title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om utvärderingen av det tredje handlingsprogrammet för att bistå personer med funktionshinder (Helios II) (1993-1996)

eurovoc_concepts:
action programme
disabled person
exchange of information
project evaluation
social integration

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 01. 1998 KOM(1998) 15 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM UTVÄRDERINGEN AV DET TREDJE HANDLINGSPROGRAMMET FÖR ATT BISTÅ PERSONER MED FUNKTIONSHINDER (Helios II) 1993-1996 Innehåll SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER I-H 1. 2. INLEDNING ÖVERSIKT ÖVER HELIOS II-PROGRAMMET 2. 1 Mål 2. 2 Åtgärder 2. 3 Finansiering 2. 4 Programmets ledningsstruktur 2. 5 Översikt över deltagare i programmet 3. UTVÄRDERINGAV PROGRAMMET 3. 1. HELIOS II som ett laboratorium 3. 2 Utvärdering av programprocessen 3. 2. 1 Funktionshindrade personers deltagande i HELIOS II 3. 2. 2 Ledningsstrukturernas effektivitet 3 2. 3 Strukturella band mellan olika initiativ på EU-nivå 3. 3 Utvärdering av programmets konsekvenser 3. 3. 1 Kunskapsöverföring 1 1 1 2 2 2 3 4 4 5 5 6 7 7 7 3. 3. 2 Bidrag till utvecklingen och stöd av nätverk 10 3. 3. 3 Bidrag till ökade samverkanseffekter mellan europeisk och nationell politik 4. LÄRDOMAR SOM KAN DRAS 4. 1 Mervärde 4. 2 4. 3 Programmets begränsningar Konsekvenser fbr insatser i framtiden tb 10 12 12 13 14 4. 3. 1 Åtgärder för att främja en strategi för handikappfrågor som grundar sig på funktionshindrade personers rättigheter 4. 3. 2 Åtgärder för att stärka dialogen med mediemsstaterna 14 15 4. 3. 3 Åtgärder för att säkerställa full representation för personer med funktionshinder och organisationer i gemenskapens allmänna åtgärder ! 6 4. 3. 4 Åtgärder för att säkerställa en genuin civil dialog med icke-statliga organisationer 5. VÄGENFRAMÅT 16 17 Gi) 1. INLEDN1NG Det tredje handlingsprogrammet för att bistå personer med funktionshinder, HELIOS n, fastställdes genom rådets beslut 93/136/EEG av den 25 februari 19931. Programmet omfattade tiden från den 1 januari 1993 till den 31 december 1996. I enlighet med artikel 11. 3 i ovannämnda beslut skall kommissionen före den 1 juli 1997 överlämna en njllständig rapport till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén om genomfbrandet och resultaten av HELIOS II. I enlighet med artikel 11. 4 i beslutet av den 25 februari 1993 och punkt 1. 2 i bilagan till beslutet, skall rapporten huvudsakligen grundas på resultatet av en oberoende och objektiv utvärdering av alla de åtgärder som har vidtagits inom HELIOS II2. Rapporten fbrsöker ge en översikt över resultaten av den oberoende utvärderingen och dess konsekvenser fbr framtida åtgärder när det gäller handikappfrågor. 2. ÖVERSIKT ÖVER HELIOS II-PROGRAMMET 2. 1 Mål Målet med HELIOS II-programmet var att främja lika möjligheter och integrering till förmån för personer med funktionshinder. I detta mål ingick följande fyra huvudsakliga delmål: 1. Att utveckla och förbättra utbytes- och medlemsstaterna och icke-statliga organisationer. informationsverksamheten med 2. Att främja effektiva metoder och åtgärder i syfte att uppnå ökad effektivitet och bättre samordning av insatserna. 3. Att främja utvecklingen av riktlinjer på gemenskapsnivå fbr samarbete med medlemsstaterna och de organisationer och sammanslutningar som arbetar med integrering av personer med funktionshinder, på grundval av de innovationer och metoder i medlemsstaterna som har visat sig vara bäst och mest framgångsrika. 4. Att fortsätta samarbetet med europeiska icke-statliga organisationer och med icke- statliga organisationer som i respektive medlemsstat betraktas som representativa, genom nationella handikappråd. EGTnrL56, 9. 3. 1993, s. 30. Efter anbudsinfordran anförtrodde därför kommissionen utvärderingen åt Tavistock Institute (Förcnade kungarikct) i saniarbcte med följande trc forskiiingsinstitut: Nexus (Irland), ECWS (NcdcrUmdcrna) och Prisma (Grckland). Rapporten finns tillgänglig i forni av ctt arbetsdokumcnt vid konunissioncns ;ivdclningar (cndast på engelska). 2. 2 Åtgärder Följande huvudåtgärder var avsedda att främja dessa mål: 1. 2. 3. 4. i samband med informationslämnande mellan Verksamhet medlemsstaterna, dvs. konferenser, seminarier, informationsutbyten, studiebesök och kurser som anordnas avseende funktionell rehabilitering, integrering när det gäller utbildning, samt ekonomisk och social integrering fbr personer med funktionshinder. Deltagarna i denna verksamhet utsågs av medlemsstaterna. utbyten och Insamling, utbyte och spridning av utvecklingen av det datoriserade informations- och dokumentationssystemet Handynet information från medlemsstaterna genom kurser och Samarbete med icke-statliga organisationer genom finansiering av konferenser, studiebesök, niva, tillhandahållande av information till icke-statliga organisationer om insatser som görs på gemenskapsnivå, samt råd från de icke-statliga organisationerna till kommissionen i särskilda frågor. samarbetsverksamhet på europeisk annan Informations- och upplysningsverksamhet riktad till allmänheten genom utdelning av årliga priser fbr modellprojekt på olika områden som rör integreringen av personer med funktionshinder, samt genom medieaktiviteter. 2. 3 Finansiering Det belopp som ansågs behövas fbr programmets genomfbrande uppgick till 37 miljoner ecu. Ett budgetanslag på 40,16 miljoner ecu beviljades, och de faktiska utgifterna uppgick till 39,74 miljoner ecu. Nedan ges en årsvis uppdelning av finansieringen (i miljoner ecu). År __ 1994 1995 1996 I Budget 1 U t f a ll __ - 10,06 ~ 5T81 12^69 __ 10,04 11,78 12,52 2. 4 Programmets ledningstruktur Kommissionen hade ansvaret fbr den centrala ledningen av programmet med hjälp av en extern byrå fbr tekniskt bistånd (HELIOS -programmets expertgrupp) och följande rådgivande organ • Rådgivande kommittén. sammansatt av medlemsstaternas regeringsföreträdare. Europeiska handikappforumet: europeiska icke-statliga organisationer. sammansatt av nationella handikappråd och Förbindelsegruppen: sammansatt av företrädare för de två andra kommittéerna som inrättades för att fungera som en länk mellan dessa. rådgivande förfaranden På nationell nivå krävde programmets ett nationellt samordningsorgan fbreträddes i den rådgivande kommittén och att ett nationellt handikappråd företräddes i det europeiska handikappforumet. Det nationella samordningsorganet hade ansvaret för urvalet av deltagare i informations- och utbytesverksamheten och för att ge stöd till och utvärdera HELIOS II -verksamheten på nationell och lokal nivå. En viktig del i denna uppgift var att anordna nationella informationsdagar, i allmänhet varje år. Skillnaderna vad gäller samordningsstrukturer från land till land innebar att de erbjöd ganska varierade möjligheter till samordning och informationsutbyte. att På lokal nivå samordnades informations- och utbytesverksamheten av ledande personer bland deltagarna själva. HELIOS II -programmets expertgrupp spelade en viktig roll genom att de gav samordnarna stöd till verksamheten på lokal nivå. 2. 5 Översikt över deltagare i programmet Verksamheten i HELIOS II gav möjligheter för ett stort antal handikapporganisationer på lokal, nationell och europeisk nivå att delta i diskussioner och utbyten med liknande organisationer från andra medlemsstater. Detta innefattade omkring 1 150 huvuddeltagare, som fortlöpande deltog i programverksamheten under de tre åren och omkring 30 000 perifera deltagare, som deltog i mer begränsad omfattning. Huvuddeltaeare i HELIOS II Personer i radgivande organ Radgivande kommitten Antal organisationer 343 Europeiska handikappforumet Arbetsgrupper 173 \ 3 2 84 Kannetecken Regeringstjansteman pa nationell niva Nationella handikapprad Europeiska icke-statliga organisationer Arbetsmarknadens parter Regeringstjansteman, icke- statliga organisationer och sakkunniga Med företrädare för Norge och Island inbegripna Deltagare i lokal verksamhet Deltagare i informations- och utbytesverksamhet ____ Deltagare i Handynet- centrum 8323 142. Huvudsakligen organisationer som tillhandahaller tjanster till personer med flinktionshinder och utbildningsinstitut Experter och tjansteleverantorer. De perifera deltagarna innefattade organisationer och enskilda personer som deitog i de icke- statliga organisationernas utbytesverksamhet4, de medlemmar i icke-statliga organisationer som ingick i programmets rådgivande kommittéer (856 nationella och europeiska icke-statliga organisationer) samt sökande till de årliga HELIOS II -tävlingarna (omkring 200 pet år). Utöver dessa inbegreps även deltagare i de nationella informationsdagar som anordnades av enskilda medlemsstater (inga tillförlitliga uppgifter finns om antalet deltagare), övriga medlemmar i de organisationer som deitog i HELIOS II -verksamheten samt läsare av de olika publikationema. I den sistnämnda gruppen ingick potentiellt sett ett mycket brett spektrum av handikapporganisationer i Europa. Adresslistan för HELIOS II cope och Flash bestod av över 30 000 adresser. 3. UTVÄRDERING AV PROGRAMMET I nedanstående avsnitt anges de huvudsakliga resultaten av den externa utvärderingen. 3. 1 HELIOS II som ett laboratorium 1 HELIOS II handikappfrågor på fbljande tre viktiga sätt: ingick några nya aspekter som förde fram gemenskapsmetoder för 1. 2. I tidigare handlingsprogram betonades i högre grad en "social" inriktning på handikappfrågorna än i HELIOS II , som var mer inriktat på frågor om lika möjligheter och integrering. I stället för att främja förändringar genom stöd till pilot- eller demonstrationsprojekt, verkade HELIOS II snarare inom ramen för en social utbildningsmodell för utbyte, grundad på lokalt utbyte och en mer riktlinjestyrd åtgärdsmodell. Den senare genomfördes genom spridning av kunskaper från lokalt utbyte och genom att tillhandahålla en struktur för samarbete mellan organisationer på nationell och europeisk nivå 3. HELIOS II var det första handlingsprogrammet med en formell struktur för samråd med funktionshindrade personer och deras organisationer Extrapolcrat frän clt urval av ärliga sektorsrapportcr kan antalet uppskallas lill oinkring 24 ()()() pcr ;ir De nya aspekterna i HELIOS II tillförde hela programmet ett framträdande experimentellt drag, som tillsammans med betoningen på utbyte och kunskaper gjorde att programmet i vissa avseenden kunde uppfattas som ett "laboratorium", där frågor med anknytning till funktionshinder, lika möjligheter och integrering kunde undersökas, ny fbrståelse skapas och nya lösningar prövas innan de spreds till en bredare publik. I detta avseende var det betydelsefullt fbr utvärderingen att noga uppmärksamma inte bara programmets resultat, utan även hur dessa resultat uppnåddes. 3. 2 Utvärdering av programprocessen tre processer: Funktionshindrade personers Under denna rubrik undersöktes fbljande deltagande i programmet, programmets ledning samt dess samverkan med andra insatser i handikappfrågor. 3. 2. 1 Funktionshindrade personers deltagande i HELIOS II 5 Trots att betydande insatser gjordes fbr att stimulera en hög representation av personer med funktionhinder och av deras organisationer i vissa av programmets rådgivande strukturcr, var de underrepresenterade i vissa delar av programmet. Detta var särskilt fallet när det gäller verksamheten i informations- och utbytesprogrammen Urvalet av deltagare till denna verksamhet skedde i huvudsak i enlighet med medlemsstaternas strategier för att utse deltagare och för spridning av information om det fbrestående programmet. Det kvarstod dock vissa strukturella problem som även hämmade funktionshindrade personers och handikapporganisationernas möjligheter att delta i programmet på lika villkor som fackmän och tjänsteleverantörer. Detta gällde fbljande: • Tillgång till resurser och anpassade lokaler och hjälpmedel: De som anordnade utbytesverksamheten misslyckades ofta med att ta hänsyn till behovet av maximal tillgång till lokaler och hjälpmedel och tidsplaner som var anpassade till funktionshindrade personers deltagande. Delfinansiering av verksamhet och sen återbetalning av utgifter medförde ekonomiska svårigheter. • Tillgång till information: För mycket och för sen information inför möten innebar problem, särskilt för deltagarna i de rådgivande strukturerna, som var tvungna att rådgöra med sina ledamöter. • Nivån på deltagande: Detta var ett särskilt problem som gällde informations- och utbytesverksamheten, där lokala organisationer inbjöds för att stimulera till att flera s Trots att utvärdcringsvcrksamhctcn huvudsakligcn inriktades pa funktionshindrade personers deltagande i programverksamheten, bör det uppmärksammas att det även uttrycktcs oro över att andra gnippcr var underrepresenterade. 1 verksamhet som gällde ckonomisk integrering var till cxcmpcl bristcn pä mcdvcrkan fran arbetsgivare uppseendcväckandc och i viss verksamhet som gcnomfördcs av ickc-slatliga organisationer fanns vltldigt få nationclla och curopciska förclrfldarc med polilisk runktion. personer med funktionshinder deltog, men gjorde det svårt att upprätthålla en kontinuerlig medverkan. • Kvalitetenpå den diskussion somfördes: I viss verksamhet fanns en tendens till att fackmän betraktade funktionshindrade personer som människor som saknade den sakkunskap som krävs för att delta i diskussionerna på lika villkor. Funktionshindrade personer bland deltagarna tyckte ibland att fackmän och tjänsteleverantörer var mer intresserade av att upprätthålla status quo än att åstadkomma tbrändringar. För att bemöta den vitt spridda oro som uttrycktes över att funktionshindrade personer var underrepresenterade i programverksamheten i början av programmet, gjorde kommissionen insatser för att öka deras deltagande. Dessa insatser fick ett positivt resultat, särskilt inom de sektorer där funktionshindrade personer normalt inte deltar. Deltagandet när det gäller sociai integrering var från början ganska högt (omkring 50 %). När det gäller funktionell rehabilitering och utbildning var andelen personer med funktionshinder som deltog 20 % och när det gällde ekonomisk integrering fördubblades denna andel till omkring 40 % i slutet av programmet. Delvis tack vare dessa insatser medförde en stor del av utbytesverksamheten att ett viktigt steg togs framåt genom att man stimulerade dialogen mellan dem som tillhandahåller tjänster och personer med funktionshinder. Detta tycks ha fatt återverkningar i form av ett fbrändrat synsätt i de organisationer till vilka deltagarna återvände och i den övergripande nationella politiken. 3. 2. 2 Ledningsstrukturernas eflektivitet När HELIOS II Utvärderingen inriktades därfbr på denna aspekt av programmet. startade uttrycktes oro över programmets komplexa uppbyggnad Det rådde stor enighet om att det stöd som gavs av kommissionen och HELIOS expertgrupp var effektivt och uppskattat, särskilt bland deltagarna i programmets verksamhet på lokal nivå. I utvärderingen betonas dock att betydande resurser krävs, särskilt för att stimulera ett högt deltagande av personer med funktionshinder i programmet. När det gäller kraven på resurser var man samtidigt tvungen att beakta det övergripande behovet av personal och den sakkunskap som krävdes, vilket omfattade allmän erfarenhet av handikäppfrågor och av frågor i samband med funktionshindrade personers faktiska integrering och delaktighet. Andra områden där svårigheter påvisades gällde programmets rådgivande strukturer och kommunikationen mellan kommissionen och de nationella fbrvaltningarna, samt i vissa fall mellan olika ministerier på nationell nivå. En av de huvudsakliga svårigheter som gällde de rådgivande strukturerna var de skilda utvecklingslinjer som framträdde mellan de två viktigaste rådgivande organen (Rådgivande kommittén och Europeiska handikappforumet) samt det faktum att fbrbindelsegruppen inte var tillräckligt stark för att ta itu med de skillnader som fanns mellan de två kommittéerna. 3. 2. 3 Strukturella band mellan olika initiativ på EU-nivå De strukturella banden mellan HELIOS II och övriga program och initiativ på europeisk nivå upprätthölls av kommissionen med hjälp av en avdelningsövergripande grupp, och programmets rådgivande strukturer. Viktiga förändringar som skedde i vissa andra program och initiativ med anknytning till handikappfrågor kan betraktas som direkta resultat av de band som inrättades av kommissionen på denna nivå (se avsnitt 3. 3. 3). På nationell nivå inrättades strukturella band mellan olika program och initiativ på europeisk nivå med anknytning till handikappfrågor i omkring hälften av medlemsstaterna. Det skall dock uppmärksammas att ansvaret för olika gemenskapsprogram och initiativ ofta ligger på olika ministerier i de större medlemsstaterna, vilket begränsar samarbetet och samordningen mellan tjänstemän på denna nivå. Några länder inledde en medveten politik för att stimulera deltagarna i HELIOS II att lämna in ansökningar till andra program eller initiativ medan andra prioriterade deltagare i annan europeisk verksamhet när de gjorde sitt urval av deltagare i HELIOS II. Detta medfbrde en betydande överlappning mellan deltagare i programmen på lokal nivå. Omkring 60 % av deltagarna i HELIOS II -programmets lokala verksamhet medverkade i, eller hade ansökt om stöd genom, övriga program eller initiativ på europeisk nivå. Det initiativ som nämndes i första hand var Horizon. Många deltagare påpekade att deltagandet i HELIOS II -programmet i stor utsträckning hade bidragit till deras möjligheter att fa tillgång till övrig verksamhet på europeisk nivå, tack vare information, möjligheter att finna samarbetspartner och ökad erfarenhet av att arbeta på europeisk nivå. Detta framhäver HELIOS II -programmet karaktär, som i sig inte tillhandahöll resurser för demonstrationsprojekt eller praktiska projekt. Genom att ge möjligheter till att utbyta information, utveckla tankar om ny verksamhet och fa erfarenheter kompletterade programmet i stor utsträckning de program som tillhandahöll resurser. 3. 3 UTVÄRDERING AV PROGRAMMETS KONSEKVENSER Konsekvenserna av HELIOS II har undersökts i förhållande till fbljande tre faktorer: • I vilken utsträckning programmet främjade överfbring av kunskaper om "effektiva metoder och åtgärder" mellan deltagarna på lokal nivå. • Programmets bidrag till arbete i nätverk och samarbete mellan handikapporganisationer. • Programmets bidrag till att skapa samverkanseffekter och till den politiska beslutsprocessen på nationell och europeisk nivå. 3. 3. 1 Kunskapsöverforing , Kunskapsöverföringen inom ett program som HELIOS II kan ske på olika nivåer Det är lämpligt att skilja mellan överföringen som en process (dvs. informationsutbylet) och överföringen som ett resultat (dvs. införande av ny praxis) samt mellan intern överförmg (mellan deltagare i programmet) och extern överföring (spridning av kunskapen till en bredare publik). A. Utbyte mellan deltagare inom programmet Nivån på utbytet mellan deltagarna i själva programmet ansågs allmänt som en av de rnest effektiva delarna av programmet. Nästan alla deltagare rapporterade att utbytet hade varit värdefullt. I två tredjedelar av svaren i undersökningen angavs att man hade fatt nya insikter vad gäller god praxis samt idéer om hur man kunde förbättra sina tjänster. Man uppskattade även den ökade känslan av solidaritet (90 %) och stödet från övriga deltagare (75 %). Ny kunskaper uppfattades snarare som nya tänkesätt än som specifik information, dvs. en ny inriktning på handikappfrågor eller en ökad öppenhet för nya tankar. Dessa erfarenheter belyste vissa förutsättningar för att på bästa sätt främja utbytet mellan olika kulturella traditioner, olika former av funktionshinder och olika yrkesgrupper. B. Kunskapsspridning till andra utanför programmet Information och kunskaper från programverksamheten spreds till en bredare publik, antingen • genom insatser från deltagarna själva när de återvände till sina urspmngsorter (horisontell överföring), eller • genom programmets rapporter och publikationer (vertikal överföring). Horisontell överföring De flesta deltagare i programmet tycks ha gjort betydande insatser för att dela med sig till andra av de kunskaper de fick i programmet. Oftast skedde detta i diskussioner med kolleger (97 %), genom rapporter som skickades till medlemmar i deras organisationer (73 %). artiklar i informationsskrifter (57 %) eller handikapptidningar (39 %). Många organisationer (75 V) hade även lyckats att fa någon sorts mediabevakning. Vanligtvis var de dock mer framgångsrika när det gällde bevakning i lokaltidningar eller lokalradio än nationell bevakning eller TV-bevakning och mer framgångsrika vad gäller specifika media för funktionshindrade personer än i det allmänna mediautbudet. Bristen på resurser var det huvudsakliga hindret för att dela med sig av erfarenheterna till en bredare publik. I HELIOS II -programmet gavs inget stöd till vidare spridningsverksamhet (med undantag av de nationella informationsdagarna), vilket kunde ställa till probiem för organisationer med begränsad personal och begränsade resurser. De nationella samordningsorganen var särskilt viktiga när det gällde att säkerställa den vidare spridningen av kunskaperna från programverksamheten. 80 % av deltagarna i informations- och utbytesverksamheten angav att de hade delat med sig av sina erfarenheter av utbytesverksamheten -konferenser och nationella informationsdagar. till andra under HELIOS II Vertikal spridning Utöver informationsspridningen genom detta horisontella utbyte, framställdes mycket skriflligt material i programmet. Spridningen av material skedde för det mesta per post till deltagarna i programmet eller genom deltagarna själva. De nationella företrädarna hade skilda planer för vidare spridning. Några planerade att skicka kopior av material till alla lokala och regionala myndigheter, medan andra inte alls hade några tydliga planer för spridning. Detta väcker den mer övergripande frågan om behovet av en tydlig spridningsstrategi för material som framställs genom ett program av detta slag. En viktig förutsättning för en bredare debatt av frågorna är att kunskaperna från programverksamhet far en bred spridning. Handynet kritiserades också för att det var mer anpassat till fackmännens behov än till funktionshindrade personers behov, trots att åtgärder vidtogs efter halva tiden av programmet, som ett resultat av den interimistiska utvärderingsrapporten, för att fa funktionshindrade personer och deras organisationer att delta mer aktivt i att utveckla databasen. ('. Deltagarnas tillämpning av kunskaper i programmet Trots att många deltagare (53 % av dem som har svarat på enkäten när det gäller information och utbyte och 56 % när det gäller de icke-statliga organisationer) angav att de hade hart möjlighet att införa ny praxis i sina organisationer till följd av programverksamheten - i den utsträckning de hade förväntat sig eller i högre utsträckning - framstod det som ett långtidsprojekt att överföra idéerna till praktisk verksamhet. Några påpekade att en förändringsprocess hade inletts och att synsättet inom de organisationer de arbetade hade förändrats, vilket är ett viktigt fbrstadium till att genomföra förändringar. Att överföra idéerna till praktisk verksamhet krävde dock ofta resurser. I detta avseende påpekade de att programmet hade gett dem stöd på två följande sätt: • Det stärkte övertygelsen att deltagarna redan höll på att utarbeta nya metoder och gav ibland ytterligare material för att övertyga kolleger och erhålla lokalt stöd. • Programmet hade även hjälpt många att fa tillgång till något annat europeiskt program, genom vilket man kunde fa resurser för nya projekt. D. Programmets bidrag till den vidare utvecklingen av politik och praxis Undersökningar av programdeltagare visade att nästan hälften ansåg att de hade haft något inrlytande på utvecklingen av politiken på lokal (48 %) eller nationcll nivä (43 %), även om clel knappast var i den utsträckning de skulle ha önskat. Många organisationer tyckte dock att deras ofTentliga framtoning hade förstärkts genom programmet, vilket man hoppades skulle bidra till deras möjligheter att fa inflytande över den framtida politiken. Detta hade även ett nära samband med programmets bidrag till handikapporganisationernas ökade möjligheter att bedriva påtryckningsverksamhet. Detta behandlas i nästa avsnitt. till ett ökat arbete i nätverk och 3. 3. 2 Bidrag till utvecklingen och stöd av nätverk Handikappnätverken spelade en viktig roll för att uppnå programmets huvudmål. När det exempelvis gällde programmets bidrag till överföringen av kunskap i Europa berodde detta i hög grad på de möjligheter de organisationer som deltog i utbytesverksamheten hade att sprida informationen till en bredare publik, vilket i sin tur berodde på deras möjligheter att arbeta i nätverk. Några deltagare ansåg också att det mest effektiva bidraget programmet kunde ge på lång sikt för att främja lika möjligheter och integrering av personer med funktionshinder var att ge möjligheter för handikapporganisationer att bygga upp en eftektiv plattform eller påtryckningsgrupp som en utgångspunkt för att åstadkomma en förändring på nationell och europeisk nivå. Det var mycket som talade för att de rådgivande strukturerna i HELIOS II och den verksamhet som fick stöd, i hög grad bidrog till det arbete i nätverk som bedrevs mellan organisationer som arbetar med handikappfrågor, till följd av att nya nätverk främjades, befintliga nätverk stärktes eller arbetet i nätverk stimulerades mellan nya deltagargrupper. HELIOS II förstärkte och främjade i hög grad samarbetet på europeisk nivå mellan europeiska icke-statliga organisationer och mellan dessa och nationella icke-statliga organisationer. Ibland ökade kontakterna och samrådet mellan dessa och de nationella regeringarna och lokala organisationer. Samarbetet förefaller nu snarare vara mer utbrett i övergripande frågor (t. ex. främjande av en politik för lika möjligheter) än i enskilda handikappfrågor eller sektorspecifika frågor. Detta möjliggör i sin tur en övergripande dialog om alla typer av funktionshinder inom samtliga sektorer. Det förefaller som om samarbetet mellan specialiserade organ och organisationer som företräder funktionshindrade också har främjats samt att deltagarstrukturerna även har fbrstärkts, både inom de enskilda organisationerna och på nationell och europeisk nivå. 3. 3. 3 Bidrag till ökade samverkanseffekter mellan europeisk och nationell politik Det förefaller ha skett en märkbar förändring mot ökad samverkan under de senaste åren, både mellan olika gemenskapsprogram om handikappfrågor - särskilt när det gäller strukturfonderna - och mellan handikappolitiken på nationell nivå. Eftersom många olika krafter för tillfället arbetar med att utarbeta en social politik på samtliga nivåer är det svårt att bedöma HELIOS II -programmets faktiska bidrag till denna förändring. Uppenbart är dock att programmet har gett omfattande möjligheter till dialog mellan olika parter och att programmets verksamhet och uppbyggnad har uppmärksammat och gett stöd till den utveckling som har skett på andra platser. Programmet har till gemenskapens handlingsprogram och initiativ som gäller handikappfrågor. i detta avseende varit ett komplement A. Bidrag till utarbetandet av politiken på europeisk nivå Kommissionens meddelande av den 30 juli 1996 om lika möjligheter för funktionshindrade personer - en ny handikappstrategi för Europeiska unionen6, resolutionen av den 20 december 1996, utfärdad av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, om lika möjligheter för människor med funktionshinder7 och Europaparlamentets resolution av den 13 december 1996 om handikappade personers rättigheter8 är viktiga framsteg på EU-nivå för att främja lika möjligheter för personer med funktionshinder. De diskussioner som fördes inom ramen för HELIOS II gav ett viktigt bidrag till utvecklingen av denna politik. Europeiska handikappforumet har varit en viktig källa till påverkan. I egenskap av en del i HELIOS II -programmets rådgivande struktur har det spelat en viktig roll för att öka medvetenheten i frågor som omfattas av unionens behörighet och som direkt påverkar funktionshindrade personers livskvalitet. Detta har stimulerat en vidare dialog om dessa frågor, och kommissionen, dels mellan handikapporganisationerna. kommissionen dels mellan delar olika av I samband med att "den andra generationens" gemenskapsinitiativ inleddes, har under de två senaste åren faktiska insatser gjorts och konkreta åtgärder vidtagits för att ta hänsyn till funktionshindrade personers behov i andra europeiska program. Detta kan ses som teckcn pä HELIOS II -programmets bidrag i syfte att uppnå samverkan när det gäller handikapprelatcrad politik på europeisk nivå. Förändringar i gemenskapsinitiativen och i EU-programmen tbr att tillgodose funktionshindrade personer behov kunde t. ex. påvisas i programmen SOKRATES, Ungdom för Europa, LEONARDO och Tide och samtidigt har starka band etablerats med Horizon på nationell nivå med en betydande överlappning mellan deltagarna i de tvä programmen. Efter det att HELIOS II hade avslutats har även andra generaldirektorat inom kommissionen startat ett antal andra insatser. Detta innebär ett viktigt steg mot att handikappfrågor alltid beaktas, t. ex. när det gäller arbetsgrupper om utbildning, idrott och turism och spridningen av material som genererats genom utbytesverksamheten inom utbildningssektorn H. Inflytande på utarbetandet av politiken pä nationell och lokal nivå När HELIOS II -programmet genomfördes höll många medlemsstater på att genomtora. eller övervägde att genomföra, betydande förändringar av politiken som skulle påverka funktionshindrade personers livskvalitet. Det var svårt att uppskatta i vilken grad HELIOS II - programmet påverkade detta. Förändringar i de socioekonomiska villkoren och i systemen för social trygghet var ofta mer betydelsefulla, t. ex. frågor i samband med ekonomiskt stöd och tjänster för personer med funktionshinder. Företrädare för vissa medlemsstater påpekade dock att HELIOS II -programmet hade påverkat utarbetandet av den nationella politiken på följande sätt: " KOM (406) slutlig. 7 EGTnrC 12, 13. 1. 1997. 8 EGTnrC 20, 20. 1. 1997. 11 • Tillhandahålla bakgrundsinformation och praktiska modeller. • Påvisa områden där den nationella politiken borde utvecklas. • Tillhandahålla ett forum där olika parter samlades fbr att diskutera riktlinjer. • Skapa nödvändiga förutsättningar för en förändring av politiken (tydliga riktlinjer på europeisk nivå angavs i detta sammanhang som betydelsefullt). • Förstärka politiska riktlinjer som redan diskuterades. • Främja stöd och solidaritet mellan handikapporganisationer och öka deras möjligheter att utöva påtryckning för att uppnå en förändring. De områden där politiken kunde påverkas omfattade icke-diskriminering, lika möjligheter, ny teknik, utbildning, yrkesvägledning och personligt stöd på arbetsplatser samt inrättande av avdelningsövergripande kommittéer och utskott. De förändringar som prioriterades varierade från land till land. I många länder är förändringar i lagstiftningen på gång eller övervägs i enlighet med principerna om lika möjligheter. Arbetsmarknadspolitiken prioriterades även högt i ett antal medlemsstater, särskilt när det gäller att hitta den rätta balansen mellan skyddade arbetsplatser och initiativ som gäller skyddade arbeten eller arbeten med stöd. Andra frågor som behandlades var tillgänglighet (transporter, byggnader), utbildning, stöd till loräldrar och familjer och vårdinrättningar för personer med grava funktionshinder. 4. LÄRDOMAR SOM KAN DRAS HELIOS II innebar en ny inriktning för gemenskapens insatser inom en viktig del av socialpolitiken. Trots sina begränsningar visar utvärderingen att programmet har lämnat viktiga bidrag till viss utveckling när det gäller handikappfrågor. Det kan dock dröja länge innan stora delar av denna utveckling kommer att bära frukt. De huvudsakliga lärdomar som kan dras av utvärderingen av programmat bahandlas under följande tre huvudrubriker: • Mervärdet av HELIOS II. • Programmets begränsnin^Ér. • Ko«##kveftser fbr ineatse* i framtiden. 4. 1 Mervink På eurepeuå mvä g»v programm*! ett mervärde på följande sAtt: • Inrättandet av en gemensam kiwiskapsbas för politiska strategier och ny praxis. 12 • Ökad kommunikation, i huvudsak mellan fackmän från olika länder, som möjliggjorde en bedömning av de egna insatserna, främja den egna utvärderingen och sätta in sin praxis i ett sammanhang. • Uppbyggnad av stöd och solidaritet mellan handikapporganisationer och möjligheter för många av dem att fa erfarenhet för att delta mer efFektivt i strukturer och program på europeisk nivå. På nationell nivå var det huvudsakliga mervärdet följande: • Uppmuntran av intresset och kreativiteten i handikappfrågor genom att deltagarna ställdes infbr alternativa lösningar och nya metoder för vanliga problem. • Förstärkt solidaritet, stöd och kommunikation mellan deltagarna själva, både inom och mellan olika medlemsstater. Detta bidrog till att bryta isoleringen mellan personer med funktionshinder, frivilliga vårdare och yrkesmänniskor på fältet. Främjande av solidaritet i mer eller mindre politiska insatser. Detta har gett handikapporganisationerna en känsla av ökade möjligheter att kunna utöva påtryckningar genom att tillhandahålla argument, ökade möjligheter att övertyga, och har förbättrat anseendet för påtryckningsorganisationer. Både användarnas och fackmännens kunskaper och självmedvetenhet ökade, eftersom de i många fall sammanträffade för första gången. • Utarbetandet av bättre principer för god praxis, särskilt när det gäller aktivt deltagande av funktionshindrade personer när tjänster tillhandahålls och när politiken utarbetas. Genomförandet av denna process i praktiken måste dock ses i ett långtidsperspektiv. 4. 2 Programmets begränsningar De tydligaste begränsningarna i HELIOS II gäller själva utformningen av programmet. Eftersom det i huvudsak inriktades på utbyte, med begränsade resurser, var programmet ständigt mycket beroende av deltagarna på nationell och lokal nivå för att uppnå "faktiska" förändringar (vad gäller tjänster och politik till förmån för personer med funktionshinder), och inte bara stimulera debatten och öka medvetandet om frågorna Programmet var också hela tiden beroende av de lokala och nationella deltagarna när det gällde dess förmåga att få till stånd faktiskt deltagande av och samråd med funktionshindrade personer. En följd av detta var att problem som direkt berör funktionshindrade personers deltagande, och som hela tiden stöts på inom handikappolitiken och handikappverksamheten, ofta återkom inom programmet. Trots stora insatser kunde dessa begränsningar aldrig fullständigt undanröjas. Detta återspeglar det faktum att man i varierande grad acccpterade rikilinjer som betraktar funktionshindrade personer själva som viktiga aktörer i förändrings- och utvecklingsprocessen, samt en undervärdering av de ytterligare resurser som krävs för att stödja funktionshindrade personers direkta medverkan. 13 Genom en tydligare spridningsstrategi, särskilt när det gäller det material som utarbetades i slutet av programmet, skulle man även ha kunnat åstadkomma mer med de möjligheter som gavs av programmet för att sprida kunskaperna till en bredare publik. När det gäller att medvetandegöra allmänheten skulle en mer strategisk metod ha kunnat användas och mer resurser satts in. Att involvera media i handikappverksamheten är svårt, och fastän viss framgång uppnåddes på detta område, riktade sig programmet i huvudsak till dem som redan var involverade i handikappfrågor. Utvecklingen av solidaritet och samarbete på europeisk nivå i handikappfrågor tycks ha varit mindre effektiv när det gäller de nationella regeringarna, delvis på grund av att programmets samrådsprocess snarare stimulerade bilateral kommunikation med kommissionen än ett faktiskt samarbete mellan de nationella företrädarna. 4. 3 Konsekvenser för insatser i framtiden Dessa konsekvenser bör betraktas i ljuset av gemenskapens nya handikappstrategi som presenterades i kommissionens meddelande av den 30 juli 1996, rådets resolution av den 20 december 1996 och Europaparlamentets resolution av den 11 april 1997. Utvärderingen av HELIOS II ger viss information som är användbar när det gäller att utforma åtgärder för att införa den nya strategin. 4. 3. 1 Åtgärder för att främja en strategi för handikappfrågor som grundar sig på funktionshindrade personers rättigheter De nya ramarna för handikappolitiken som grundas på principerna om mcdborganatt och jämlikhet kräver vidare forskning och analys när det gäller strukturella orsaker till att funktionshindrade personer upplever att de missgynnas och diskrimineras. Detta behov understryks i utvärderingen. Det krävs också strategier för att se till att den information som samlas in centralt far bred spridning. Aktivt samarbete från medlemsstaternas sida kommer också att behövas för att dessa strategier skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Det är av denna anledning som kommissionen inom ramen för högnivågnippen för handikappfrågor har inlett en debatt om lämpliga sätt att gemensamt utnyttja forskningsresultat och erfarenheter när det gäller handikappfrågor. Det står också klart att stöd till och spridning av ny praxis skulle kunna spela en roll i utvecklingen av den nya strategin. 1 utvärderingen föreslås riktade åtgärder och försöksåtgärder för att åstadkomma en konsumentstyrd, stödinriktad strategi som grundas pä likaberättigande och har inslag av personlig planering. Dessa åtgärder skulle inte överlappa andra beilntliga gemenskapsprogram eller -initiativ, och skulle utgöra lämpliga verklyg för att uppnä unionens mål. Med utgängspunkt från de kunskaper som vunnits genom HELIOS 11 , från utbytena och från de principer som fastställs i gemenskapens nya handikappstrategi, 14 lanserade kommissionen den 8 april 1997 en uppmaning till förslagsgivning om pilotprojekt för icke-statliga organisationer och sammanslutningar för personer med funktionshinder9. Till följd av denna uppmaning har kommissionen valt ut över 100 pilotprojekt och utbytesprogram med nyskapande inslag som ger personer med funktionshinder ökat inflytande, och dessa håller nu på att genomföras i hela Europeiska unionen. 4. 3. 2 Åtgärder for att stärka dialogen med medlemsstaterna Kommissionens huvudmål är att använda sig av ett integrerat. och sammanhängandc tillvägagångssätt i handikappfrågor, såsom det anges i rådets resolution om lika möjligheter för funktionshindrade personer. Ett sådant tillvägagångssätt kräver också integrerade strukturer I utvärderingen betonas att de strukturer som inrättades inom ramen för uppföljningen till meddelandet av den 30 juli 1996 och resolutionen av den 20 december 1996, t ex högnivågruppen, Europeiska handikappforumet och det planerade observationsorganet för handikappfrågor, var viktiga insatser för att formalisera kommunikationskanalerna 1 utvärderingen underströks dock att dessa strukturer borde bli verkligt representativa för att undvika att de blev främmande för användarna eller ett "slutef nätverk för att utarbeta politik på europeisk nivå med ringa insyn för personer med funktionshinder, fackmän och handläggarc inrättas i på lokal nivå. Det är också viktigt att liknande strukturer för delaktighet medlemsstaterna för att fungera som "filialer" till de europeiska strukturerna. Samordningen medför även att effektiva kommunikationskanaler inrättas meilan oftentliga att myndigheter samverkanseffekter främjas i gemenskapens program och initiativ. (europeiska och nationella) och övriga intressegrupper, samt en en att för främja strategisk förutsättning Ytterligare en avdelningsövergripande samordning av politiken och dess genomförande är att ytterligare utveckla kommissionens kapacitet i fråga om strategier och genomförande I utvärderingen framhävs behovet av en struktur som skulle kunna föra tänkandet vidare i frågor som hänför sig till funktionshinder, föreslå riktlinjer för kommissionen för att ge utrymme åt dessa frågor och upprätthålla aktiva kontakter med olika direktorat för att främja handikappolitiken, samt att rör personer med säkerställa funktionshinder. samverkanseffekter meilan sektorsprogram planering och som Den nya högnivägruppen, observationsorganet och Europeiska lumdikappfnmmcl ai alla viktiga delar i en utveckling som handlar om att säkerställa att debatten och diskussionen förs vidare på europeisk nivå. Detta kräver också betydande insatser av kommissionen för att tillvarata de initiativ som framspringer ur dessa, utveckla effektiva band meilan de många olika arbetsområden som direkt hänför sig till funktionshindrade personers intresse och för att samordna politiken. EOTnrC 109/!8, 8. 4. 1997. 15 4. 3. 3 Åtgärder fdr att säkerställa full representation för personer med funktionshinder och organisationer i gemenskapens allmänna åtgärder En viktig grundläggande fråga som behandlats inom ramen för den nya handikappstrategin är "mainstreaming"-principen, som innebär att gemenskapens allmänna politik skall utformas med beaktande av funktionshindrade personers behov, intressen och deltagande. Denna princip har fatt ökad betydelse i och med resultaten av regeringskonferensen. Enligt artikel 6a i Amsterdam-fördraget "kan rådet, efter enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning". I den förklaring som avser artikel 100a fastställs följande: "när åtgärder utarbetas enligt artikel 100a skall gemenskapens institutioner ta hänsyn till funktionshindrade personers behov". Erfarenheterna från HELIOS II visar dock att funktionshindrade personers intressen inte kan tillvaratas inom den allmänna verksamheten utan anpassade åtgärder för att främja deras fulla medverkan, vilket innebär följande: • Lämpliga resurser: Detta behövs i synnerhet eftersom handikapporganisationcrna ofta arbetar med mycket begränsade medel och till mycket stor del är bcroende av frivilliga bidrag. Ökad tillgänglighet: Erfarenheterna från HELIOS II tycks peka på att det fortfarande finns en stor brist på förståelse för krav på tillgänglighet för personer med fysiska eller sensoriska handikapp eller för förståndshandikappade personer Frågor om tillgänglighet omfattar tillgång till och utformning av information om verksamheten, byggnaders tillgänglighet, transporter och verksamhetens tidsmässiga förläggning och tidsplan. Det omfattar även attityder från övriga deltagare i verksamheten. Uppfdljning: Tillgängligheten vad gäller allmänna åtgärder kan endast bedömas om funktionshindrade personers deltagande foljs upp på ett lämpligt sätt Detta inbegriper att man tar hänsyn till i vilken utsträckning personer med funktionshinder aktivt medverkar i de organisationer som erhåller stöd genom gemenskapens initiativ och program. Tillgång till expertis och utbildning: Rådgivning från sakkunniga har visat sig vara av avgörande betydelse när det gäller att öka funktionshindrade personers formåga och främja deras möjligheter att medverka i och påverka de förändringar som gäller den politik som berör dem själva. Lämplig utbildning bör övervägas för dem som inte är förtrogna med handikappfrågor, i syfte att göra dem medvetna om konsekvenserna för personer med funktionshinder beträffande den verksamhet de ansvarar för. 4. 3. 4 Åtgärder för att säkerställa en genuin civil dialog med icke-statliga organisationer Att säkerställa en lämplig avvägning av handikappfrågor i all allmän verksamet kräver ocksä att handikapporganisationerna har tillgång till lämpliga rnekanismer för att ibrespråka relevanta insatser HELIOS II har i hög grad bidragit till detta genom att etablera direkta kontaktkanalcr 16 mellan kommissionen och de icke-statliga organisationerna samt genom att tillhandahålla information, tekniskt bistånd och resurser till de icke-statliga organisationerna. Många av de berörda organisationerna är dock fortfarande mycket beroende av gemenskapsstöd för att upprätthålla denna verksamhetsnivå och deras möjligheter att fortsätta denna verksamhet beror i stor utsträckning på framtida insatser inom detta område. Av denna anledning har kommissionen i enlighet med de budgetbestämmelser som fastställdes 1997 redan vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att ge ett adekvat ekonomiskt stöd till Europeiska handikappforumets och de europeiska icke-statliga organisationernas arbetsprogram. 5. Vägen framåt HELIOS II har öppnat många portar, påvisat många möjligheter och startat viktiga processer för att främja en europeisk dialog om handikappfrågor. Såsom visas i utvärderingens slutsatser måste man föra dialogen vidare, formalisera det som har uppnåtts och föra fram de mest löftesrika inriktningar som har framkommit ur programmet. Kommissionen har redan fastställt de huvudsakliga åtgärderna för att föra denna politik vidare och även fört in dessa i sin nya handikappstrategin. Den slutliga utvärderingen ger även ovärderlig information om vissa förutsättningar för att strategin skall bli framgångsrik och hur den i fortsättningen skall genomföras samt några varningar om dess möjliga begränsningar och otillräcklighet. Kommissionen kommer att bygga vidare på den erfarenhet som man tått genom HELIOS II och inrikta sig på följande områden: a) b) c) Att säkerställa att den nya handikappstrategin, som beskrivs i meddelnnd. ct av den >() juli 1996 om lika möjligheter för funktionshindrade personer och i tädets icsolution av den 20 december 1996, genomförs fullt ut, särskilt när det gäller att integrera handikappfrågor i alla relevanta gemenskapsinsatser och -program och säkerställa samarbetet med medlemsstaterna och de icke-statliga organisationerna. Att införa vissa punkter som tidigare inte ingick i Europeiska gemenskapens handikappstrategi, särskilt med tanke på behovet av att bedriva strukturell forskning om den känsla att vara utanför som personer med funktionshinder upplever. Att undersöka om det är möjligt att förstärka den nya handikappstrategin och att se över erfarenheterna från HELIOS II undersöka möjligheterna att lägga fram ett lagstiftningsförslag för rådet, med beaktande av de första resultaten av pilotprojekten och de förberedande insatser som gjordes under 1997 samt Amsterdam-fördraget när det ratificerats. 17 ISSN 1024-4506 KOM(98) 15 slutlig DOKUMENT SV 04 05 Katalognummer : CB-CO-98-013-SV-C ISBN 92-78-30131-0 Byran tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg /<£>


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 135/98, annettu 20 päivänä tammikuuta 1998, siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
poultrymeat
third country

formats: pdf print

text: L 15/8 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 21. 1. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 135/98, annettu 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, 29 ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisest(cid:132) markkina- annetun j(cid:132)rjestelyst(cid:132) 1975 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2916/95 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, lokakuuta sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden ja yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n asetuksessa (ETY) N:o 2777/75 edellytet(cid:132)(cid:132)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1995 alkaen kaikkien sellaisten tuotteiden viennin osalta, joista on haettu vientitukea, tuen ennakko- esitt(cid:132)mist(cid:132), vahvistuksen lukuun ottamatta poikasia; yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamisesta siipikarjanliha- alalla on m(cid:132)(cid:132)ritelty komission asetuksessa (EY) N:o 1372/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2370/96 (4), vientitodistuksen erityiset tiettyjen kolmansien maiden nykyinen markkinatilanne ja kilpailu tietyist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikoista merkitsee, ett(cid:132) tietyille siipikarjanliha-alan tuotteille olisi vahvistettava eriytetty tuki, 150/95 (6), 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) edustavia markkina- kursseja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kolmannen maan valuuttana ilmoitetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n muuntamiseen ja niiden perusteella m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senvaltioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muuntokurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1482/96 (8), n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ja perusteiden soveltamisesta siipikarjan- liha-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, ett(cid:132) tueksi olisi vahvistettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka mahdollistaa yhteis(cid:148)n osallistumisen kansainv(cid:132)liseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon n(cid:132)iden tuotteiden viennin luonne sek(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)nhetkinen merkitys, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat siipikarjan- lihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Niiden tuotteiden koodiluettelo, joiden vientiin my(cid:148)nne- t(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklassa tarkoitettu tuki, sek(cid:132) kyseisen tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan liitteess(cid:132) joko asetuksen (EY) N:o 1372/95 1 artiklassa tarkoitettujen vientitodistusten perusteella tai mainitun asetuksen 9 artiklassa tarkoitettujen j(cid:132)lkik(cid:132)teen annettavien vientito- distusten perusteella toteutettavan viennin osalta. neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 282, 1. 11. 1975, s. 77 (2) EYVL L 305, 19. 12. 1995, s. 49 (3) EYVL L 133, 17. 6. 1995, s. 26 (4) EYVL L 323, 13. 12. 1996, s. 12 (5) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (6) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (7) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (8) EYVL L 188, 27. 7. 1996, s. 22 21. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 15/9 siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Tuotekoodi Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ecua/100 kpl ecua/100 kg 0105 11 11 9000 0105 11 19 9000 0105 11 91 9000 0105 11 99 9000 0105 12 00 9000 0105 19 20 9000 0207 12 10 9900 (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ovat: 01 01 01 01 01 01 02 03 04 1,40 1,40 1,40 1,40 3,30 3,30 ecua/100 kg 28,00 13,00 5,50 0207 12 90 9190 0207 14 20 9900 0207 14 60 9900 0207 14 70 9190 0207 14 70 9290 02 03 04 03 06 03 06 03 06 03 06 28,00 13,00 5,50 8,50 7,00 8,50 7,00 8,50 7,00 8,50 7,00 01 kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat, ei kuitenkaan Amerikan yhdysvallat, 02 Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon ja Iran, 03 Armenia, Azerbaidˇzan, Valko-Ven(cid:132)j(cid:132), Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Ven(cid:132)j(cid:132), Tadˇzikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukraina, Liettua, Viro ja Latvia, 04 kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat, ei kuitenkaan Amerikan yhdysvallat, Bulgaria, Puola, Unkari, Romania, Slovakia, Tˇsekki, Sveitsi ja edell(cid:132) 02 ja 03 kohdassa tarkoite- tut, 06 kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat, ei kuitenkaan Amerikan yhdysvallat, Bulgaria, Puola, Unkari, Romania, Slovakia, Tˇsekki, Sveitsi ja edell(cid:132) 03 kohdassa tarkoitetut. Huom. Tuotekoodit ja alaviitteet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87, sellaisena kuin se on muutettuna


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 191/98, annettu 20 päivänä tammikuuta 1998, lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/89-1997/98 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Germany
Spain
abandoned land
grubbing premium
vineyard
viticulture

formats: html pdf print

text: 27. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 20/15 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 191/98, annettu 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) viinivuosiksi 1988/89–1997/98 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttami- sesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 43 artiklan, 1 artikla ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), Muutetaan asetus (ETY) N:o 1442/88 seuraavasti: ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 25 000 hehtaarin rajaa, josta s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 1442/88 (4) 1 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa, ei kahden viimeisen viinivuoden osalta saavuteta sen vuoksi, ett(cid:132) jotkut j(cid:132)senvaltiot ovat lakanneet soveltamasta j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) ja jotkut ovat soveltaneet sit(cid:132) vain hyvin rajoitetusti, liian v(cid:132)h(cid:132)iseksi, Saksalle my(cid:148)nnetty hehtaarim(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (50 hehtaaria) on osoit- tautunut jotta kyett(cid:132)isiin toteuttamaan jako, jossa otetaan huomioon erilaisten viininviljely- alueiden tarpeet; n(cid:132)in ollen on aiheellista nostaa t(cid:132)t(cid:132) hehtaarim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)n tavoitteiden saavuttamiseksi, ja jotka voivat saada palkkiota lopullisesta koska aloja, j(cid:132)rjes- luopumisesta vuodelta 1997/1998, on muutettu, telm(cid:132)(cid:132) ei voida panna t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n palkkion my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskevien hakemusten j(cid:132)tt(cid:132)miselle ja raivaamisen aloitta- miselle sek(cid:132) maatalouden ohjaus- ja tukirahaston osallistu- mista koskevien pyynt(cid:148)jen j(cid:132)tt(cid:132)miselle; sen vuoksi vahvis- tettuja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikoja on tarpeen pident(cid:132)(cid:132), 1) 1 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa korvataan Saksalle my(cid:148)nnetty luku ”50” luvulla ”1 000” luvulla ja korvataan Espanjan osalta luku ”13 000” ”12 050”. 2) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 4 artiklaan kohta seuraavasti: Vuoden 1997/1998 osalta, 1 ja 2 kohdasta poike- ”6. ten: — 1 kohdassa tarkoitettu viimeinen p(cid:132)iv(cid:132) palkkion my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskevien hakemusten j(cid:132)tt(cid:132)miselle on 30 p(cid:132)iv(cid:132) huhtikuuta 1998, — 2 kohdassa tarkoitettu viimeinen p(cid:132)iv(cid:132) viljelysten raivaamiselle on 31 p(cid:132)iv(cid:132) toukokuuta 1998. ”. 3) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 15 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Vuoden 1997/1998 osalta, ensimm(cid:132)isest(cid:132) alakohdasta poiketen, hakemukset on j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. ”. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Neuvoston puolesta J. CUNNINGHAM Puheenjohtaja (1) EYVL C 312, 14. 10. 1997, s. 20 (2) Lausunto annettu 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 (ei viel(cid:132) jul- (3) Lausunto annettu 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 (ei viel(cid:132) julkais- kaistu virallisessa lehdess(cid:132)). tu virallisessa lehdess(cid:132)). (4) EYVL L 132, 28. 5. 1988, s. 3, asetus sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 534/97 (EYVL L 83, 25. 3. 1997, s. 2)


title: 98/102/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου της 20ής Ιανουαρίου 1998 σχετικά με τη σύναψη της συμφωνίας υπό μορφήν ανταλλαγής επιστολών σχετικά με την προσωρινή εφαρμογή του πρωτοκόλλου για τον καθορισμό των αλιευτικών δραστηριοτήτων και της χρηματοδοτικής αντιστάθμισης που προβλέπονται στη συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Ακτής Ελεφαντοστού όσον αφορά την αλιεία στα ανοικτά της Ακτής Ελεφαντοστού για την περίοδο από 1ης Ιουλίου 1997 έως 30 Ιουνίου 2000

eurovoc_concepts:
Côte d'Ivoire
agreement (EU)
catch of fish
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations

text: 31. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 25/81 II (Pq˜aneir cia tgm isw˜u tym opo˜iym dem apaite˜itai dglos˜ieusg) SULBOUKIO APOVASG TOU SULBOUKIOU tgr 20 ˜gr Iamouaq˜iou 1998 swetij ˜a le tg s ˜umaxg tgr sulvym˜iar up ˜o loqv ˜gm amtakkac ˜gr epistok ˜ym swetij ˜a le tgm pqosyqim ˜g evaqloc ˜g tou pqytoj ˜okkou cia tom jahoqisl ˜o tym akieutij ˜ym dqastgqiot ˜gtym jai tgr wqglatodotij ˜gr amtist ˜ahlisgr pou pqobk ˜epomtai stg sulvym˜ia letan ˜u tgr Euqypaiˇj ˜gr Oijomolij ˜gr Joim ˜otgtar jai tgr Dglojqat˜iar tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u ˜osom avoq ˜a tgm akie˜ia sta amoijt ˜a tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u cia tgm peq˜iodo ap ˜o 1gr Iouk˜iou 1997 ˜eyr 30 Ioum˜iou 2000 (98/102/EJ) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA˘IJGS EMYSGS, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tg sulvym˜ia letan ˜u tgr Euqypaˇij ˜gr Oijomolij ˜gr Joim ˜otg- tar jai tgr jub ˜eqmgsgr tgr Dglojqat˜iar tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u ˜osom avoq ˜a tgm akie˜ia sta amoijt ˜a tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u (1), jai id˜iyr to ˜aqhqo 13, tgm pq ˜otasg tgr Epitqop ˜gr, Ejtil ˜ymtar: ˜oti g Joim ˜otgta jai g Dglojqat˜ia tgr Ajt ˜gr Ekevamto- sto ˜u pqo ˜ebgsam se diapqaclate ˜useir cia ma jahoq˜isoum tir tqopopoi ˜gseir ˜g sulpkgq ˜yseir pou pq ˜epei ma pqaclato- poigho ˜um stgm em k ˜ocy sulvym˜ia, jat ˜a to t ˜ekor tgr peqi ˜o- dou tou pqytoj ˜okkou pou pqosaqt ˜atai s’ aut ˜gm· evaqloc ˜gr ˜oti, let ˜a ap ˜o tir diapqaclate ˜useir aut ˜er, lomocqav ˜ghgje ˜ema m ˜eo pqyt ˜ojokko stir 30 Ioum˜iou 1997· ˜oti, le to pqyt ˜ojokko aut ˜o, oi akie˜ir tgr Joim ˜otgtar diah ˜etoum akieutij ˜er dumat ˜otgter sta ˜udata pou up ˜acomtai stgm juqiaqw˜ia ˜g tg dijaiodos˜ia tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u cia tgm peq˜iodo ap ˜o 1gr Iouk˜iou 1997 ˜eyr 30 Ioum˜iou 2000· ˜oti, pqojeil ˜emou ma apoveuwhe˜i g diajop ˜g tym akieutij ˜ym dqastgqiot ˜gtym tym sjav ˜ym tgr Joim ˜otgtar, e˜imai apaqa˜i- tgto ma evaqloste˜i to em k ˜ocy pqyt ˜ojokko, to sumtol ˜o- ˜oti, cia to k ˜oco aut ˜o, ta d ˜uo l ˜eqg lomocq ˜a- teqo dumat ˜o· (1) EE L 379 tgr 31. 12. 1990, s. 3. vgsam sulvym˜ia up ˜o loqv ˜gm amtakkac ˜gr epistok ˜ym, pou pqobk ˜epei tgm pqosyqim ˜g evaqloc ˜g tou lomocqavgh˜emtor pqytoj ˜okkou ap ˜o tgm ep ˜olemg gl ˜eqa tgr gleqolgm˜iar k ˜gngr tou isw ˜uomtor pqytoj ˜okkou· ˜oti jak ˜om e˜imai ma ecjqihe˜i g sulvym˜ia aut ˜g, up ˜o tgm epiv ˜ukang oqistij ˜gr ap ˜ovasgr dum ˜alei tou ˜aqhqou 43 tgr sumh ˜gjgr· ˜oti pq ˜epei ma jahoqiste˜i g l ˜ehodor jatamol ˜gr tym akieuti- j ˜ym dumatot ˜gtym letan ˜u tym jqat ˜ym lek ˜ym le b ˜asg tgm paqadosiaj ˜g jatamol ˜g tym akieutij ˜ym dumatot ˜gtym sto pka˜isio tgr akieutij ˜gr sulvym˜iar, APOVASIFEI: ˜Aqhqo 1 G sulvym˜ia up ˜o loqv ˜gm amtakkac ˜gr epistok ˜ym swetij ˜a le tgm pqosyqim ˜g evaqloc ˜g tou pqytoj ˜okkou cia tom jaho- qisl ˜o tym akieutij ˜ym dumatot ˜gtym jai tgr wqglatodotij ˜gr amtist ˜ahlisgr pou pqobk ˜epomtai stg sulvym˜ia letan ˜u tgr Euqypaˇij ˜gr Oijomolij ˜gr Joim ˜otgtar jai tgr Dglojqat˜iar tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u ˜osom avoq ˜a tgm akie˜ia sta amoi- jt ˜a tgr Ajt ˜gr Ekevamtosto ˜u, cia tgm peq˜iodo ap ˜o 1gr Iouk˜iou 1997 ˜eyr 30 Ioum˜iou 2000, ecjq˜imetai en om ˜olator tgr Joim ˜otgtar. To je˜ilemo tgr sulvym˜iar, episum ˜aptetai stgm paqo ˜usa ap ˜ovasg. ˜Aqhqo 2 Oi akieutij ˜er dumat ˜otgter pou jahoq˜ifomtai sto pqyt ˜o- jokko jatam ˜elomtai letan ˜u tym jqat ˜ym lek ˜ym le tgm aj ˜okouhg l ˜ehodo: L 25/82 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 31. 1. 98 a) bemhopekacij ˜g akie˜ia: Ispam˜ia: 3 lgwam ˜otqater-xuce˜ia· b) akie˜ia t ˜omou: Cakk˜ia: 25 sj ˜avg Ispam˜ia: 30 sj ˜avg Poqtocak˜ia: 5 sj ˜avg. ˜Aqhqo 3 O Pq ˜oedqor tou Sulbouk˜iou enousiodote˜itai ma oq˜isei ta pq ˜osypa pou e˜imai aql ˜odia ma upocq ˜axoum tg sulvym˜ia epistok ˜ym, desle ˜uomtar tgm up ˜o loqv ˜gm amtakkac ˜gr Joim ˜otgta. Bqun ˜ekker, 20 Iamouaq˜iou 1998. E ˜am oi ait ˜gseir adei ˜ym aut ˜ym tym jqat ˜ym lek ˜ym dem enam- tk ˜gsoum tir akieutij ˜er dumat ˜otgter pou jahoq˜ifomtai sto pqyt ˜ojokko, g Epitqop ˜g lpoqe˜i ma k ˜abei up ˜oxg tir ait ˜g- seir adei ˜ym opoioud ˜gpote ˜akkou jq ˜atour l ˜ekour. Cia to Sulbo˜ukio O Pq˜oedqor J. CUNNINGHAM


title: REGOLAMENTO (CE) N. 136/98 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1998 che stabilisce i prezzi rappresentativi ed i dazi addizionali all'importazione nel settore della carne di pollame e delle uova nonché per l'ovoalbumina e che modifica il regolamento (CE) n. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
meat product
poultrymeat
representative price

text: L 15/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 1. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 136/98 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1998 che stabilisce i prezzi rappresentativi ed i dazi addizionali all’importazione nel settore della carne di pollame e delle uova nonché per l’ovoalbumina e che modifica il regolamento (CE) n. 1484/95 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2771/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle uova (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1516/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 5, paragrafo 4, visto il regolamento (CEE) n. 2777/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del pollame (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95 della Commissione (4), in particolare l’articolo 5, paragrafo 4, visto il regolamento (CEE) n. 2783/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, che instaura un regime comune di scambi per l’ovoalbumina e la lattoalbumina (5), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95 della Commissione, in particolare l’articolo 3, paragrafo 4, considerando che il regolamento (CE) n. 1484/95 della Commissione (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2442/97 (7), ha stabilito le modalità d’applicazione del regime relativo all’applicazione dei dazi addizionali all’importazione e ha fissato i dazi addizionali all’importa- zione nei settori delle uova e pollame, nonché per l’ovoalbumina; considerando che il controllo regolare dei dati sui quali è basata la determinazione dei prezzi rappresentativi per i prodotti dei settori delle uova e del pollame nonché per l’ovoalbumina evidenzia la necessità di modificare i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali per le importa- zioni di alcuni prodotti, tenendo conto delle variazioni dei prezzi secondo l’origine; che occorre quindi pubbli- care i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali corrispon- denti; considerando che è necessario applicare tale modifica al più presto, vista la situazione del mercato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il pollame e le uova, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato I del regolamento (CE) n. 1484/95 modificato, è sostituito dall’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 21 gennaio 1998. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 20 gennaio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 49. (2) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 99. (3) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 77. (4) GU L 305 del 19. 12. 1995, pag. 49. (5) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 104. (6) GU L 145 del 29. 6. 1995, pag. 47. (7) GU L 339 del 10. 12. 1997, pag. 14. 21. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 15/11 ALLEGATO «ALLEGATO I Codice NC Designazione delle merci 0207 14 10 Pezzi disossati di galli o di galline, congelati 0207 27 10 Pezzi disossati di tacchini, o di tacchine, congelati 1602 32 11 Preparazioni non cotte di galli o di galline 1602 39 21 Preparazioni non cotte altre che di tacchino, di galli o di galline (1) Origine delle importazioni: 01 Cina 02 Brasile 03 Tailandia 04 Cile 05 Argentina» Prezzo rappresen- tativo ECU/100 kg Dazio addi- zionale ECU/100 kg Origine (1) 216,6 224,2 203,5 259,2 239,6 166,1 221,6 245,5 217,9 221,6 25 23 29 12 18 46 20 12 21 20 01 02 03 04 05 04 01 02 03 01


title: Verordnung (EG) Nr. 238/98 des Rates vom 20. Januar 1998 über den Abschluß des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Côte d'Ivoire über die Fischerei vor der Küste von Côte d'Ivoire für die Zeit vom 1. Juli 1997 bis 30. Juni 2000

eurovoc_concepts:
Côte d'Ivoire
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing area
fishing regulations

text: 31. 1. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 25/1 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 238/98 DES RATES vom 20. Januar 1998 (cid:129)ber den Abschluß des Protokolls zur Festlegung der Fangm(cid:148)glichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik C(cid:147)te d’Ivoire (cid:129)ber die Fischerei vor der K(cid:129)ste von C(cid:147)te d’Ivoire f(cid:129)r die Zeit vom 1. Juli 1997 bis 30. Juni 2000 DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 43 in Verbindung mit Artikel 228 Absatz 2 Satz 1 und Absatz 3 Unterab- satz 1, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments (1), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: In (cid:154)bereinstimmung mit dem Abkommen zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik C(cid:147)te d’Ivoire (cid:129)ber die Fischerei vor der K(cid:129)ste von C(cid:147)te d’Ivoire (2) haben die beiden Vertragsparteien Verhand- lungen gef(cid:129)hrt, um die am Ende des Anwendungszeit- raums des Protokolls zum Abkommen vorzunehmenden (cid:142)nderungen oder Erg(cid:132)nzungen des Abkommens festzu- legen. Im Anschluß an diese Verhandlungen wurde am 30. Juni 1997 ein neues Protokoll zur Festlegung der Fangm(cid:148)g- lichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem genannten Abkommen f(cid:129)r die Zeit vom 1. Juli 1997 bis 30. Juni 2000 paraphiert. Es liegt im Interesse der Gemeinschaft, dieses Protokoll zu genehmigen. Der Schl(cid:129)ssel zur Aufteilung der Fangm(cid:148)glichkeiten auf die Mitgliedstaaten ist anhand der herk(cid:148)mmlichen Aufteilung der Fangm(cid:148)glichkeiten im Rahmen des Fischereiabkommens festzulegen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik C(cid:147)te d’Ivoire (cid:129)ber die Fischerei vor der K(cid:129)ste von C(cid:147)te d’Ivoire f(cid:129)r die Zeit vom 1. Juli 1997 bis 30. Juni 2000 wird im Namen der Gemeinschaft geneh- migt. Der Wortlaut des Protokolls ist dieser Verordnung beige- f(cid:129)gt (3). Artikel 2 Die im Protokoll festgelegten Fangm(cid:148)glichkeiten werden nach folgendem Schl(cid:129)ssel auf die Mitgliedstaaten aufge- teilt: a) Grundfischfang: Spanien: 3 Frosttrawler; b) Thunfischfang: Frankreich: 25 Schiffe, Spanien: 30 Schiffe, Portugal: 5 Schiffe. Sch(cid:148)pfen die Lizenzantr(cid:132)ge dieser Mitgliedstaaten die im Protokoll festgelegten Fangm(cid:148)glichkeiten nicht aus, so kann die Kommission Lizenzantr(cid:132)ge anderer Mitglied- staaten ber(cid:129)cksichtigen. Artikel 3 Der Pr(cid:132)sident des Rates wird erm(cid:132)chtigt, die Personen zu bestellen, die befugt sind, das Protokoll rechtsverbindlich f(cid:129)r die Gemeinschaft zu unterzeichnen. Artikel 1 Artikel 4 Das Protokoll zur Festlegung der Fangm(cid:148)glichkeiten und finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen des Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. (1) ABl. C 371 vom 8. 12. 1997. (2) ABl. L 379 vom 31. 12. 1990, S. 3. (3) Siehe Seite 81 dieses Amtsblatts. L 25/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 31. 1. 98 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 20. Januar 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. CUNNINGHAM


title: Regulamento (CE) nº 192/98 do Conselho de 20 de Janeiro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 3072/95 que estabelece a organização comum de mercado do arroz e o Regulamento (CEE) nº 2358/71 que estabelece a organização comum de mercado no sector das sementes

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
common organisation of markets
market intervention
rice
seed

text: L 20/16 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 1. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 192/98 DO CONSELHO de 20 de Janeiro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 3072/95 que estabelece a organiza(cid:135)˜ao comum de mercado do arroz e o Regulamento (CEE) nº 2358/71 que estabelece a organiza(cid:135)˜ao comum de mercado no sector das sementes O CONSELHO DA UNI (cid:5)AO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43º Tendo em conta a proposta da Comiss˜ao (1), Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (2), Tendo em conta o parecer do Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico e Social (3), Considerando que (cid:130) conveniente tornar extensivo o regime do pagamento compensat(cid:155)rio institu(cid:146)do pelo artigo 6º do Regulamento (CE) nº 3072/95 (4) aos produ- tores de arroz com casca (arroz «paddy») destinado a sementeira; que, com efeito, a diminui(cid:135)˜ao dos pre(cid:135)os resultante da redu(cid:135)˜ao dos pre(cid:135)os de interven(cid:135)˜ao previsto no artigo 3º do referido regulamento se reflecte nos pre(cid:135)os do arroz destinado a sementeira; que, na falta de compensa(cid:135)˜ao apropriada, isso pode resultar numa menor utiliza(cid:135)˜ao de sementes certificadas e numa diminui(cid:135)˜ao de qualidade do arroz; Considerando que (cid:130) conveniente incluir o arroz destinado a sementeira nos produtos abrangidos pelo Regulamento (CE) nº 3072/95, mas apenas o t(cid:146)tulo de benefici ´ario do regime do pagamento compensat(cid:155)rio; que, com efeito, h ´a que recordar que este produto beneficia de uma ajuda (cid:133) produ(cid:135)˜ao de sementes no quadro das disposi(cid:135)˜oes do Regulamento (CEE) nº 2358/71 (5); Considerando que o artigo 3º do Regulamento (CE) nº 3072/95 fixou o mesmo pre(cid:135)o de interven(cid:135)˜ao do arroz «paddy» para a campanha de 1999/2000 e para as campanhas seguintes; que (cid:130) aconselh ´avel estabelecer para- lelamente que os montantes do pagamento compensat(cid:155)rio fixados no nº 1 do artigo 6º do citado regulamento sejam id(cid:136)nticos para a campanha de 1999/2000 e para as campanhas seguintes; Considerando que, em aplica(cid:135)˜ao do nº 4 do artigo 6º do Regulamento (CE) nº 3072/95, o regime do pagamento (1) JO C 312 de 14. 10. 1997, p. 18. (2) Parecer emitido em 14 de Janeiro de 1998 (ainda n˜ao publica- (3) Parecer emitido em 10 de Dezembro de 1997 (ainda n˜ao pu- do no Jornal Oficial) blicado no Jornal Oficial). (4) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. Regulamento alterado pelo Regulamento (CE) nº 613/97 (JO L 94 de 9. 4. 1997, p. 1). (5) JO L 246 de 5. 11. 1971, p. 1. Regulamento com a ´ultima re- dac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 3290/94 (JO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105). compensat(cid:155)rio (cid:130) aplicado com base numa superf(cid:146)cie fixada por Estado-membro produtor; que, nestas circuns- t(cid:131)ncias, (cid:130) conveniente prever que a redu(cid:135)˜ao a aplicar em caso de ultrapassagem dessa superf(cid:146)cie seja definida pelo Estado-membro em quest˜ao; Considerando que o nº 5 do artigo 6º do Regulamento (CE) nº 3072/95 estabelece que os Estados-membros devem comunicar determinados dados baseados nas decla- ra(cid:135)˜oes dos produtores e das f ´abricas de descasque; que (cid:130) necess ´ario alterar essa disposi(cid:135)˜ao de modo a eliminar qualquer refer(cid:136)ncia (cid:133) superf(cid:146)cie de base nacional; Considerando que, do ponto de vista econ(cid:155)mico, se afigura justificado subordinar a concess˜ao da restitui(cid:135)˜ao (cid:133) exporta(cid:135)˜ao (cid:133) prova de que o produto foi inteiramente obtido na Comunidade, na acep(cid:135)˜ao do Regulamento (CEE) nº 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, que estabelece o C(cid:155)digo Aduaneiro Comunit ´ario (6); que essa obriga(cid:135)˜ao n˜ao (cid:130) aplic ´avel no caso das reexporta- (cid:135)˜oes; Considerando que, na sequ(cid:136)ncia da extens˜ao do regime do pagamento compensat(cid:155)rio ao arroz destinado a semen- teira e para garantir o equil(cid:146)brio do mercado das sementes de arroz, e, nomeadamente, para manter possibilidades de escoamento correspondentes (cid:133) superf(cid:146)cie de base fixada no artigo 6º do Regulamento (CE) nº 3072/95, se afigura justificado instituir um mecanismo de estabiliza(cid:135)˜ao da produ(cid:135)˜ao de semente de arroz; que (cid:130) conveniente estabe- lecer que a extens˜ao do regime do pagamento compensa- t(cid:155)rio e a institui(cid:135)˜ao do mecanismo de estabiliza(cid:135)˜ao entrem em aplica(cid:135)˜ao no in(cid:146)cio da campanha de comercia- liza(cid:135)˜ao de 1998/1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O Regulamento (CE) nº 3072/95 (cid:130) alterado do seguinte modo: 1. No artigo 1º a) O nº 1 passa a ter a seguinte redac(cid:135)˜ao: (6) JO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. Regulamento com a ´ultima re- dac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 82/97 (JO L 17 de 21. 1. 1997, p. 1). 27. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 20/17 «1. A organiza(cid:135)˜ao comum de mercado do arroz compreende um regime de pre(cid:135)os e um regime de com(cid:130)rcio e abrange os seguintes produtos: ii) A express˜ao «Para cada superf(cid:146)cie base», que figura no in(cid:146)cio do ´ultimo par ´agrafo, (cid:130) supri- mida. C(cid:155)digo NC Designa(cid:135) ˜ao das mercadorias 3. No artigo 13º a) 1006 10 1006 20 1006 30 Arroz com casca (arroz “paddy”) Arroz descascado (arroz cargo ou castanho) Arroz semibranqueado ou bran- queado, mesmo ou glaceado; polido b) 1006 40 00 Trincas de arroz; c) 1102 30 00 1103 14 00 1103 29 50 1104 19 91 1108 19 10 Farinha de arroz Grumos e s(cid:136)molas de arroz “Pellets” de arroz Flocos de arroz Amido de arroz. »; b) (cid:144) aditado o nº 3 com a seguinte redac(cid:135)˜ao: «3. O presente regulamento s(cid:155) (cid:130) aplic ´avel ao arroz com casca (arroz «paddy») destinado a semen- teira do c(cid:155)digo NC 1006 10 10 para efeitos do regime de pagamento compensat(cid:155)rio previsto no artigo 6º»; 2. No artigo 6º a) No nº 3, o t(cid:146)tulo da quarta coluna do quadro passa a ser «1999/2000 e seguintes»; b) No nº 5: i) O pen ´ultimo par ´agrafo passa a ter a seguinte redac(cid:135)˜ao: «Em caso de aplica(cid:135)˜ao do par ´agrafo anterior, o Estado-membro em quest˜ao estabelecer ´a a redu- (cid:135)˜ao a aplicar ao pagamento compensat(cid:155)rio antes de uma data fixada de acordo com o processo previsto no artigo 22º do presente regulamento e (cid:133) comunic ´a-lo- ´a previamente, de Comiss˜ao. »; imediato, a) O primeiro par ´agrafo, primeiro travess˜ao, do nº 12 passa a ter a seguinte redac(cid:135)˜ao: «— foram inteiramente obtidos na Comunidade, na acep(cid:135)˜ao do artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 2913/92, salvo em caso de aplica(cid:135)˜ao do nº 13,»; b) O primeiro par ´agrafo do nº 13 passa a ter a seguinte redac(cid:135)˜ao: «N˜ao ser ´a concedida qualquer restitui(cid:135)˜ao aquando da exporta(cid:135)˜ao de arroz importado de pa(cid:146)ses terceiros e reexportado para pa(cid:146)ses terceiros, excepto se o exportador apresentar prova: — da identidade entre o produto a exportar e o produto importado previamente, — da cobran(cid:135)a de todos os direitos de importa(cid:135)˜ao aquando da coloca(cid:135)˜ao em livre pr ´atica do produto. ». Artigo 2º No artigo 3º do Regulamento (CEE) nº 2358/71, (cid:130) inse- rido o seguinte par ´agrafo: «4 A. A quantidade m ´axima de sementes de arroz que beneficia da ajuda na Comunidade (cid:130) fixada nos termos do nº 5 e ser ´a repartida pelos Estados-membros produtores. ». Artigo 3º O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publica(cid:135)˜ao no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Todavia, o nº 1 do artigo 1º (cid:130) aplic ´avel a partir de 1 de Setembro de 1998 e o artigo 2º (cid:130) aplic ´avel a partir de 1 de Julho de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 1998. Pelo Conselho O Presidente J. CUNNINGHAM


title: 98/97/EY: Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä tammikuuta 1998, Euroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan hallituksen välisessä Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 6 päivän syyskuuta 1997 ja 5 päivän syyskuuta 2000 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

eurovoc_concepts:
Cape Verde
authorised catch
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing area
fishing regulations

text: L 21/16 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 1. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, Euroopan talousyhteis(cid:148)n ja Kap Verden tasavallan hallituksen v(cid:132)lisess(cid:132) Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyss(cid:132) sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 6 p(cid:132)iv(cid:132)n syyskuuta 1997 ja 5 p(cid:132)iv(cid:132)n syyskuuta 2000 v(cid:132)liseksi ajaksi koskevan p(cid:148)yt(cid:132)kirjan v(cid:132)liaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisest(cid:132) kirjeen- vaihtona (98/97/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon Euroopan talousyhteis(cid:148)n ja Kap Verden tasavallan v(cid:132)lill(cid:132) Kap Verden rannikon edustalla harjoitet- tavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen (1), ja erityisesti sen 13 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) yhteis(cid:148) ja Kap Verden tasavalta ovat neuvotelleet edell(cid:132) mainittuun sopimukseen teht(cid:132)vist(cid:132) muutoksista ja lis(cid:132)yk- sist(cid:132) sen liitteen(cid:132) olevan p(cid:148)yt(cid:132)kirjan soveltamisajan p(cid:132)(cid:132)t- tyess(cid:132), neuvottelujen tuloksena uusi p(cid:148)yt(cid:132)kirja parafoitiin 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997, p(cid:148)yt(cid:132)kirjan my(cid:148)t(cid:132) yhteis(cid:148)n kalastajat s(cid:132)ilytt(cid:132)v(cid:132)t kalastus- mahdollisuutensa Kap Verden tasavallan yksinomaiseen vesill(cid:132) 6 valtapiiriin tai p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) syyskuuta 1997 5 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n syyskuuta 2000, laink(cid:132)ytt(cid:148)valtaan kuuluvilla ja p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun voimassa olevan p(cid:148)yt(cid:132)kirjan voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyy, ja kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132), jollei perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesta lopullisesta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) muuta johdu, ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)n puolesta Euroopan yhteis(cid:148)n ja Kap Verden tasavallan hallituksen v(cid:132)lisess(cid:132) Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyss(cid:132) sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 6 p(cid:132)iv(cid:132)n syys- kuuta 1997 ja 5 p(cid:132)iv(cid:132)n syyskuuta 2000 v(cid:132)liseksi ajaksi koskevan p(cid:148)yt(cid:132)kirjan v(cid:132)liaikaista soveltamista koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus. Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteen(cid:132). 2 artikla yhteis(cid:148)n kalastusalusten toiminnan keskeytymisen est(cid:132)mi- seksi on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) hyv(cid:132)ksy(cid:132) uusi p(cid:148)yt(cid:132)kirja mahdolli- simman nopeasti; t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) osapuolet ovat parafoineet kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jonka mukaan para- seuraavasta foitua p(cid:148)yt(cid:132)kirjaa sovelletaan v(cid:132)liaikaisesti P(cid:148)yt(cid:132)kirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet tuvat j(cid:132)senvaltioiden kesken seuraavalla tavalla: jakau- — nuottaa k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t tonnikalan pakastusalukset: (1) EYVL L 212, 9. 8. 1990, s. 1 Ranska: 19 alusta Espanja: 18 alusta 28. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 21/17 — vapapyydyksi(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t tonnikala-alukset: Ranska: 8 alusta Espanja: 2 alusta — pintasiima-alukset: Espanja: 18 alusta Portugali: 8 alusta — pohjasiima-alukset: Portugali: 3 alusta Jos n(cid:132)iden valtioiden lisenssihakemukset eiv(cid:132)t kata p(cid:148)yt(cid:132)- kirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaisuu- dessan, komissio voi ottaa huomioon mink(cid:132) tahansa muun j(cid:132)senvaltion lisenssihakemukset. 3 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimet(cid:132) ne henki- l(cid:148)t, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteis(cid:148)(cid:132) sito- vasti. Tehty Brysseliss(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Neuvoston puolesta J. CUNNINGHAM Puheenjohtaja


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 91/98 του Ernesto CACCAVALE προς την Επ τροπή. Κατάχρηση δεσπόζουσας θέσεως εκ μέρους του Ιταλικού Ιδρύματος Ραδιοφωνίας (RAI) στον τομέα των ραδιοφωνικών εκπομπών

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
consumer information
dissemination of information
dominant position
invitation to tender
mass media
public awareness campaign
restriction on competition

formats: html print