής, για απόφαση του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου περί τροποποιήσεως της αποφάσεως 819/95/ΕΚ σχετικά με τη θέσπιση του κοινοτικού προγράμματος ενεργειών ΣΩΚΡΑΤΗΣ (C4-0002/98 97/0103(COD))

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
education policy
educational institution
university


title: QUESTION ECRITE no 17/98 de Jaak VANDEMEULEBROUCKE à la Commission. Emploi des langues dans le Journal officiel

eurovoc_concepts:
Belgium
EU Official Journal
multilingualism
official language
public contract

text: 2. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 304/17 Le gouvernement allemand a tente· de proposer l(cid:146)abolition de ces deux le·gislations en 1993/1994. Le projet n(cid:146)a pas e·te· adopte· suite a‘ l(cid:146)opposition du Bundesrat et n(cid:146)a pas refait surface depuis. Il est inde·niable que l(cid:146)existence d(cid:146)une telle le·gislation -qui n(cid:146)a pas d(cid:146)e·quivalent d(cid:146)une telle ampleur dans la Communaute·- pourrait ne pas e(cid:136)tre conciliable avec la logique du marche· inte·rieur. En effet, les entreprises ne peuvent adopter une strate·gie promotionnelle et publicitaire pan-europe·enne dans la mesure ou‘ il leur faut modifier profonde·ment la teneur et la nature de leur communication commerciale, afin de respecter la le·gislation d(cid:146)un des plus grands marche·s de la Communaute·. La Commission a d(cid:146)ailleurs re(cid:231)u de nombreuses plaintes a‘ ce sujet (voir par exemple la re·ponse a‘ la QE no 64/98 de M. de Vries (1)). En l(cid:146)absence d(cid:146)harmonisation communautaire en la matie‘re, La Commission examine actuellement, dans le cadre de l(cid:146)instruction des plaintes susmentionne·es et a‘ la lumie‘re de la jurisprudence de la Cour, les possibles effets restrictifs et la proportionnalite· de cette le·gislation. (1) Voir page 26. (98/C 304/24) QUESTION E· CRITE E-0017/98 pose·e par Jaak Vandemeulebroucke (ARE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Emploi des langues dans le Journal officiel Dans le Journal officiel L 328 du 28 novembre 1997 figure une liste des organismes soumis a‘ l(cid:146)accord sur les marche·s publics. A‘ la page 10 figure, pour la Belgique, une seule liste en fran(cid:231)ais. La Commission n(cid:146)ignore pas l(cid:146)attention que porte l(cid:146)auteur de la question a‘ l(cid:146)emploi des langues. Peut-elle indiquer pour quelle raison cette liste n(cid:146)est donne·e qu(cid:146)en fran(cid:231)ais? Faut-il de·duire de ce fait que les ne·erlandophones et les germanophones ne sont pas soumis a‘ ces dispositions relatives aux marche·s publics? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (20 mars 1998) La Commission proce‘de actuellement a‘ un examen approfondi du proble‘me e·voque· par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informe· aussito(cid:136)t que possible. (98/C 304/25) QUESTION E· CRITE E-0018/98 pose·e par Klaus Lukas (NI) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Cou(cid:136)ts de la repre·sentation de la Commission a‘ Vienne La re·ponse apporte·e par la Commission a‘ la question E-3151/97 (1) ne fournit que des e·claircissements partiels au sujet de la charge financie‘re propre a‘ la repre·sentation de la Commission a‘ Vienne. Par conse·quent, le signataire de la pre·sente question demande que des re·ponses soient apporte·es aux questions suivantes. De combien de personnes l(cid:146)effectif de la repre·sentation de la Commission a‘ Vienne s(cid:146)est-il accru depuis l(cid:146)adhe·sion de l(cid:146)Autriche? Est-il pre·vu d(cid:146)accro(cid:14)(cid:136)tre encore cet effectif? Si oui, de combien de personnes? De combien de me‘tres carre·s la superficie du bureau du chef de la repre·sentation de la Commission a‘ Vienne est-elle supe·rieure a‘ celle du bureau du Pre·sident Santer?


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to adopting a European Parliament and Council Directive on settlement finality in payment and securities settlement systems (C4-0534/97 96/0126(COD))


title: WRITTEN QUESTION No. 59/98 by Ian WHITE to the Commission. Extremely low frequency radio waves

eurovoc_concepts:
USSR
World Health Organisation
accession to the European Union
public health
radio equipment
scientific research
waveband

text: C 223/96 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 I ovanna¤mnda svar ha¤nvisade kommissionen till sitt beslut av den 27 oktober 1992 (1) om fo¤rsa¤ljningen av biljetter till fotbolls-VM 1990. I det fallet gav den kommitte· som ansvarade fo¤r arrangemangen en researrango¤r ensamra¤tt att sa¤lja intra¤desbiljetter som en del av en paketresa. Alla andra biljetter s(cid:229)ldes p(cid:229) villkor att de inte fick (cid:229)terfo¤rsa¤ljas till resebyr(cid:229)er. Kommissionen ans(cid:229)g att detta avtal stred mot artikel 85. 1 i EG-fo¤rdraget. Fo¤r de metoder som nu ifr(cid:229)gasa¤tts och deras fo¤renlighet med konkurrensbesta¤mmelserna i EG-fo¤rdraget bo¤r det dock framha¤vas att en no¤dva¤ndig fo¤rutsa¤ttning fo¤r att konkurrensbesta¤mmelserna skall kunna tilla¤mpas a¤r att handeln mellan medlemsstaterna p(cid:229)verkas, faktiskt eller potentiellt, till fo¤ljd av avtalet eller metoden i fr(cid:229)ga. I detta fall fo¤refaller det sannolikt att na¤stan bara supportrar till Leicester City Football Club eller (cid:229)tminstone enbart engelska supportrar ha efterfr(cid:229)gat biljetter till matchen mellan Leicester City Football Club och Atletico Madrid. Efterfr(cid:229)gan p(cid:229) biljetter till matchen var s(cid:229)lunda endast en nationell eller t. o. m. regional eller lokal angela¤genhet och eventuella effekter av den ifr(cid:229)gasatta fo¤rsa¤ljningsmetoden bero¤rde fo¤ljaktligen endast konsumenter p(cid:229) den engelska marknaden. Da¤rfo¤r a¤r det tvivelaktigt om den ifr(cid:229)gasatta metoden p(cid:229)verkade handeln mellan medlemsstaterna i ma¤rkbar utstra¤ckning. A¤ ven om s(cid:229) var fallet kan man knappast betrakta metoden i fr(cid:229)ga som en betydande begra¤nsning av konkurrensen enligt gemenskapens konkurrenslagstiftning. (1) EGT L 326, 12. 11. 1992. (98/C 223/122) SKRIFTLIG FR¯GA E-0059/98 fr(cid:229)n Ian White (PSE) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Radiov(cid:229)gor av extremt l(cid:229)ga frekvenser Efter Sovjetunionens fall verkar det som om radiosa¤ndningar p(cid:229) extremt l(cid:229)ga frekvenser fortfarande p(cid:229)g(cid:229)r, i n(cid:229)gra fall fr(cid:229)n la¤nder som anso¤ker om medlemskap i Europeiska unionen. Ka¤nner kommissionen till detta och har n(cid:229)gon kontroll av frekvensen och ra¤ckvidden fo¤r sa¤ndningarna a¤gt rum? Ka¤nner kommissionen till om n(cid:229)gra underso¤kningar genomfo¤rts, h(cid:229)ller p(cid:229) att genomfo¤ras eller skall genomfo¤ras fo¤r att underso¤ka de negativa ha¤lsoeffekterna av cyklotronresonansen i samband med dessa sa¤ndningar? Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (11 mars 1998) Kommissionen ka¤nner inte till den fr(cid:229)ga som parlamentsledamoten har tagit upp. Kommissionen offentliggjorde 1996 ett omfattande dokument om ka¤llor, exponering fo¤r och effekter p(cid:229) ha¤lsan av icke-joniserande str(cid:229)lning, som ta¤cker extremt l(cid:229)ga frekvenser, inklusive jordens naturliga magnetfa¤lt. Riskbedo¤mning na¤r det ga¤ller ma¤nniskor som utsa¤tts fo¤r extremt l(cid:229)ga frekvenser har ocks(cid:229) ing(cid:229)tt i m(cid:229)nga forskningsverksamheter, av vilka en del har mottagit sto¤d fr(cid:229)n gemenskapen. Dessutom samordnar Va¤rlds- ha¤lsoorganisationen (WHO) en o¤versikt o¤ver alla internationellt tillga¤ngliga underso¤kningar i detta a¤mne. Kommissionen deltar som observato¤r i dessa anstra¤ngningar, och ett mo¤te kommer att h(cid:229)llas i maj 1998 i Moskva i syfte att go¤ra en fo¤rnyad genomg(cid:229)ng av den forskning som ga¤ller exponering fo¤r l(cid:229)ga och ho¤ga frekvensfa¤lt. Material fr(cid:229)n detta mo¤te kommer att offentliggo¤ras p(cid:229) ryska och engelska. Information om WHO-projektet (cid:229)terfinns p(cid:229) Internet (http://www. who. ch:programmes/peh/emf/emf-home. htm). En kopia av 1996 (cid:229)rs granskningsdokument samt en fo¤rteckning o¤ver underso¤kningar betra¤ffande cyklotron resonans har sa¤nts direkt till parlementsledamoten och till parlamentets sekretariat


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 56/98 του Glyn FORD προς την Επ τροπή. Ταξιδιωτικά πακέτα για οπαδούς του ποδοσφαίρου

eurovoc_concepts:
United Kingdom
exclusive distribution agreement
package travel
restriction on competition
sporting event
sports body

text: 17. 7. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 223/95 (98/C 223/120) GRAPTH ERVTHSH E-0055/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: «Oi·koi Anoxh·w» sthn Ella·da kai sthn ypo·loiph EE Gia na leitoyrgh·soyn «Oi·koi Anoxh·w» sthn Ella·da ypoxreoy·ntai na e·xoyn a·deia h opoi·a xorhgei·tai me·xri sh·mera apo· thn Astynomi·a (h·dh provuei·tai Nomosxe·dio sth Boylh· tvn Ellh·nvn me to opoi·o protei·netai h a·deia na di·netai apo· toyw Dh·moyw), env· oi iero·doylew pre·pei na dhlv· nontai sthn Astynomi·a, na pai·rnoyn biblia·rio, kauv· w kai na ypoba·llontai se iatrikh· eje·tash kai aimolhci·a dy·o fore·w thn ebdoma·da. Oi parapa·nv ryumi·seiw aforoy·n tiw Ellhni·dew iero·doylew, env· den efarmo·zontai gia tiw xilia·dew a·llew apo· tri·tew xv· rew poy e·xoyn eise·luei sthn Ella·da kai para·noma erga· zontai se «Oi·koyw Anoxh·w». Ua epiuymoy·sa na plhroforhuv· ti· akribv· w isxy·ei anaforika· me tiw proy¤poue·seiw leitoyrgi·aw tvn «Oi·kvn Anaxh·w», kauv· w kai me tiw ypoxrev· seiw tvn iero·doylvn, stiw ypo·loipew xv· rew thw EE. Apa· nthsh thw kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Febroyari·oy 1998) H Epitroph· ei·nai drasth·ria sto tome·a thw svmatempori·aw gia sejoyalikh· ekmeta·lleysh. (cid:201)xei sygkekrime·na proetoima·sei anakoi·nvsh prow to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio to Noe·mbrio toy 1996 (1) gia na provuh·sei synektikh·eyrvpai¤kh· prose·ggish sto ue·ma ayto· kai diaxeiri·zetai pro·gramma antallagv· n kai kata·rtishw gia o·soyw ei·nai armo·dioi gia thn katapole·mhsh thw svmatempori·aw (pro·gramma STOP poy systa·uhke apo· koinh· dra·sh thw 29hw Noembri·oy 1996 poy egkri·uhke apo· to Symboy·lio). Vsto·so, enapo·keitai se ka·ue kra·tow me·low h apo·fash gia toyw kano·new sxetika· me thn pornei·a kai h Koino·thta den e·xei epome·nvw armodio·thta ston tome·a ayto·. (1) COM (96) 567. (98/C 223/121) GRAPTH ERVTHSH E-0056/98 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Tajidivtika· pake·ta gia opadoy·w toy podosfai·roy Ype·pese sthn anti·lhch· moy o·ti h Leicester City Football Club (Podosfairikh· (cid:201)nvsh thw po·lhw toy Le·ster), ston agv· na thw enanti·on thw oma·daw Atletico Madrid stiw 16 pareluo·ntow Septembri·oy, poyloy·se eishth·ria gia ton agv· na ayto· mo·no se syndyasmo· me tajidivtika· pake·ta. (cid:201)xontaw ypo·ch thn apa·nthsh thw Epitroph·w se prohgoy·menh erv· thsh· moy epi· toy idi·oy ue·matow (P-3480/95) (1), den symfvnei· h Epitroph· o·ti h Podosfairikh· (cid:201)nvsh toy Le·ster parabia·zei, ap(cid:146) o·,ti fai·netai, thn koinotikh· nomouesi·a peri· antagvnismoy·; (1) EE C 137, thw 08. 05. 1996, sel. 14 Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono· matow thw Epitroph· w (10 Marti·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy efista· thn prosoxh· thw Epitroph·w sthn praktikh· thw Leicester City football club ston agv· na thw kata· thw Atletico Madrid stiw 16 Septembri·oy 1997. Yposthri·zei o·ti h en lo·gv oma·da pvloy·se eisith·ria gia to paixni·di ayto· mo·no sto plai·sio tajidivtikv· n pake·tvn. To Ajio·timo Me·low e·xei th gnv· mh o·ti h praktikh· thw oma·daw, lambanome·nhw ypo·ch thw apa·nthshw thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh toy P-3480/95, parabia·zei toyw kano·new antagvnismoy· thw synuh·khw EK


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 39/98 dell'on. Giacomo LEOPARDI alla Commissione. Spese farmaceutiche: trattenute forzose e compatibilità con i principi dell'Unione europea

eurovoc_concepts:
Italy
health service
medicinal product
pharmaceutical industry
pharmacist
selling price
tax on consumption
tax system

text: 2. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 304/21 Una copia delle statistiche concordate sara‘ inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato del Parlamento. Come indicato in precedenza la seconda relazione statistica basata su dati non armonizzati sara‘ disponibile entro la fine dell(cid:146)aprile 1998. Per quanto riguarda i prodotti cosmetici, la Commissione inserira‘ i dati inviati dagli Stati membri nella relazione annuale del 1997, sui progressi realizzati in materia di sviluppo, convalida e accettazione legale di metodi atti a sostituire la sperimentazione animale, in conformita‘ dell(cid:146)articolo 4, paragrafo 1, lettera i) della direttiva 76/768/CEE del Consiglio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative ai prodotti cosmetici, modificata dalla direttiva 93/35/CEE del Consiglio del 14 giugno 1993 (1). (1) GU L 151 del 23. 6. 1993. (98/C 304/30) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0039/98 di Giacomo Leopardi (PPE) alla Commissione (29 gennaio 1998) Oggetto: Spese farmaceutiche: trattenute forzose e compatibilita‘ con i principi dell(cid:146)Unione europea Nell(cid:146)ambito del disegno di legge collegato alla manovra finanziaria per l(cid:146)anno 1998, il Parlamento italiano ha approvato un emendamento proposto dal governo italiano che pone a carico delle imprese farmaceutiche, delle imprese di distribuzione all(cid:146)ingrosso e delle farmacie un contributo in favore del Servizio sanitario nazionale pari al 60% dell(cid:146)eccedenza della spesa farmaceutica stanziata per l(cid:146)anno 1998, con suddivisione dell(cid:146)onere sulla base delle quote di spettanza sul prezzo al pubblico dei medicinali (art. 31 comma 15 del disegno di legge Atto Camera n. 4354). La Commissione puo‘ dire se tale previsione legislativa, che impone una trattenuta forzosa sulle quote di sfondamento della spesa farmaceutica per le quali nessuna responsabilita‘ e‘ imputabile alle farmacie e alle imprese produttrici e di distribuzione all(cid:146)ingrosso, possa ritenersi compatibile con i principi dell(cid:146)Unione europea e di liberta‘ di impresa, tenuto conto che le farmacie sono gia‘ tenute a versare un contributo percentuale al Servizio sanitario nazionale, che varia dal 3,75% al 12,5% in relazione al prezzo del medicinale erogato a carico dello Stato italiano in favore degli assistiti? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (6 aprile 1998) Il contributo in favore del Servizio sanitario nazionale, al quale si riferisce l(cid:146)onorevole parlamentare, deve essere assimilato ad un prelievo sul consumo di medicinali, anche se come debitori sono state designate persone diverse dai consumatori. La legittimita‘ di tale contributo deve dunque essere valutata in primo luogo sulla base delle disposizioni comunitarie in materia di imposizione indiretta. La Commissione osserva che detto contributo non suscita alcuna obiezione al riguardo, trattandosi di un tipo di prelievo che non e‘ oggetto di armonizzazione comunitaria e che per di piu‘ non puo‘ dar luogo a discriminazioni fiscali a scapito dei prodotti di altri Stati membri. (98/C 304/31) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0041/98 di Ulf Holm (V) alla Commissione (29 gennaio 1998) Oggetto: Norme per le importazioni di animali domestici In occasione dell(cid:146)adesione della Svezia all(cid:146)UE sono state modificate talune norme relative alle importazioni di animali domestici. Attualmente e‘ sufficiente un certificato veterinario rilasciato dal paese d(cid:146)esportazione e in taluni casi un trattamento vermifugo e la vaccinazione. Sussiste il rischio che l(cid:146)animale contaminato non abbia ancora sviluppato gli anticorpi e pertanto che non venga scoperto il contagio. Le norme precedenti, che prevedevano sei mesi di quarantena, riducevano notevolmente le possibilita‘ di importare nel paese animali contaminati