title: Komission kertomus neuvostolle maanteitse Itävallan kautta kulkevasta tavaraliikenteestä

eurovoc_concepts:
Austria
carriage of goods
road transport
transit
transport policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 01. 1998 KOM(98) 6 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE maanteitse Itävallan kautta kulkevasta tavaraliikenteestä KERTOMUS NEUVOSTOLLE maanteitse Itävallan kautta kulkevasta tavaraliikenteestä 1. JOHDANTO 1. 1 Kertomuksen perusta Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisasiakirjan pöytäkirja N:o 91 koskee Itävallan maantie- ja rautatieliikennettä sekä yhdistettyjä kuljetuksia. Pöytäkirjan 10-15 artiklassa sallitaan Itävallassa järjestelmä, jolla rajoitetaan Itävallan kautta kulkevien raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen eräitä päästöjä. Tämä järjestelmä on voimassa enintään 31 päivään joulukuuta 2003 asti. Ekopistejärjestelmää on kuitenkin tarkistettava uudelleen kahdesti. Pöytäkirjan 11 artiklan 4 kohdassa vaaditaan, että "komissio tekee 1 päivään tammikuuta 2001 mennessä Euroopan ympäristötoimiston avulla tieteellisen tutkimuksen siitä, missä määrin saasteiden vähentämistä koskeva tavoite [NOx-päästöjen vähentäminen 60 prosentilla] on saavutettu". Jos komissio päätyy siihen, että tämä tavoite on saavutettu kestävällä tavalla, ekopistejärjestelmää ei sovelleta enää 1 päivän tammikuuta 2001 jälkeen. Lisäksi pöytäkirjan 11 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että "neuvosto tarkastelee uudelleen komission kertomuksen pohjalta ennen 1 päivää tammikuuta 1998 tavaraliikennettä maanteitse Itävallan kautta koskevien määräysten toimintaa". Lisäksi "jollei neuvosto, joka päättää asiasta yksimielisesti komission ehdotuksesta ja kuultuaan Euroopan parlamenttia, toisin päätä, siirtymäaikaa jatketaan 1 päivään tammikuuta 2001 asti". Komissio on laatinut pöytäkirjan 11 artiklan 3 kohdan velvoitteiden mukaisesti tämän kertomuksen maanteitse Itävallan kautta kulkevasta tavaraliikenteestä. Kertomus kattaa ekopistejärjestelmän toiminnan sen suunnittelemisesta lähtien. 1. 2 Asian tausta Ekopistejärjestelmän Itävallan maantieteellinen sijainti sekä ympäristöön ja maisemaan liittyvät näkökohdat sekä maantiekuljetusten historiallinen kehitys Länsi-Euroopassa. yksinkertaisesti käyttöönoton syynä oli Itävallan sijainti Italian ja Saksan välissä sekä myös erään Itä-Eurooppaan johtavan pääväylän varrella on sellainen, että kauttakulkuliikennettä harjoitetaan mielellään sekä pohjois-etelä- että itä-länsi-suunnassa. 1 EYVL N:o C 241, 29. 8. 1994, s. 361 Lisäksi Itävallan alppialueet ovat sellaisia, että liikenne suuntautuu pohjois-etelä- suunnassa alppilaaksojen kautta, ja herkkä ympäristö on myös erityisen altis liikenteestä aiheutuvan pilaantumisen ja melun kielteisille vaikutuksille. Tavaroiden maantiekuljetusten pitkään jatkuneen lisääntymisen ongelmaa pahentaa Itävallassa se, että Sveitsissä kuorma-autoille on asetettu alhaisia painorajoituksia, minkä seurauksena paljon lisäliikennettä ohjautuu Itävaltaan. tilaa koskeva huolestuneisuus ryhtyä Ympäristön toimenpiteisiin kauttakulkuliikenteen aiheuttaman ympäristön tilan huononemisen lopettamiseksi. Itävallassa haluun johti Euroopan talousyhteisö ja Itävallan tasavalta allekirjoittivat 2 päivänä toukokuuta 1992 maanteitse ja rautateitse tapahtuvia tavarakuljetuksia koskevan sopimuksen2. Sopimuksen 15 artiklassa todetaan, että "osapuolet sopivat Itävallan alueen läpi kulkevien raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen aiheuttamien päästöjen ja melun vähentämisestä. Vähentämiseen pyritään pienentämällä NOx-päästöjä"3. Lisäksi siinä joiden bruttopaino on 7,5 tonnia, jotka on rekisteröity yhden osapuolen alueella [eli joko 12 läpi, NOx- maan yhteisössä kokonaispäästöjä on vuodesta 1992 alkaen vähennettävä 60 prosentilla kahdentoista vuoden aikana vuoden 2003 loppuun mennessä". todetaan, että "sellaisten raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen, jotka kulkevat Itävallassa] Itävallan tai ja Näin ollen NOx-päästöille laskettiin kokonaisenimmäismäärä vuodelle 1991, ja sitä vähennetään lineaarisesti kaikkiaan 60 prosentilla vuoden 2003 loppuun asti. Jotta tekniikan edistyminen päästöiltään puhtaampien moottorien kehittämisessä ei veisi ekopistejärjestelmältä tehoa, sopimuksen 15 artiklan 5 kohdan 2 alakohdassa vahvistetaan myös matkojen määrän yläraja 108 prosenttiin vuonna 1991 tehtyjen matkojen määrästä (1617 600 matkaa). Jos tämä raja ylittyy, seuraavalle vuodelle käytettävissä olevien ekopisteiden määrää pienennetään sovitun kaavan mukaisesti. Ekopisteiden jakamisesta jäsenvaltioille säädettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3637/924. Tässä asetuksessa määriteltiin kullekin maalle jokaisen vuoden ekopisteiden osuus ja lisäksi siinä perustettiin "yhteisön varasto", jolloin jokainen jäsenvaltio jättää 3,34 prosenttia kansallisesta ekopisteosuudestaan varastoon, josta voidaan ottaa täydennystä. 2 Julkaistu neuvoston päätöksenä 92/577/ETY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1992. EY VL N:o L373, 21. 12. 1992, s. 4 3 NOx on yhteisnimitys kaikille typen oksideille. 4 EYVLN:oL373, 21. 12. 1992, s. 1. 2- Vuonna 1993 liittymistä käsittelevien alustavien kokousten aikana Itävalta vahvisti toivovansa ekopistejärjestelmän jatkuvan maan Euroopan unioniin liittymisen jälkeen. Siksi ekopistejärjestelmää muutettiin 1 päivänä tammikuuta 1995 määrällisesti käsittämään ensimmäisen kerran Ruotsin ja Suomen, ja siinä otetaan huomioon Itävallan muuttunut asema jäsenvaltiona ja erityisesti sen velvoitteet antaa panoksensa ekopisteiden yhteisön varastoon ja mahdollisuus hyötyä siitä. Ekopistejärjestelmän jatkuminen Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä Euroopan unionin jäsenvaltioiksi virallistettiin liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 9, samalla kun pöytäkirjan N:o 9 11 artiklan 6 kohdan perusteella neuvoston asetus (ETY) N:o 3637/92 korvattiin komission asetuksella (EY) N:o 3298/945, jossa säädetään yksityiskohtaisista toimenpiteistä viidentoista jäsenvaltion ekopistejärjestelmää varten. Itävallan liittymisen jälkeen asetusta 3298/94 on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 1524/966. Tässä asetuksessa säädetään telematiikkaan perustuvan elektronisen laajasti paperijärjestelmän. Järjestelmä perustuu liittymisasiakirjan (pöytäkirjan N:o 9) 14 artiklaan, jossa sanotaan: ekopistejärjestelmän käyttöönotosta, korvaisi joka "1. Itävallan ja muiden jäsenvaltioiden välisillä rajoilla ei ole tarkastuksia. Poiketen kuitenkin siitä, mitä asetuksessa (ETY) N:o 4060/89 ja (ETY) N:o 3912/92 säädetään, ja sen estämättä, mitä liittymisasiakirjan 153 artiklassa määrätään, 31 päivään joulukuuta 1996 asti voidaan kuitenkin säilyttää ketään syrjimättä tehtävät fyysiset tarkastukset, joissa edellytetään ajoneuvojen pysähtymistä ainoastaan 11 artiklan tarkastamiseksi. Kyseiset määräysten mukaisesti annettujen ekopisteiden tarkastukset eivät kuitenkaan saa tarpeettomasti hidastaa liikenteen tavanomaista sujumista. 2. Tarvittaessa 31 päivän joulukuuta 1996 jälkeen sovellettavista elektronisista täytäntöönpanoa koskevista menetelmistä valvontamenetelmistä päätetään [ekopistejärjestelmän hallintokomitean määräysten] mukaisesti. " ja 11 artiklan 5 EYVL N:o L 341, 30. 12. 1994, s. 20. 6EYVLN:oL 190, 31. 7. 1996, s. 13. 3 1. 3 Järjestelmän toiminta 1. tammikuuta 1993 jälkeen Ensinnäkin on todettava, että ekopistejärjestelmä koskee vain yli 7,5 tonnin painoisia tavarankuljetusajoneuvoja, jotka on rekisteröity yhteisössä ja jotka tekevät kauttakulkumatkoja Itävallan läpi. 7 Näin ollen seuraavat ajoneuvot on vapautettu ekopisteiden käyttöpakosta: - kaikki ajoneuvot, joiden kokonaispaino on enintään 7,5 tonnia; - kaikki matkustajaliikenteeseen tarkoitetut ajoneuvot; - kaikki ajoneuvot, jotka tekevät kahdenvälisiä matkoja Itävaltaan tai Itävallasta; - kaikki paikallisesti Itävallassa liikkuvat ajoneuvot; - kaikki ajoneuvot, jotka käyttävät CEMT-lupia Itävallan kautta kulkemiseen; Lisäksi on rajoitettu määrä yli 7,5 tonnin tavarankuljetusajoneuvoluokkia, jotka on vapautettu ekopisteiden maksamisesta. Niistä on asetuksen 3298/94 liitteessä C joka on yhdenmukainen CEMT-lupavaatimuksista vapautettujen luettelo, kuljetustyyppien luettelon kanssa. Ekopistejärjestelmä tietystä määrästä toimii siten, että vuosittain päätetään ekopisteitä, joka vastaa perusvuonna (1991) tehtyjen matkojen määrää kerrottuna kyseisen vuoden NOx-tavoitekeskiarvolla. Tällä hetkellä ekopisteet ovat tarramerkkien muodossa mutta vuodesta 1998 käytettävissä on myös elektroninen vastine. perustuva järjestelmä Paperiin raskasta toimii tavarankuljetusajoneuvoa vaaditaan "maksamaan" tietty määrä ekopisteitä kustakin Itävallan kautta tehdystä matkasta, jolloin yksi ekopiste vastaa matkan tekevästä ajoneuvosta tulevaa 1 gramman NOx-päästöä kilowattituntia (kWh) kohti. Näin esimerkiksi ajoneuvo, jonka päästöt ovat 8 grammaa NOx/kWh, joutuu käyttämään 8 ekopistettä tehdessään yhden kauttakulkumatkan Itävallan alueen läpi. jokaista siten, että 7 Norjan ja Slovenian ajoneuvot soveltavat itsenäisesti vastaavaa ekopistejärjestelmää kahdenvälisten sopimusten perusteella Itävallan kautta kulkeville ajoneuvoille, ja suunnitteilla on, että muutkin maat ottavat järjestelmän käyttöön Itävallan kautta kulkeville ajoneuvoille ja että ETA-sopimusta muutettaisiin siten, että siihen sisältyisi ekopistejärjestelmä. Norja ja Slovenia eivät anna panostaan yhteisön ekopisteiden varastoon eivätkä hyödy siitä. 4- saadaan tyyppihyväksyntätodistuksesta Ajoneuvojen, jotka on valmistettu 1 päivänä lokakuuta 1990 tai sen jälkeen, päästötasotiedot (laaditaan ajoneuvon valmistuksen yhteydessä). Kunkin jäsenvaltion vastuulla on yleensä yhteistyössä ajoneuvojen valmistajien tai maahantuojien kanssa antaa ajoneuvolle tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittava ja ekopistevelvoite. Jos kuorma-auto on valmistettu ennen lokakuuta 1990 (eikä sen päästöistä ole olemassa tunnustettuja tyyppihyväksyntätietoja) tai jos ajoneuvolle ei jos kuljettaja ei esitä ole myönnetty vaatimustenmukaisuustodistusta vaatimustenmukaisuustodistusta rajalla), kauttakulkumatkasta on maksettava 16 ekopisteen "oletusmäärä". Jos kuorma-autoon asennetaan alkuperäistä puhtaampi vaihtomoottori, sen on mahdollista saada uusi vaatimustenmukaisuustodistus. ilmoitetaan NOx-arvo todistus, jossa (tai Ekopisteet kiinnitetään ekokorttina tunnettuun standardi lomakkeeseen, joka on korvannut aiemmat Itävallan kauttakulkuun tarvitut asiakirjat. Ekokortteja myyvät Itävallan viranomaiset (alle 0,2 ecun hintaan) ja sillä rahoitetaan paperiin perustuvan ekopistejärjestelmän toiminta. Yhteisön pistevaraston perustamisesta säädetään komission asetuksessa N:o 3298/94, joka on annettu pöytäkirjan N:o 9 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti ja jolla varmistetaan, että jäsenvaltioiden todellinen tilanne liittymisajankohtana pysyy ennallaan. Tämä tilanne seuraa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3637/92 sekä 23 päivänä joulukuuta 1992 allekirjoitetun hallinnollisen järjestelyn, jolla määrätään tarkoitetun ekopistejärjestelmän voimaantulopäivä ja kauttakulkusopimuksessa käyttöönottomenettelyt, täytäntöönpanosta. Pakollisen 3,34 prosentin ekopisteosuuden lisäksi jokainen jäsenvaltio on myös velvollinen palauttamaan yhteisvastuullisena toimenpiteenä käyttämättä jäävät ekopisteet yhteisön varastoon, josta ne voidaan yhteisvastuun osoituksena jakaa uudelleen niiden maiden auttamiseksi, joilla on liian vähän ekopisteitä. Komissio hallinnoi ekopisteiden yhteisön varastoa muodollisesti ja jakaa siitä pisteitä ekopistejärjestelmän mukaisesti. Ekopistejärjestelmän hallintokomitea perustettiin virallisesti pöytäkirjan N:o 9 16 artiklalla. hallintokomitean hyväksynnän 2. EKOPISTEJÄRJESTELMÄN TOIMINNAN ANALYSOINTI8 9 Taulukossa 1 esitetään ekopisteiden jako jäsenvaltioiden välillä sekä 3,34 prosentin yhteisön varasto, joka jää komission haltuun. (Yhteisön varaston todellinen jako vuosina 1993-1996 näkyy taulukossa 5). Taulukosta 1 käy selvästi ilmi, miten kunkin jäsenvaltion käytettävissä oleva ekopisteiden määrä vähenee vuoden 2003 loppuun saakka. Ekopisteiden jako jäsenvaltioiden välillä on määrätty suhteellisesti ja se perustuu kauttakulkumatkojen määrään vuonna 1991 (perustuu Itävallan liikenneministeriön tilastoihin). Ainoastaan käytettävissä olevien ekopisteiden kokonaismäärä (ja yhteisön varastoon määrätty 3,34 prosentin osuus) voi vaihdella. Se voi kasvaa EU:n laajentumisen yhteydessä (kuten tapahtui vuonna 1995) tai jos ETA-sopimusta muutetaan ja sisältämään ekopistejärjestelmä Liechtenstein - tulisi lisää jäsenvaltioiden järjestelmään). (jolloin kolme valtiota - Norja, Islanti läpi Itävallan taloudellinen elpyminen, Taulukossa 2 ovat kunakin vuonna tehtyjen matkojen kokonaismäärät maittain. Se tehtyjen kauttakulkumatkojen määrä kasvoi osoittaa, että huomattavasti vuonna 1995. Monet tekijät ovat saattaneet vauhdittaa kasvua - sodan loppuminen entisessä Jugoslaviassa, Itä-Euroopan markkinoiden avautuminen, EU:n jäsenvaltioiden Itävallan "Straflenverkehrsbeitragin" (tienkäyttömaksun) aleneminen Eurovignetten tasolle. On kuitenkin huomattava, että 1617 600 matkan ylärajaa (108 prosenttia vuoden 1991 määrästä) ei ole vielä ylitetty ja että sen ylittyminen aiheuttaa toisaalta automaattisesti lisävähennyksen takaa näin ollen seuraavan vuoden ekopisteiden määrään. Ekopistejärjestelmä Itävallan väestölle, että päästöjen taatun vähennyksen lisäksi kuorma-autojen kauttakulkuliikenne ei voi kasvaa loputtomiin. Kumpikin takuu on ainoa laatuaan Euroopan unionissa. 8 Ekopistejärjestelmän toiminnan analysointi koskee vain jäsenvaltioita. Näin ollen Itävallan ekopisteiden käyttö ennen Euroopan unioniin liittymistä vuonna 1995 sekä Slovenian ja Norjan käyttämät ekopisteet jätetään pois tästä luvusta. 9 Tilastoihin liittyvä huomautus. Joissakin taulukoissa ja kaavioissa Espanjan ja Portugalin tilastot ovat vääristyneitä, koska Saksan kuorma-autot luettu virheellisesti portugalilaisiksi (P) ja vastaavasti Italian kuorma-autot (I) on luettu virheellisesti espanjalaisiksi (E). Väärinluettujen ekokorttien kokonaismäärä on pieni, mutta tilastoja vääristävä vaikutus Espanjan ja Portugalin tapaisten maiden osalta, jotka tekevät suhteellisen vähän kauttakulkumatkoja, on kuitenkin riittävän suuri vääristämään kansallisia tilastoja. Tällaisissa tapauksissa vääristyneet tiedot korvataan merkitsemällä n/a (= ei tarkkoja tietoja). On kuitenkin huomattava, että EUR 12/EUR 15 -tilastot ovat edelleen oikeita. ("D" ekokorttilomakkeessa) on - 6- Taulukossa 2 on Itävallan kautta kulkevien kuorma-autojen erittely maittain. Suurin osa eli kaksi kolmannesta kaikista kauttakulkumatkoista tehdään Italiassa ja Saksassa rekisteröidyillä kuorma-autoilla. Kolmas tärkeä maa Itävallan läpi tapahtuvien kauttakulkumatkojen osalta on Itävalta itse - Itävallan kuorma-autot tekevät noin kymmenen prosenttia kauttakulkumatkojen määrästä. Taulukossa 3 on kauttakulkumatkaa kohti käytettyjen ekopistemäärien keskiarvo. Se on laskettu jakamalla käytettyjen ekopisteiden määrä tehtyjen matkojen määrällä. Taulukosta käy ilmi, että EU:n keskiarvo pienenee jatkuvasti ja on EU:n laskennallista tavoitelukua parempi - kyseinen keskiarvo takaa kauttakulkumatkojen 1991 tason. Tämä tarkoittaa, että ekopistejärjestelmän soveltaminen on tuonut odotettua suurempia vähennyksiä ajoneuvojen päästöihin. Kansallisten keskiarvojen suuntauksissa on merkittäviä eroja. Kahden jäsenvaltion (Tanskan ja Italian) keskimääräinen ekopisteiden käyttö matkaa kohti on vähentynyt yli kolmekymmentä prosenttia neljän vuoden aikana. Sitä vastoin Kreikan keskiarvo on parantunut samana ajanjaksona vain 3,3 prosenttia. Taulukon 3 luvut kuvastavat ajoneuvojen absoluuttisen suorituskyvyn lisäksi myös suhteellisia parannuksia. Joissakin jäsenvaltioiden kansallisten hallintojen ponnisteluista ekopisteosuuden jakamisen optimoimiseksi esimerkiksi siten, että ne myöntävät vain kiinteitä (pieniä) ekopistemääriä matkaa kohti ja pyrkivät näin kannustamaan kuljetusliikkeitä käyttämään parhaiten ympäristöä säästäviä ajoneuvoja. tapauksissa ne johtuvat Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittyessä Euroopan unioniin 1. 1. 1995 mukaan tuli kolme uutta kuorma-autokantaa, joiden keskimääräinen ekopisteiden tarve on alhainen. Se ei kuitenkaan näytä vaikuttaneen tilastoihin. Taulukossa 4 esitetään EU:n kuorma-autokannan jakautuminen ekopisteiden käytön suhteen. On huomattava, että Euro 1 -standardin mukaisilla kuorma-autoilla on 9 ekopisteen enimmäistarve matkaa kohti, kun taas Euro 2 -standardien mukaiset kuorma-autot käyttävät enintään 7 ekopistettä matkaa kohti. Voidaan todeta, että enimmäismäärän 16 ekopistettä matkaa kohti maksavien kuorma-autojen osuus on pienentynyt yli 51 prosentista (vuonna 1993) alle 18 prosenttiin vuonna 1996. Sitä vastoin 8 ekopistettä maksavien kuorma-autojen osuus on kasvanut alle 20 prosentista (vuonna 1993) 41 prosenttiin vuonna 1996 ja Euro 2 -standardit NOx-päästöjen osalta täyttävien kuorma-autojen määrä on kasvanut käytännöllisesti katsoen nollasta (vuonna 1993) lähes 27 prosenttiin vuonna 1996. Taulukossa 5 esitetään ekopisteiden käyttö jäsenvaltioittain. Siinä esitetään myös kunkin jäsenvaltion ekopistevarastosta saamien tai ekopistevarastoon antamien ekopisteiden kokonaismäärä. Yhdeksän viidestätoista jäsenvaltiosta on hyötynyt varaston ekopisteistä ja kuusi jäsenvaltiota (Belgia, Itävalta, Alankomaat, Irlanti, Suomi ja Portugali) ovat antaneet ekopisteitään varastoon hyötymättä siitä itse. -7 Ekopisteiden kokonaiskäytön 15 jäsenvaltion osalta voidaan taulukon 5 mukaan todeta pienentyneen 10 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1996. Tämä osoittaa kauttakulkukuorma-autojen aiheuttamien saasteiden tosiasiallista vähenemistä. 3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Ekopistejärjestelmän neljästä ensimmäisestä vuodesta tehtävä tärkein päätelmä on, että se on onnistuneesti vähentänyt Itävallan kautta kulkevien EU:n kuorma-autojen aiheuttamaa saastumista keskimääräisesti. Kuorma-autojen keskimääräiset NOx- päästöt ovat vähentyneet yli 27 prosenttia neljän vuoden aikana - parannus, joka ylittää sovitun tavoitteen. Todisteita siitä, että vähentyminen johtuisi ainoastaan ekopistejärjestelmästä, ei voida esittää, mutta vähentyminen on kuitenkin niin huomattava, että voidaan olettaa hyvin perustein ekopistejärjestelmän toimineen kannusteena. Toinen päätelmä on, että EU:n ekopisteiden varaston luominen on osoittautunut tärkeäksi työkaluksi ekopisteiden käytössä. Yhteisön 3,34 prosentin varaston lisäksi jäsenvaltiot ovat osoittaneet myös huomattavaa yhteisvastuullisuutta palauttamalla käyttämättömät ekopisteet muiden jäsenvaltioiden käyttöön. Kolmas päätelmä on, että vaikka eri maiden kuorma-autokantojen erilaiset ikärakenteet ennen ekopistejärjestelmän käyttöönottoa otettaisiinkin huomioon, jäsenvaltioiden kesken on huomattavia eroja ekopisteiden tehokkaaseen käyttöön siirtymisessä. Neljäs päätelmä on, että kauttakulkuliikenteen kokonaispäästöt ovat nyt ekopisteiden kokonaismäärä oli vähenemässä. Vuonna 1996 käytettyjen huomattavasti pienempi kuin vuonna 1995, ja koska vuonna 1997 on käytettävissä vähemmän ekopisteitä kuin vuonna 1996 käytettiin, kokonaispäästöjen väheneminen edelleen on taattu. Komission yleispäätelmä on, että ekopistejärjestelmä on oikeudenmukainen ja pätevä keino vähentää Itävallan kautta kulkevien kuorma-autojen aiheuttamaa pilaantumista. Siksi komissio katsoo, että ekopistejärjestelmän toimintaa jatketaan seuraavaan tarkasteluajankohtaan eli 1 päivään tammikuuta 2001. aiheutuvan pilaantumisen Lisäksi komissio uskoo, että ekopistejärjestelmä on tehokas menetelmä kuorma- Ekopistejärjestelmän autoista myöhemmin mahdollisesti korvaavien muiden välineiden kehittämistä on kuitenkin harkittava vakavasti, jotta mitään ekopistejärjestelmästä koituvista ympäristöeduista ei menetettäisi. Tällaista järjestelmää olisi pöytäkirjan N:o 9 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti mahdollistaa jatkaa ainoastaan 1 päivään tammikuuta 2003. vähentämiseksi. Lopuksi on huomattava, että kolmannen maan (Sveitsin) liikennepolitiikasta johtuvaa kysymystä EU:n liikenteen suuntautumisesta Itävaltaan ja sen kautta - millä on kielteisiä ympäristövaikutuksia koko Euroopalle - ei ole vielä ratkaistu. LIITE Tilastotaulukot Taulukko 1: Ekopisteiden jakautuminen 1991-2003 Taulukko 2: Itävallan läpi tehtyjen kauttakulkumatkojen määrä jäsenvaltioittain 1993-1996 Taulukko 3: Käytettyjen ekopisteiden keskimäärä matkaa kohti jäsenvaltioittain 1993-1996 Taulukko 4: Kuorma-autoa kohti käytetyt ekopisteet 1993-1996 Taulukko 5 : Käytetyt ekopisteet jäsenvaltioittain 1993-1996. No. of transit trips through Austria itävallan läpi tehtyjen kauttakulkumatkojen määrä jäsenvaltioittain 1993 1996 Table 2/Taulukko 2 1993 TRIPS 1994 435. 447 501. 820 379. 968 421. 592 63. 267 67. 419 17. 002 16. 507 26. 172 30. 567 15. 414 15. 476 1. 684 2. 566 3. 373 3. 427 4. 835 4. 050 n/a 39 n/a n/a 52 n/a MADE 1995 535. 540 493. 330 147. 974 100. 783 45. 034 38. 857 20. 207 1996 570. 775 505. 781 155. 462 105. 731 46. 839 40. 661 23624 6. 104 9. 817 6. 343 4. 161 2. 493 n/a 429 n/a 6. 504 7. 054 4. 440 3. 840 4. 494 n/a 299 n/a 983. 986 1. 095. 475 1. 280. 430 1. 315. 485 1. 440. 714 1. 482. 495 n/a = See footnote 8 in text PERCENTAGE 95/94 CHANGE 96/95 94/93 15,2% 6,7% 11,0% 17,0% 6,6% 49,5% -2,9% 172,8% 16,8% 27,1% 6,6% 2,5% 5,1% 4,9% 4,0% 4,6% 96/93 31,1% 33,1% 67,1% 175,5% 55,4% 0,4% 30,6% 16,9% 53,3% 52,4% 137,9% 6,6% 286,2% -28,1% 43,3% 31,2% -30,0% 18,2% 2,7% -7,7% 31,6% 12,1% n/a n/a 80,3% n/a n/a 33,3% 725,0% -30,3% 666,7% n/a n/a n/a n/a 11,3% 16,9% 2,7% 2,9% 33,7% I D A NL EH DK B UK S F L Fin E Irl P TOTAL: Eur 12 Eur 15 Table 3/Taulukko 3 Average number of ecopoints used per transit trip Käytettyjen ekopisteiden keskimäärä matkaa kohti jäsenvaltioittain 1993-1996 ECOPOINTS PER TRIP 1993 1994 1995 1996 13,26 11,86 12,69 11,67 10,33 10,77 10,07 9,02 9,43 8,99 12,97 12,46 11,68 10,17 15,65 15,60 15,54 15,13 13,40 12,24 10,78 8,82 13,81 12,84 12,20 10,09 15,60 15,74 14,92 12,14 11,67 9,83 13,89 12,94 11,88 10,71 10,93 10,30 n/a n/a 9,68 9,29 n/a 8,08 8,28 n/a 15,28 15,42 15,22 12,18 n/a n/a n/a n/a I D A NL Ell DK B UK S F L Fin E Irl P PERCENTAGE CHANGE 94/93 95/94 96/95 96/93 -10,6% -12,9% -12,7% -8,0% -7,7% -12,4% -32,0% -25,7% -10,7% -6,3% -12,9% -3,9% -0,3% -8,7% -7,0% 0,9% -0,4% -11,9% -5,0% -5,2% -6,8% -5,8% -8,2% -6,0% -2,6% -18,2% -17,3% -18,6% -15,8% -9,8% -16,5% -10,9% -21,6% -3,3% -34,2% -26,9% -22,2% -22,9% -26,1% n/a 0,9% n/a n/a n/a n/a -1,3% -20,0% -20,3% n/a n/a n/a I D A NL Eli DK B UK S F L Fin E Irl P TOTAL: Eur 12 Eur 15 NOTES: I D A NL Eli DK B UK S F L Fin E Irl P EU Average 13,08 11,92 10,81 9,47 EU Average -8,9% -9,3% -12,4% -27,6% EU target 13,35 12,08 10,89 9,88 •/. Better than target 2,0% 1,3% 0,7% 4 , 1% NOTES: n/a = See footnote 8 in text // Table 4/Taulukko 4 Ecopoints used per truck/Juorma-autoa kohti käytetyt ekopisteet 1993 -1996 NUMBER OF TRIPS MADE 1993 1994 1995 Ecopoints used < =5 6 628 443 1996 2313 1280 2346 875 6718 47971 7 8 9 10 11 12 13 14 15 1521 16540 128680 345704 189440 354347 578304 614316 79403 121422 140771 111274 46208 14020 21596 16607 10093 66668 25477 50234 12201 12157 7164 71968 67913 38399 24781 20653 11117 47355 40678 23305 7772 8101 7100 4707 16 506099 422585 413798 259618 total trips 983986 1095475 1440714 1482495 Ecopoints used < =5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Proportion of trips 1993 0 , 1% 0,0% 0,2% 19,3% 8,1% 4,7% 1,0% 6,8% 2,6% 5,1% 0,8% 1994 0,1% 0,1% 1,5% 32,3% 11,1% 1,3% 1,1% 6,6% 2,3% 4,3% 0,7% 1995 0,2% 0,5% 8,9% 40,1% 9,8% 1,0% 0,8% 4,7% 1,4% 2,8% 0,5% 1996 0,2% 3,2% 23,3% 41,4% 7,5% 1,5% 0,5% 2,6% 0,7% 1,6% 0,3% 51,4% 38,6% 28,7% 17,5% TABLE 5/Taulukko 5 Ecopolnt Use by Member State/Käytetyt ekopisteet Jäsenvaltioittain 1993-1996 BELGIUM National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 434. 006 -110. 000 212. 830 1994 392. 531 -100. 000 198. 738 1995 1996 354. 019 320. 938 -30. 000 -10. 000 246550 238. 470 LUXEMBOURG National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 66 770 0 37. 465 1994 60. 389 0 41. 711 1995 54. 464 5. 000 40. 280 1996 49. 375 0 31. 016 DENMARK National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 540. 839 -50. 578 350. 793 1994 489. 154 0 374. 094 1995 1996 441 162 399. 938 20. 000 15 000 418. 808 358. 690 GERMANY National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1996 6. 443. 324 5. 827. 579 5. 255. 817 4. 764. 688 100. 000 -663. 658 4. 821. 539 4. 919. 037 5. 314. 623 4. 767. 712 -200. 000 331. 000 1995 NETHERLANDS National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1. 649. 224 1. 491. 619 -115. 000 -300. 000 839. 705 820. 631 1995 1996 1. 345. 271 1. 219. 563 -10. 000 1. 177. 033 1. 075. 147 -20. 000 AUSTRIA National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1995 1996 2. 352. 108 2. 132. 316 -180. 574 -266. 000 1. 489. 931 1. 398. 163 GREECE National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 807. 919 -202. 781 266. 007 1994 730. 712 -235. 615 257. 542 1995 659. 020 142. 574 699. 928 1996 597. 438 186. 683 708. 886 PORTUGAL National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 5. 342 -3. 774 n/a 1994 4831 -1. 405 n/a 1995 4. 357 0 n/a 1995 50. 371 -6. 000 23. 164 1995 82. 127 30. 000 114. 528 1996 3950 0 n/a 1996 45. 664 0 37. 211 1996 74. 452 10. 000 69 634 FINLAND National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used SWEDEN National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1993 1994 UNITED KINGDOM National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 113 509 -62. 407 26. 270 1994 102 662 -25. 000 40. 385 1995 9. 590 20. 000 91. 076 1996 83. 938 5. 000 78. 935 E. U. 15 National allocation Ecopoints returned to EU Reserve Ecopoints distributed from EU Reserve Ecopoints used 1995 1996 16. 325 105 14. 799. 610 290. 500 608. 800 15. 576. 061 14. 036. 529 238. 174 830. 279 SPAIN National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used FRANCE National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used IRELAND National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used ITALY National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 16. 025 0 n/a 1993 66. 770 -17. 000 46. 861 1993 13. 354 -12. 700 596 1994 14 993 0 n/a 1994 60. 389 0 62 575 1994 12. 078 -10. 000 802 1995 13. 071 10. 000 n/a 1995 54. 464 25. 705 75. 379 1995 10. 893 -1. 600 6. 531 1996 11. 850 8. 500 n/a 1996 49. 375 8. 000 47. 544 1996 9. 875 -4. 500 3. 641 1993 1994 1996 6 810. 560 6. 159. 721 5. 555. 371 5. 036. 250 266. 552 5. 775. 582 5 949. 522 5. 533. 606 5 145. 608 306 755 251. 000 -97. 194 1995 NOTES: n/a = See footnote 8 in text Negative values in the table denotes the number of ecopoints returned to the EU Reserve IX ISSN 1024-4492 KOM(98) 6 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 10 08 17 Luettelonumero : CB-CO-98-004-FI-C ISBN 92-78-30042-X Buroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 12


title: QUESTION ECRITE no 4090/97 de Peter TRUSCOTT à la Commission. Crédits octroyés au Hertfordshire, au cours des années 1994-1997, au titre du quatrième programme-cadre et des différents fonds pour l'éducation du programme SOCRATES

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
South East (England)
education
research and development
technological change

formats: html pdf print

text: C 223/52 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 7. 98 (98/C 223/62) QUESTION E· CRITE E-4090/97 pose·e par Peter Truscott (PSE) a‘ la Commission (16 janvier 1998) Objet: Cre·dits octroye·s au Hertfordshire, au cours des anne·es 1994-1997, au titre du quatrie‘me programme- cadre et des diffe·rents fonds pour l(cid:146)e·ducation du programme Socrates La Commission peut-elle indiquer les montants des cre·dits dont le Hertfordshire a be·ne·ficie·, au cours des anne·es 1994, 1995, 1996 et 1997, au titre du quatrie‘me programme-cadre et des diffe·rents fonds pour l(cid:146)e·ducation du programme Socrates? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (11 mars 1998) Le Hertfordshire a be·ne·ficie·, au titre du 4e programme-cadre (PC) de recherche et de·veloppement technologique (RDT), pour les anne·es 1994 a‘ 1997, des montants ci-dessous. Les donne·es concernent tous les types d(cid:146)action, y compris les actions a‘ frais partage·s, les actions concerte·es et les mesures d(cid:146)accompagnement (les mesures spe·cifiques e·tant comprises dans les autres types d(cid:146)action). 4e PC Contributions financie‘res Source: Toutes les DGs Recherche 1994 0 1995 3,4 1996 9,2 1997 7,5 (millions d(cid:146)e·cus) Total 20,2 Cependant, il faut noter que le simple montant financier ne refle‘te que tre‘s partiellement les be·ne·fices que retirent les acteurs de la recherche d(cid:146)une re·gion de leur participation aux programmes communautaires. Le montant total re(cid:231)u par des be·ne·ficiaires (institutions et particuliers) du Hertfordshire entre 1994 et 1997 au titre des diffe·rentes actions du programme Socrates a‘ partir de 1995, et des programmes e·ducatifs ante·rieures, notamment Erasmus, avant 1995, est de 977 048 e·cus. (98/C 223/63) QUESTION E· CRITE E-4092/97 pose·e par Peter Truscott (PSE) a‘ la Commission (16 janvier 1998) Objet: Cre·dits octroye·s au Hertfordshire, au cours de la pe·riode 1994-1997, pour les re·seaux transeurope·ens La Commission peut-elle indiquer le montant des cre·dits dont le Hertfordshire a be·ne·ficie· au titre des re·seaux transeurope·ens en 1994, 1995, 1996 et 1997? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (26 fe·vrier 1998) Un financement communautaire dans le domaine des re·seaux transeurope·ens (RTE) est attribue· a‘ des projets spe·cifiques pluto(cid:136)t qu(cid:146)a‘ des re·gions. Il n(cid:146)existait pas de financement communautaire dans le cadre des RTE avant 1995, date a‘ laquelle a e·te· adopte· le re‘glement (CE) no 2236/95 de·terminant les re‘gles ge·ne·rales pour l(cid:146)octroi d(cid:146)un concours financier communautaire dans le domaine des re·seaux transeurope·ens (1). Pour e(cid:136)tre e·ligibles a‘ un concours financier dans le domaine des RTE, les projets doivent se situer sur un des itine·raires routiers ou ferroviaires, ou a‘ un des moyens de transport de·signe·s comme faisant partie du RTE de transport fixe· dans la de·cision no 1692/96/CE du Parlement europe·en et du Conseil, du 23 juillet 1996, sur les orientations communautaires pour le de·veloppement du re·seau transeurope·en de transport (2). Dans le Hertfordshire, ces itine·raires comprennent la ligne de chemin de fer «West coast main line» (WCML). La transformation de la WCML en une liaison pour trains a‘ grande vitesse est un


title: WRITTEN QUESTION No. 4098/97 by Patrick COX to the Commission. Age discrimination practised by airlines

eurovoc_concepts:
air freight rate
air transport
anti-discriminatory measure
carriage of passengers
liberalisation of the market
student

text: 17. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 223/53 trans-European transport network (2). Such routes in Hertfordshire include the West coast main line (WCML) railway. The upgrading of the WCML to a high speed train link is a priority project for developing under the TENs framework. It was allocated 8. 6 MECU in 1995, 7. 2 MECU in 1996, and 7. 4 MECU in 1997. No other projects in Hertfordshire have been put forward for TENs support. (1) OJ L 228, 23. 9. 1995. (2) OJ L 228, 9. 9. 1996. (98/C 223/64) WRITTEN QUESTION E-4098/97 by Patrick Cox (ELDR) to the Commission (16 January 1998) Subject: Age discrimination practised by airlines It is the practice of many transport companies to charge lower fares to full-time students. This does not apply in some instances to mature students above a certain age. Does the Commission accept the practice of price discrimination based on age, and what action, If any, is open to the Commission in respect of such cases? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (27 February 1998) Further to the liberalisation of air transport within the Community in 1993, air carriers are free to set fares according to their own commercial strategy and market conditions. In order to maximise revenue, most airlines tend to offer a number of different products in accordance with specific patterns of demand. On this basis, many airlines have attractive fares for certain categories of passengers such as infants, senior citizens, military personnel and students. These fares are dependent on a number of specific criteria which may include age limitations. Such a condition does not amount to unlawful discrimination which would contravene the provisions of the EC Treaty. In this context, the only mechanisms at Community level governing the level of fares are the application of competition law and the provisions set out in Council Regulation (EEC) No 2409/92 of 23 July 1992 on fares and rates for air services (1). (1) OJ L 240, 24. 8. 1992. (98/C 223/65) WRITTEN QUESTION E-4102/97 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (16 January 1998) Subject: Preparation for the EU-Latin America Summit The Council has welcomed the initiative by the Spanish Prime Minister, Mr Jose· Mar(cid:14)·a Aznar, who has proposed that a meeting should be held at the EU-Latin America Summit between the heads of state and government of the EU countries and those of the Latin American countries. The Council has also announced that the Summit will take place in the first half of 1999, when Germany holds the EU presidency. Has the Commission begun its preparations for such an important meeting? Has it perhaps set up a unit with responsibility for the meeting? Moreover, has it received any proposal from a country on one or other side of the Atlantic, offering to host the Summit? Answer given by Mr Mar(cid:14)·n on behalf of the Commission (5 February 1998) The Commission thanks the Honourable Member for his interest in this matter. Preparations for the Summit of European, Latin American and Caribbean Heads of State and/or Government are one of the Commission(cid:146)s political priorities for 1998/99


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4092/97 dell'on. Peter TRUSCOTT alla Commissione. Finanziamenti concessi all'Hertfordshire per le reti transeuropee nel periodo 1994-1997

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU financing
South East (England)
intra-EU transport
rail transport
trans-European network

text: C 223/52 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 7. 98 (98/C 223/62) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4090/97 di Peter Truscott (PSE) alla Commissione (16 gennaio 1998) Oggetto: Finanziamenti concessi all(cid:146)Hertfordshire nell(cid:146)ambito del quarto programma quadro e del programma Socrates nel periodo 1994-1997 La Commissione potrebbe comunicare l(cid:146)importo dei finanziamenti di cui ha beneficiato l(cid:146)Hertfordshire nell(cid:146)ambito del quarto programma quadro e dei diversi fondi per l(cid:146)istruzione del programma Socrates negli anni 1994, 1995, 1996 e 1997? Risposta data dalla Sig. ra Cresson a nome della Commissione (11 marzo 1998) Lo Hertfordshire ha beneficiato nell(cid:146)ambito del Quarto programma quadro (PQ) di ricerca e sviluppo tecnologico (RST) per gli anni dal 1994 al 1997, degli importi riportati qui di seguito. I dati riguardano tutti i tipi d(cid:146)azione, comprese le azioni a compartecipazione finanziaria, le azioni concertate e le misure di accompagnamento (le misure particolari rientrano negli altri tipi di azione). Quarto PQ Contributi finanziari Fonte: Tutte le DG Ricerca 1994 0 1995 3,4 1996 9,2 1997 7,5 (Mio di Ecu) Totale 20,2 Occorre tuttavia rilevare che il semplice importo finanziario rispecchia solo in parte i benefici che gli operatori della ricerca di una determinata regione traggono dalla loro partecipazione ai programmi comunitari. L(cid:146)importo totale ricevuto dai beneficiari (istituti e privati) dello Hertfordshire tra il 1994 e il 1997 nell(cid:146)ambito delle varie azioni del programma Socrates avviato nel 1995, e dei programmi per l(cid:146)istruzione antecedenti, in particolare Erasmus, e‘ di 977 048 ecu. (98/C 223/63) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4092/97 di Peter Truscott (PSE) alla Commissione (16 gennaio 1998) Oggetto: Finanziamenti concessi all(cid:146)Hertfordshire per le reti transeuropee nel periodo 1994-1997 La Commissione potrebbe far sapere qual e‘ l(cid:146)importo dei finanziamenti di cui ha beneficiato l(cid:146)Hertfordshire per le reti transeuropee nel 1994, 1995, 1996 e 1997? Risposta data dal Sig. Kinnock a nome della Commissione (26 febbraio 1998) I finanziamenti comunitari nell(cid:146)ambito delle reti transeuropee (TEN) sono assegnati a singoli progetti piu‘ che a regioni specifiche. I finanziamenti comunitari nell(cid:146)ambito delle reti transeuropee non erano previsti prima del 1995 quando e‘ stato adottato il regolamento (CE) n. 2236/95 per la concessione di un contributo finanziario della Comunita‘ nel settore delle reti transeuropee (1). Per ottenere un finanziamento nell(cid:146)ambito delle reti transeuropee, i progetti devono riguardare gli assi ferroviari o stradali o uno dei nodi dei trasporti che rientrano nella rete transeuropea di trasporti come stabilito dalla decisione n. 1692/96/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 23 luglio 1996, sugli orientamenti comunitari per lo sviluppo della rete transeuropea dei trasporti (2). Questi collegamenti nello Hertfordshire comprendono la linea ferroviaria WCML (West coast main line › Linea principale costa occidentale)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4119/97 van Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM aan de Commissie. Door Afghanistan en Pakistan veroorzaakte drugsproblemen

eurovoc_concepts:
Afghanistan
EU policy
EU programme
Pakistan
border control
drug addiction
drug traffic
exchange of information
fight against crime
non-governmental organisation

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 4121/97 by Gerhard HAGER to the Commission. Declaration on sport

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
European Commission
association
sport

text: C 196/82 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 The Commission also envisages, under the TACIS programme, to implement concrete measures to curb the illicit drug trafficking transiting through the Commonwealth of independent States (CIS) countries. Under the OISIN programme on police and customs cooperation in the Community, which is managed by the Commission, operational projects will soon be implemented in order to improve controls at the Community(cid:146)s external borders against the illicit drug trafficking through the Balkan route. (98/C 196/113) WRITTEN QUESTION E-4121/97 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (16 January 1998) Subject: Declaration on sport In making the declaration on sport at Amsterdam, the Member States for the first time acknowledged the special significance of sport. 1. What measures is the Commission planning to put this declaration into practice? 2. In my experience, Eurathlon often poses virtually insurmountable organizational problems for small clubs and associations in particular, despite the fact that their contribution to popular sport is a significant one. Is the Commission aware of such problems? Are further programmes being planned to support popular sport in such a way as to enable small clubs and 3. associations to participate in them, too? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (2 March 1998) The Commission is preparing a communication on sport in the Community for Parliament and the Council. 1. It will take into account not only the declaration on sport included in the Treaty, but also Ms pack(cid:146)s report on sport which has been adopted by Parliament. The communication will contain a series of proposals relating to possible Community action in the area. 2. The Commission is aware of the problems set by the Eurathlon programme. An audit will therefore be carried out on the programme this year for submission to the budgetary authority. The audit will cover the financial and organisational aspects of the programme. The conclusions drawn from the communication and the audit will enable the Commission to put forward 3. new proposals relating to programmes for sport. (98/C 196/114) WRITTEN QUESTION E-4124/97 by Anita Pollack (PSE) to the Commission (16 January 1998) Subject: Environmental clean-up operations on the Kola peninsula The Commission is aware that much radioactive waste is being stored on the Kola peninsula in medium-term facilities which are incompatible with modern safety requirements and that a tiny ECU 5 million was earmarked for disposal projects. Will the Commission please explain whether this work has been undertaken?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4096/97 von Peter TRUSCOTT an die Kommission. Mittel für Hertfordshire von 1994-1997 im Rahmen von MEDIA II und Fonds für Städtepartnerschaften

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
South East (England)
audiovisual communications policy
town
twinning

text: C 196/76 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 22. 6. 98 (98/C 196/104) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4096/97 von Peter Truscott (PSE) an die Kommission (16. Januar 1998) Betrifft: Mittel fu¤r Hertfordshire von 1994-1997 im Rahmen von MEDIA II und Fonds fu¤r Sta¤dtepartnerschaften Ko¤nnte die Kommission mich u¤ber die Ho¤he der Mittel informieren, die Hertfordshire im Rahmen von MEDIA II und der Fonds fu¤r Sta¤dtepartnerschaften in den Jahren 1994, 1995, 1996 und 1997 erhalten hat? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (13. Ma¤rz 1998) Das Programm MEDIA II ist am 1. Januar 1996 angelaufen; vor diesem Zeitpunkt ist keinerlei Zuschu(cid:223) gewa¤hrt worden. 1996 hat keine in Hertfordshire ansa¤ssige Firma einen Zuschu(cid:223) im Rahmen von MEDIA erhalten. 1997 ist der Firma (cid:132)Arrow Film Distributors Ltd(cid:147) aus Radlett ein Zuschu(cid:223) in Ho¤he von 25. 000 Ecu gewa¤hrt worden. Hertfordshire hat im Rahmen der Sta¤dtepartnerschaften (Haushaltslinie A-3021) folgende Zuschu¤sse erhalten: 5. 898 Ecu im Jahre 1994, 5. 427 Ecu im Jahre 1995, 14. 201 Ecu im Jahre 1996 und 11. 036 Ecu im Jahre 1997. (98/C 196/105) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4097/97 von David Morris (PSE) an die Kommission (16. Januar 1998) Betrifft: Erschlie(cid:223)ung und Finanzierung menschlicher Ressourcen Die Kommission schla¤gt vier Kategorien der Erschlie(cid:223)ung von menschlichen Ressourcen im Rahmen von Ziel 3 vor. Sollen diese unter Ziel 1 und 2 wiederholt werden? Wird ferner die vorgeschlagene ESF-Verordnung Angaben u¤ber die Aufteilung der Finanzmittel zwischen diesen Kategorien enthalten, und wenn ja, in welcher Ho¤he? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (2. Februar 1998) Die Kommission arbeitet derzeit ihre Vorschla¤ge fu¤r die Strukturfonds-Verordnungen fu¤r den Zeitraum 2000-2006 aus, die bis Ostern 1998 angenommen werden sollen. Grundlage dieser Vorschla¤ge ist die Agenda 2000 (1). So wird vorgeschlagen, dem neuen Ziel 3, das die vier in der Agenda 2000 genannten Bereiche umfa(cid:223)t, vor allem zwei Aufgaben zuzuweisen: › es soll den gemeinsamen Rahmen fu¤r alle Interventionen des Europa¤ischen Sozialfonds (ESF) (d. h. fu¤r die Ziele 1, 2 und 3) darstellen, um die Konsistenz der europa¤ischen und einzelstaatlichen Strategien zur Entwicklung der Humanressourcen einerseits und der regionalen Ma(cid:223)nahmen andererseits sicherzustellen; › es soll als eigensta¤ndiges Ziel fungieren, das den Rahmen fu¤r die Finanzierung von Ma(cid:223)nahmen zur Entwicklung der Humanressourcen au(cid:223)erhalb der unter die Ziele 1 und 2 fallenden Regionen bildet und somit fu¤r eine koha¤rente gemeinschaftsweite Strategie zur Entwicklung der Humanressourcen sorgt. Die genauen Bestimmungen zur Umsetzung von Ziel 3, einschlie(cid:223)lich der Programmschwerpunkte und der Finanzierungspriorita¤ten, werden derzeit noch ausgearbeitet; die Kommission wird ihre Vorschla¤ge 1998 in den Verordnungsentwu¤rfen darlegen. (1) Dok. KOM(97) 2000 endg


title: Innovation und Reform : Berufsbildung in den mittel- und osteuropäischen Ländern.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
assistance in training
cooperation policy
vocational training


eurovoc_concepts:
beef
export refund

formats: pdf print

text: L 11/20 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 17. 1. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 125/98 of 16 January 1998 fixing the export refunds on beef and veal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Annex under CN code 0201, on some frozen meat listed in the Annex under CN code 0202, on some meat or offal listed in the Annex under CN code 0206 and on some other prepared or preserved meat or offal listed in the Annex under CN code 1602 50 10; Having regard to Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organization of the market in beef and veal (1), as last amended by Regulation (EC) No 2634/97 (2), and in particular Article 13 thereof, in view of Whereas, the wide differences in products covered by CN codes 0201 20 90 700 and 0202 20 90 100 used for refund purposes, refunds should only be granted on cuts in which the weight of bone does not exceed one third; Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 805/68 provides that the difference between prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regula- tion and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; Whereas Regulation (EEC) No 32/82 (3), as last amended by Regulation (EC) No 2326/97 (4), Regulation (EEC) No 1964/82 (5), as last amended by Regulation (EC) No 2469/97, and Regulation (EEC) No 2388/84 (6), as last amended by Regulation (EEC) No 3661/92 (7), lay down the conditions for granting special export refunds on certain cuts of beef and veal and certain preserved beef and veal products; Whereas it follows from applying those rules and criteria to the foreseeable situation on the market in beef and veal that the refund should be as set out below; situation in the Whereas, given the current market Community and the possibilities of disposal in certain third countries in particular, export refunds should be granted, on the one hand, on bovine animals intended for slaughter of a live weight greater than 220 kilograms and less than 300 kilograms, and, on the other on adult bovine animals of a live weight of at least 300 kilograms; Whereas export refunds should be granted for certain destinations on some fresh or chilled meat listed in the (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24. (2) OJ L 356, 31. 12. 1997, p. 13. (3) OJ L 4, 8. 1. 1982, p. 11. (4) OJ L 323, 26. 11. 1997, p. 1. (5) OJ L 212, 21. 7. 1982, p. 48. (6) OJ L 221, 18. 8. 1984, p. 28. (7) OJ L 370, 19. 12. 1992, p. 16. Whereas, in the case of meat of bovine animals, boned or boneless, salted and dried, there are traditional trade flows to Switzerland; whereas, to allow this trade to continue, the refund should be set to cover the difference between prices on the Swiss market and export prices in the Member States; whereas there are possibilities for expor- ting such meat and also salted, smoked and dried meat to certain African, Near and Middle Eastern countries; whereas a refund should accordingly be set; Whereas, in the case of certain other cuts and preserves of meat or offal shown in the Annex under CN codes 1602 50 31 to 1602 50 80, the Community share of inter- national trade may be maintained by granting a refund corresponding to that at present available; Whereas, in the case of other beef and veal products, a refund need not be fixed since the Community’s share of world trade is not significant; Whereas Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (8), as last amended by Regulation (EC) No 2541/97 (9), esta- blishes the agricultural product nomenclature for the purposes of export refunds; whereas, with a view to clarifi- cation, the destinations must be identified in a separate Annex; Whereas, in order to simplify customs export formalities for operators, the refunds on all frozen cuts should be brought into line with those on fresh or chilled cuts other than those from adult male bovine animals; (8) OJ L 366, 24. 12. 1987, p. 1. (9) OJ L 347, 18. 12. 1997, p. 14. 17. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 11/21 Whereas experience has shown that in certain cases it is often difficult to determine the relevant quantities of beef, veal and other meat contained in prepared or preserved meat falling within CN code 1602 50; whereas exclusively beef and veal products should accordingly be set apart and a new heading should be created for mixtures of meats or offals; whereas checks on products other than mixtures of meat or offal should be stepped up by making the granting of refunds on these products conditional on manufacture under in Article 4 of Council Regulation (EEC) No 565/80 of 4 March 1980 on the advance payment of export refunds in respect of agricultural products (1), as amended by Regula- tion (EEC) No 2026/83 (2); the arrangements provided for Whereas refunds on female animals should vary depen- ding on their age in order to prevent abuses in the export of certain pure-bred breeding animals; Whereas opportunities exist for the export to certain third countries of heifers other than those intended for slaughter, but to prevent any abuse control criteria should be laid down to ensure that these animals are not more than 36 months old; the subdivision Whereas, notwithstanding the combined nomenclature for prepared and preserved meat, other than uncooked, falling within CN code 1602 50, experience has shown that it is possible to delete from the refund nomenclature several products falling within CN code 1602 50 31 and to amend the list of products falling within CN code 1602 50 80; of HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. The list of products on which export refunds as referred to in Article 13 of Regulation (EEC) No 805/68 are granted and the amount thereof shall be as set out in Annex I of this Regulation. The destinations are identified in Annex II to this 2. Regulation. Article 2 The grant of the refund for product code 0102 90 59 9000 of the nomenclature for export refunds and for exports to the third countries in zone 10 listed in Annex II to this to presentation, when the Regulation shall be subject customs formalities for export are completed, of the original and one copy of the veterinary certificate signed by an official veterinarian certifying that these are heifers of an age of not more than 36 months. The original of the certificate shall be returned to the exporter and the copy, certified as being in accordance with the regulations by the customs authorities, shall be attached to the ap- plication for payment of the refund. Article 3 Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Beef and Veal, This Regulation shall enter into force on 17 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 16 January 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 62, 7. 3. 1980, p. 5. (2) OJ L 199, 22. 7. 1983, p. 12. L 11/22 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 17. 1. 98 to the Council Regulation of 16 January 1998 fixing export refunds on beef ANNEX I Product code Destination Refund (7) Product code Destination Refund (7) (ECU/100 kg) (ECU/100 kg) — Live weight — — Net weight — 0102 10 10 9120 0102 10 10 9130 0102 10 30 9120 0102 10 30 9130 0102 10 90 9120 0102 90 41 9100 0102 90 51 9000 0102 90 59 9000 0102 90 61 9000 0102 90 69 9000 0102 90 71 9000 0102 90 79 9000 0201 10 00 9110 (1) 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 (1) 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 (1) 01 02 03 04 01 02 03 04 01 02 02 03 04 02 03 04 10 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 (1) 0201 20 30 9120 0201 20 50 9110 (1) 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 (1) 0201 20 50 9140 0201 20 90 9700 0201 30 00 9050 0201 30 00 9100 (2) 0201 30 00 9120 (2) 0201 30 00 9150 (6) 0201 30 00 9190 (6) 58,50 22,50 15,50 8,00 58,50 22,50 15,50 8,00 58,50 52,00 22,50 15,50 8,00 22,50 15,50 8,00 52,00 (9) 22,50 15,50 8,00 22,50 15,50 8,00 52,00 34,00 17,00 52,00 34,00 17,00 — Net weight — 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 110,50 74,00 37,50 47,00 32,50 16,50 110,50 74,00 37,50 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 02 03 04 06 08 09 03 04 06 08 09 03 04 06 02 03 04 06 47,00 32,50 16,50 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 140,00 93,50 46,50 60,00 41,50 20,50 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 34,00 24,00 12,00 49,00 49,00 195,00 134,00 67,00 172,00 91,00 85,00 62,50 31,50 80,50 55,00 50,50 42,50 21,50 49,00 47,00 31,00 15,00 38,00 17. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities (ECU/100 kg) L 11/23 (ECU/100 kg) Product code Destination Refund (7) Product code Destination Refund (7) — Net weight — — Net weight — 0202 10 00 9100 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 0202 20 90 9100 0202 30 90 9100 0202 30 90 9400 (6) 0202 30 90 9500 (6) 0206 10 95 9000 0206 29 91 9000 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 0210 20 90 9500 (3) 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 08 09 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 04 02 02 34,00 24,00 12,00 47,00 32,50 16,50 47,00 32,50 16,50 34,00 24,00 12,00 60,00 41,50 20,50 34,00 24,00 12,00 34,00 24,00 12,00 49,00 49,00 55,00 50,50 42,50 21,50 49,00 47,00 31,00 15,00 38,00 47,00 31,00 15,00 38,00 47,00 31,00 15,00 38,00 39,50 23,50 49,00 49,00 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 1602 50 10 9190 1602 50 10 9240 1602 50 10 9260 1602 50 10 9280 1602 50 31 9125 1602 50 31 9135 1602 50 31 9195 1602 50 31 9325 1602 50 31 9335 1602 50 31 9395 1602 50 39 9125 1602 50 39 9135 1602 50 39 9195 1602 50 39 9325 1602 50 39 9335 1602 50 39 9395 1602 50 39 9425 1602 50 39 9435 1602 50 39 9495 1602 50 39 9505 1602 50 39 9525 1602 50 39 9535 1602 50 39 9595 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 54,50 (8) 43,50 (8) 43,50 (8) 48,50 (8) 38,50 (8) 38,50 (8) 38,50 (8) 31,00 (8) 31,00 (8) 26,00 (8) 20,50 (8) 20,50 (8) 26,00 20,50 20,50 — — — — — — — — — 92,50 (5) 35,00 (8) 17,00 82,50 (5) 31,00 (8) 17,00 92,50 (5) 35,00 (8) 17,00 82,50 (5) 31,00 (8) 17,00 35,00 (5) 20,50 (8) 15,00 15,00 35,00 (5) 20,50 (8) 15,00 L 11/24 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities (ECU/100 kg) 17. 1. 98 (ECU/100 kg) Product code Destination Refund (7) Product code Destination Refund (7) — Net weight — — Net weight — 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 1602 50 39 9705 1602 50 39 9805 1602 50 39 9905 1602 50 80 9135 1602 50 80 9195 1602 50 80 9335 1602 50 80 9395 1602 50 80 9435 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 15,00 7,00 — — — 31,00 (8) 15,00 28,00 (8) 15,00 20,50 (8) 1602 50 80 9495 1602 50 80 9505 1602 50 80 9515 1602 50 80 9535 1602 50 80 9595 1602 50 80 9615 1602 50 80 9625 1602 50 80 9705 1602 50 80 9805 1602 50 80 9905 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 15,00 15,00 7,00 20,50 (8) 15,00 15,00 7,00 — — — (1) Entry under this subheading is subject to the submission of the certificate appearing in the Annex to amended Commission Regulation (EEC) No 32/82. (2) Entry under this subheading is subject to compliance with the condition laid down in amended Commission Regulation (EEC) No 1964/82. (3) The refund on beef in brine is granted on the net weight of the meat, after deduction of the weight of the brine. (4) Carried out in accordance with amended Commission Regulation (EEC) No 2973/79 (OJ L 336, 29. 12. 1979, p. 44). (4a) Carried out in accordance with amended Commission Regulation (EEC) No 2051/96 (OJ L 274, 26. 10. 1996, p. 18). (5) OJ L 221, 19. 8. 1984, p. 28. (6) The lean bovine meat content excluding fat is determined in accordance with the procedure described in the Annex to Commission Regulation (EEC) No 2429/86 (OJ L 210 of 1. 8. 1986, p. 39). (7) Article 13 (10) of amended Regulation (EEC) No 805/68 provides that no export refunds shall be granted on products imported from third countries and re-exported to third countries. (8) The refund is granted only on products manufactured under the arrangement provided for in Article 4 of amended Commission Regulation (EEC) No 565/80. (9) The grant of the refund is subject to compliance with the conditions referred to in Article 2 of this Regulation. NB: The descriptions corresponding to the product codes and the footnotes are set out in Commission Regulation (EEC) No 3846/87 as amended. 17. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 11/25 ANNEX II Zone 01: all third countries Zone 02: zones 08 and 09 Zone 03 Zone 05 Zone 09 022 Ceuta and Melilla 024 Iceland 028 Norway 041 Faeroes 043 Andorra 044 Gibraltar 045 Vatican City 053 Estonia 054 Latvia 055 Lithuania 060 Poland 061 Czech Republic 063 Slovakia 064 Hungary 066 Romania 068 Bulgaria 070 Albania 091 Slovenia 092 Croatia 093 Bosnia-Herzegovina 094 Federal Republic of Yugoslavia 096 Former Yugoslav Republic Macedonia of 109 The communes of Livigno and the island of Campione d’Italia; Helgoland 406 Greenland 600 Cyprus 662 Pakistan 669 Sri Lanka 676 Myanmar (Burma) 680 Thailand 690 Vietnam 700 708 Philippines 724 North Korea 950 Indonesia Zone 04 039 Switzerland Stores and provisions (Destinations referred to in Article 34 of Commission Regulation (EEC) No 3665/87, as amended) 400 United States of America Zone 06 809 New Caledonia 822 French Polynesia 404 Canada Zone 07 Zone 08 046 Malta 052 Turkey 072 Ukraine 073 Belarus 074 Moldova 075 Russia 076 Georgia 077 Armenia 078 Azerbaijan 079 Kazakhstan 080 Turkmenistan 081 Uzbekistan 082 Tajikistan 083 Kirghistan 204 Morocco 208 Algeria 212 Tunisia 216 Libya 220 Egypt 604 Lebanon Syria 608 Iraq 612 Iran 616 624 Israel 625 West Bank and the Gaza Strip 628 632 636 Kuwait 640 Bahrain 644 Qatar 647 United Arab Emirates 649 Oman 653 Yemen 720 China 740 Hong Kong Jordan Saudi Arabia 224 Sudan 228 Mauritania 232 Mali 236 Burkina Faso 240 Niger 244 Chad 247 Cape Verde 248 Senegal 252 Gambia 257 Guinea-Bissau 260 Guinea 264 Sierra Leone 268 Liberia 272 C(cid:147)te d’Ivoire 276 Ghana 280 Togo 284 Benin 288 Nigeria 302 Cameroon 306 Central African Republic 310 Equatorial Guinea 311 Sao Tom(cid:130) and Principe 314 Gabon 318 Congo (Republic) 322 Congo (Democratic Republic) 324 Rwanda 328 Burundi 329 St Helena and dependencies 330 Angola 334 Ethiopia 336 Eritrea 338 Djibouti 342 Somalia 350 Uganda 352 Tanzania 355 Seychelles and dependencies 357 British Indian Ocean Territory 366 Mozambique 373 Mauritius 375 Comoros 377 Mayotte 378 Zambia 386 Malawi 388 South Africa 395 Lesotho Zone 10 075 Russia NB: The countries are those defined by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19)


title: WRITTEN QUESTION No. 4103/97 by Jan MULDER to the Commission. Implementing the super levy in Italy

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
agricultural levy
agricultural quota
infringement procedure (EU)
milk
milk product
production aid
redemption
regulation of agricultural production

text: C 223/54 EN Official Journal of the European Communities 17. 7. 98 It is working on them in close collaboration with the Council(cid:146)s subordinate bodies concerned. The decision has already been taken, moreover, to hold the meeting in Latin America. The Latin Americans have still to reach a final decision on the host city for the Summit. The Commission must also reassure the Honourable Member that this important issue is given close attention by all European decision-makers at all levels. (98/C 223/66) WRITTEN QUESTION E-4103/97 by Jan Mulder (ELDR) to the Commission (16 January 1998) Subject: Implementing the super levy in Italy Is the Commission aware of reports that the Italian government is prepared to pay 80% of the super levy 1. payable by milk producers? If these reports are correct, does this not ignore the point of the super levy which is that the primary 2. producer himself is responsible if he exceeds his milk quota? 3. Furthermore, does the Commission not think that dairy farmers in all Member States should satisfy the same requirements for the milk quota system, and can the Commission say to what extent the system currently in force in Italy satisfies this? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (17 February 1998) On 4 December 1997, the Italian authorities notified the Commission of a Decree-Law providing for the reimbursement to producers of approximately 80% of the additional levy in the milk and milk products sector collected in 1996/97. Under Italian legislation that instrument, which entered into force on 2 December 1997, had to be discussed by Parliament and converted into a law. This was duly done by Parliament on 23 January 1998. Meanwhile, the Commission asked the Italian authorities to forward their comments without delay. The Commission completely agrees that producers must pay the additional levy to comply with Article 1 of Council Regulation (EEC) No 3950/92 establishing an additional levy in the milk and milk products sector (1) if they exceed their individual reference quantities. Any suspected infringement will be subject to a close examination by the Commission and will give rise, in the event of non-compliance, to the initiation of infringement proceedings, and this was in fact done on 12 January 1998 against Italy. Italy has a month in which to reply to the comments and to comply with them. (1) OJ L 405, 31. 12. 1992. (98/C 223/67) WRITTEN QUESTION P-4104/97 by Kirsten Jensen (PSE) to the Commission (18 December 1997) Subject: Hormone-mimicking substances Will the Commission state the uses of the following substances, and in what quantities they are used in the EU? › Chlorine-containing pesticides; › PCBs;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4091/97 do Deputado Peter TRUSCOTT à Comissão. Financiamento concedido ao Hertfordschire no âmbito do Fundo de Orientação Florestal e da PAC, em 1994- 1997

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU financing
common agricultural policy
credit policy
forest conservation
regions of the United Kingdom

text: C 187/124 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 98 Resposta dada pelo Sr. Mar(cid:14)·n em nome da Comissa(cid:152)o (17 de Fevereiro de 1998) Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (98/C 187/193) PERGUNTA ESCRITA E-4091/97 apresentada por Peter Truscott (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Objecto: Financiamento concedido ao Hertfordschire no a(cid:136)mbito do Fundo de Orienta(cid:231)a(cid:152)o Florestal e da PAC, em 1994-1997 Podera· a Comissa(cid:152)o comunicar-me os montantes do financiamento que o Hertfordschire recebeu no a(cid:136)mbito do Fundo de Orienta(cid:231)a(cid:152)o Florestal e da Pol(cid:14)·tica Agr(cid:14)·cola Comum (PAC) em 1994, 1995, 1996 e 1997? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem a possibilidade de fornecer a informa(cid:231)a(cid:152)o solicitada, dado que na(cid:152)o dispo(cid:152)e de dados relativos a‘ despesa discriminados por condado. (98/C 187/194) PERGUNTA ESCRITA E-4110/97 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Objecto: Depura(cid:231)a(cid:152)o biolo·gica em Patras Na zona de Kokkinos Mylos, situada na comunidade de Paralia, munic(cid:14)·pio de Patras, esta· em curso a constru(cid:231)a(cid:152)o de centrais de tratamento de efluentes no munic(cid:14)·pio de Patras (depura(cid:231)a(cid:152)o biolo·gica). Os habitantes desta zona denunciam certas irregularidades do projecto e respectivas repercusso(cid:152)es para o ambiente. Poderia a Comissa(cid:152)o indicar se tem conhecimento destas acusa(cid:231)o(cid:152)es, se foi levado a efeito um estudo de impacto ambiental e se, no seu entender, existe uma outra solu(cid:231)a(cid:152)o? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o financia o projecto de esta(cid:231)a(cid:152)o de tratamento de a·guas residuais de Patras por meio do Fundo de Coesa(cid:152)o (projecto no 94/09. 61. 029-1). De acordo com as informa(cid:231)o(cid:152)es que as autoridades hele·nicas enviaram a‘ Comissa(cid:152)o, foi realizada e conclu(cid:14)·da uma avalia(cid:231)a(cid:152)o de impacte ambiental em aplica(cid:231)a(cid:152)o da Decisa(cid:152)o Ministerial no 30339, de 20 de Julho de 1994. A questa(cid:152)o das solu(cid:231)o(cid:152)es alternativas deveria eventualmente ser tratada no quadro de uma tal avalia(cid:231)a(cid:152)o. Todavia, a decisa(cid:152)o relativa a‘ escolha do s(cid:14)·tio incumbe a‘s autoridades nacionais. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o recebeu ate· ao momento qualquer denu·ncia relativa ao projecto em questa(cid:152)o


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4096/97 dell'on. Peter TRUSCOTT alla Commissione. Finanziamenti concessi all'Hertfordshire nell'ambito del programma MEDIA II e dei fondi destinati al gemellaggio di città nel periodo 1994-1997

text: C 196/76 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 6. 98 (98/C 196/104) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4096/97 di Peter Truscott (PSE) alla Commissione (16 gennaio 1998) Oggetto: Finanziamenti concessi all(cid:146)Hertfordshire nell(cid:146)ambito del programma MEDIA II e dei fondi destinati al gemellaggio di citta‘ nel periodo 1994-1997 La Commissione potrebbe far sapere qual e‘ l(cid:146)importo dei finanziamenti di cui ha beneficiato l(cid:146)Hertfordshire nell(cid:146)ambito del programma MEDIA II e dei fondi destinati al gemellaggio di citta‘ negli anni 1994, 1995, 1996 e 1997? Risposta data dal Sig. Oreja a nome della Commissione (13 marzo 1998) Il programma MEDIA II e‘ iniziato il 1o gennaio 1996; di conseguenza, prima di questa data non e‘ stato concesso alcun aiuto. Nel 1996, nessuna societa‘ insediata nello Hertfordshire ha ricevuto sovvenzioni nell(cid:146)ambito del programma MEDIA. Nel 1997, la societa‘ «Arrow Film Distributors Ldt» di Radlett ha ottenuto un aiuto di 25. 000 ECU. Lo Hertfordshire ha beneficiato di sovvenzioni della Commissione nell(cid:146)ambito del programma di gemellaggi (linea di bilancio A3021) nel 1994, per un importo di 5. 898 ECU, nel 1995 per 5. 427 ECU, nel 1996 per 14. 201 ECU e nel 1997 per 11. 036 ECU. (98/C 196/105) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4097/97 di David Morris (PSE) alla Commissione (16 gennaio 1998) Oggetto: Finanziamenti destinati allo sviluppo delle risorse umane Nel quadro dell(cid:146)obiettivo 3 la Commissione propone quattro assi di sviluppo delle risorse umane. Tali settori saranno presi in considerazione anche nell(cid:146)ambito degli obiettivi 1 e 2? Inoltre, nel regolamento proposto per l(cid:146)FSE sara‘ specificata la ripartizione finanziaria tra tali settori e, in caso affermativo, quali sono gli importi previsti? Risposta del Sig. Flynn a nome della Commissione (2 febbraio 1998) Attualmente la Commissione sta elaborando le proposte di regolamento dei fondi strutturali per il periodo 2000-2006 e intende adottarle prima della Pasqua 1998. La base delle proposte e‘ illustrata nell(cid:146)Agenda 2000 (1). Si propone che il nuovo obiettivo 3, che si riferisce a quattro settori citati nell(cid:146)Agenda 2000, abbia due funzioni principali: › › fornire il contesto comune per tutti gli interventi del Fondo sociale europeo (FSE), (cioe‘ obiettivi 1, 2 e 3), proponendo un(cid:146)impostazione coerente a livello europeo nonche‘, da una parte, strategie di sviluppo delle risorse umane a livello nazionale e, dall(cid:146)altra, interventi regionali funzionare come obiettivo autonomo, finanziando misure per lo sviluppo delle risorse umane al di fuori delle regioni dell(cid:146)obiettivo 1 e 2, garantendo quindi una strategia di sviluppo delle risorse umane coerente a livello comunitario. I particolari relativi all(cid:146)attuazione dell(cid:146)obiettivo 3, ivi compresi programmazione e priorita‘ finanziarie sono ancora in fase di esame e le proposte della Commissione figureranno nei progetti del regolamento presentati nel 1998. (1) COM(97) 2000 def


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4098/97 του Patrick COX προς την Επ τροπή. Διακρίσεις με βάση την ηλικία από αεροπορικές εταιρείες

text: 17. 7. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 223/53 akth·w). H anaba·umish thw grammh·w WMCL se grammh· gia tre·na mega·lvn taxyth·tvn apotelei· e·rgo proteraio·thtaw prow ana·ptyjh sto plai·sio tvn dieyrvpai¤kv· n dikty·vn. Gia to e·rgo ayto· diate·uhkan 8,6 ekat. ECU to 1995, 7,2 ekat. ECU to 1996 kai 7,4 ekat. ECU to 1997. Den e·xoyn ypoblhuei· a·llew prota·seiw e·rgvn prow xrhmatodo·thsh, sta plai·sia tvn dieyrvpai¤kv· n dikty·vn, poy na aforoy·n to Hertfordshire. (1) EE L 228 thw 23. 9. 1995 (2) EE L 228 thw 9. 9. 1996 (98/C 223/64) GRAPTH ERVTHSH E-4098/97 ypobolh· : Patrick Cox (ELDR) prow thn Epitroph· (16 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Diakri·seiw me ba·sh thn hliki·a apo· aeroporike·w etairei·ew Polle·w aeroporike·w etairei·ew proble·poyn xamhlo·terew time·w gia foithte·w. Ayto· den isxy·ei se merike·w periptv· seiw gia foithte·w megaly·terhw hliki·aw. De·xetai a·rage h Epitroph· ayth· thn praktikh· poy epitre·pei diakri·seiw me ba·sh thn hliki·a kai ti· dra·sh proti·uetai h Epitroph· na anala·bei ea·n anala·bei, sthn peri·ptvsh ayth·; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Febroyari·oy 1998) Sth syne·xeia thw eleyue·rvshw, to 1993, tvn aeroporikv· n metaforv· n sthn Koino·thta, oi aerometaforei·w ei·nai eley·ueroi na kauori·zoyn ta ko·mistra ba·sei thw oikei·aw emporikh·w strathgikh·w kai tvn synuhkv· n thw agora· w. Prokeime·noy na megistopoioy·n ta e·soda, oi perisso·terew aeroporike·w etairei·ew e·xoyn thn ta·sh na prosfe·royn seira· diaforetikv· n proi¤o·ntvn poy antapokri·nontai se anti·stoixh zh·thsh. Sth ba· sh ayth·, polle·w aeroporike·w etairei·ew e·xoyn elkystika· ko·mistra gia orisme·new kathgori·ew epibatv· n o·pvw ta bre·fh, oi hlikivme·noi, oi strativtikoi· kai oi foithte·w. Ta ko·mistra ayta· synartv· ntai me seira· eidikv· n krithri·vn, ta opoi·a mporoy·n na perilamba·noyn hlikiakoy·w periorismoy·w. Te·toioi o·roi den synistoy·n para· nomew diakri·seiw poy parabai·noyn tiw diata·jeiw thw synuh·khw EK. Sto plai·sio ayto·, oi mo·noi mhxanismoi· se koinotiko· epi·pedo poy die·poyn to y·cow tvn komi·strvn ei·nai h efarmogh· thw peri· antagvnismoy· nomouesi·aw kai oi diata·jeiw poy uespi·zontai ston kanonismo· (EOK) ariu. 2409/92 toy Symboyli·oy thw 23hw Ioyli·oy 1992 gia toyw nay·loyw kai ta ko·mistra tvn aeroporikv· n grammv· n (1). (1) EE L 240 thw 24. 8. 1992. (98/C 223/65) GRAPTH ERVTHSH E-4102/97 ypobolh· : Carlos Robles Piquer (PPE) prow thn Epitroph· (16 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Proetoimasi·a thw syna·nthshw koryfh·w Eyrvpa(cid:14)¤kh·w (cid:201)nvshw › Latinikh·w Amerikh·w To Symboy·lio antapokri·uhke uetika· sthn prvtoboyli·a toy ispanoy· prvuypoyrgoy· k. Jose· Mar(cid:14)·a Aznar, o opoi·ow pro·teine thn pragmatopoi·hsh miaw syna·nthshw koryfh·w metajy· tvn arxhgv· n kratv· n kai kybernh·sevn thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kai thw Latinikh·w Amerikh·w. , kai e·kane gnvsto· o·ti h syna· nthsh ayth· ua la·bei xv· ra to prv· to eja·mhno toy 1999, sth dia·rkeia thw germanikh·w proedri·aw thw EE. (cid:201)xei arxi·sei h Epitroph· thn proetoimasi·a thw shmantiko·tathw ayth·w syna· nthshw kai dhmioy·rghse ka·poia mona·da ypey·uynh gia thn proetoimasi·a ayth·; (cid:201)xei dexuei· heka·poia pro·tash, apo· th mi·a h· thn a· llh pleyra· toy Atlantikoy·, o·son afora· th xv· ra poy ua filojenh·sei th syna·nthsh; Apa· nthsh toy k. Marin ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Febroyari·oy 1998) H Epitroph· eyxaristei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy gia to endiafe·ron poy ekdhlv· nei sxetika· me to ue·ma ayto·. H proetoimasi·a thw dia·skechw koryfh·w tvn arxhgv· n kratv· n kai/h· kybernh·sevn thw Eyrv· phw, thw Latinikh·w Amerikh·w kai thw Karai¤bikh·w apotelei· gia thn Epitroph· mia apo· tiw politike·w proteraio·thtew toy progra·mmatow dra·shw thw gia ta e·th 1998/1999


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4114/97 του Yves VERWAERDE προς την Επ τροπή. Η κοινωνική πολιτική στο πλαίσιο των σχέσεων ΕΕ/ΑΚΕ

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU policy
aid to disadvantaged groups
indigenous population
job creation
poverty
social policy

text: C 196/80 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 6. 98 (98/C 196/110) GRAPTH ERVTHSH P-4109/97 ypobolh· : Mirja Ryyna¤nen (ELDR) prow thn Epitroph· (18 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Eni·sxysh tvn organv· sevn h leitoyrgi·a tvn opoi·vn epidotei·tai apo· thn EE H Epitroph· thw EE yposthri·zei arkete·w organv· seiw xorhgv· ntaw toyw oikonomikh· boh·ueia gia thn leitoyrgi·a toyw. Oi en lo·gv organv· seiw problhmati·zontai apo· to gegono·w o·ti plhroforoy·ntai to y·cow toy proorizome·noy gia thn eni·sxysh thw leitoyrgi·aw toyw posoy· mo·liw sta me·sa toy tre·xontow e·toyw h·, se merike·w periptv· seiw, ako·mh kai kata· th dia·rkeia toy fuinopv· roy. Ejaiti·aw toy gegono·tow aytoy·, o oruologiko·w programmatismo·w thw drasthrio·thta·w toyw kaui·statai ady·natow kai den e·xoyn th dynato·thta na la·boyn apofa·seiw en sxe·sei me th dromolo·ghsh dapanhrv· n e·rgvn. H kata·stash ua beltivno·tan shmantika· ea·n xorhgei·to, stiw arxe·w toy e·toyw, stiw organv· seiw toyla·xiston ekei·new oi opoi·ew e·xoyn apodei·jei o·ti ei·nai staueroi· synerga·tew poso· i·so me to h·misy ekei·noy poy toyw ei·xe xorhghuei· kata· to prohgoy·meno e·tow gia thn leitoyrgi·a toyw, kai lamba·neto ypo·ch kata· thn katabolh· toy ypoloi·poy toy posoy·, sta te·lh toy e·toyw, opoiadh·pote allagh· h opoi·a ua ei·xe endexome·nvw la· bei xv· ra en sxe·sei me to synoliko· eth·sio poso· thw boh·ueiaw. Anaforika· me ta anvte·rv ua h·uela na ypoba· lv thn ako·loyuh erv· thsh: Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· thw EE prokeime·noy na diasfalisuei· o·ti oi xrh·stew ua ei·nai, sto ejh·w, se ue·sh na ajiopoioy·n apotelesmatiko·tera ta posa· poy toyw xorhgoy·ntai gia thn eni·sxysh thw leitoyrgi·aw toyw; Apa·nthsh toy k. Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (18 Febroyari·oy 1998) O koinotiko·w proy¤pologismo·w den ektelei·tai me ba·sh prohgoy·menh katanomh· tvn epixeirhsiakv· n pistv· sevn metajy· tvn diafo·rvn organv· sevn. Oi en lo·gv organv· seiw mporoy·n na ejasfali·soyn thn oikonomikh· eni·sxysh thw Epitroph·w efo·son ypoba·loyn pro·gramma dra·shw to opoi·o na antistoixei· kat(cid:146)arxa·w se dra·sh poy e·xei egkriuei· apo· thn armo·dia gia ton proy¤pologismo· arxh· sto plai·sio toy genikoy· proy¤pologismoy· kai efo·son, sth syne·xeia, h sygkekrime·nh dra·sh plhroi· toyw eidikoy·w o·royw oi opoi·oi epiba·llontai apo· tiw koinotike·w ryumi·seiw poy die·poyn thn efarmogh· thw. Kato·pin aytoy·, h Epitroph· probai·nei se eidiko·terh eje·tash thw ai·thshw toy me·llontow dikaioy·xoy. H pro rata dia·uesh tvn pistv· sevn, o·pvw protei·netai apo· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, den ua epe·trepe sthn Epitroph· na antapokriuei· stiw apaith·seiw (toy a·ruroy 2) toy dhmosionomikoy· kanonismoy· poy aposkopoy·n sthn ejasfa·lish thw xrhsimopoi·hshw toy dhmo·sioy xrh·matow ypo· to pri·sma thw xrhsth·w dhmosionomikh·w diaxei·rishw kai kyri·vw thw oikonomi·aw kai thw sxe·shw ko·stoyw/apotelesmatiko·thtaw. Oson afora· thn eni·sxysh thw apotelesmatiko·thtaw thw ekte·leshw tvn epixeirhsiakv· n pistv· sevn, h proana- feruei·sa eje·tash tvn aith·sevn katane·metai me tro·po o·lo kai perisso·tero omoiogenh· se o·lh th dia·rkeia toy e·toyw prokeime·noy na ejasfalistei· h stauerh· ekte·lesh toy proy¤pologismoy· kauv· w kai na elaxistopoihuoy·n oi prouesmi·ew ana·mesa sthn ypobolh· thw ai·thshw kai sthn apa·nthsh thw Epitroph·w. (98/C 196/111) GRAPTH ERVTHSH E-4114/97 ypobolh· : Yves Verwaerde (PPE) prow thn Epitroph· (16 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: H koinvnikh· politikh· sto plai·sio tvn sxe·sevn EE/AKE Ua mporoy·se na para·sxei h Epitroph· plhrofori·ew sxetika· me thn politikh· kai tiw dra·seiw poy proti·uetai na anapty·jei, prokeime·noy na yposthri·jei tiw koinvnike·w politike·w sto plai·sio tvn energeiv· n gia thn katapole·mhsh thw ftv· xeiaw kai thn prov· uhsh thw apasxo·lhshw stiw xv· rew AKE; Apa· nthsh toy k. Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Febroyari·oy 1998) (cid:211)son afora· th dra·sh thw Epitroph·w sto plai·sio thw ekstratei·aw kata· thw ftv· xeiaw stiw xv· rew thw Afrikh·w, thw Karai¤bikh·w kai toy Eirhnikoy· (AKE), h pro·sfath e·kuesh gia th synergasi·a metajy· Koino·thtaw-AKE kata· to 1996 aposte·lletai apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kauv· w kai sth Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. H en lo·gv e·kuesh perilamba· nei ta dia·fora ei·dh dra·sevn se makrooikonomiko· epi·pedo kai se epi·pedo sygkekrime·nvn tome·vn kai sxedi·vn. H Epitroph· proti·uetai na synexi·sei to e·rgo to opoi·o e·xei h·dh arxi·sei, to·so sxetika· me thn akoloyuhte·a politikh· o·so kai me tiw dia·forew epime·royw ene·rgeiew


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4115/97 van Yves VERWAERDE aan de Commissie. Betere integratie van de civiele maatschappij in het partnerschap EU-ACS

eurovoc_concepts:
ACP countries
company constituted under civil law
democracy
fourth Lomé Convention
human rights
management
rule of law
shareholding
socioeconomic conditions

text: C 187/126 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 98 De Commissie is niet op de hoogte van de beperkingen ten aanzien van de woonplaats van de bemanning of het lossen van onder Franse vlag varende vissersschepen waarop de geachte afgevaardigde in zijn schriftelijke vraag doelt. De nieuwe Franse orie¤ntatiewet nr. 97-1051 op de zeevisserij en de mariene aquacultuur maakt nergens gewag van dergelijke beperkingen. Voor het geval dat door de Franse autoriteiten aanvullende maatregelen worden genomen, zal de Commissie erop toezien dat deze in overeenstemming zijn met het Gemeenschapsrecht zoals uitgelegd door het Hof van Justitie. (98/C 187/197) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4115/97 van Yves Verwaerde (PPE) aan de Commissie (16 januari 1998) Betreft: Betere integratie van de civiele maatschappij in het partnerschap EU-ACS Kan de Commissie mij meedelen wat haar beleid is en welke activiteiten zij wil ondernemen ter stimulering van de deelname aan de civiele maatschappij in de ACS-landen, ervan uitgaande dat de civiele maatschappij de terreinen waarop de NGO(cid:146)s actief zijn, overschrijdt, en alle publieke en particuliere sectoren omvat waar de georganiseerde bevolking deelneemt aan de maatschappij in al haar facetten? Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (9 februari 1998) De afgelopen 15 maanden heeft de Commissie deelgenomen aan een intensief publiek debat over de uitdagingen en opties voor een nieuw partnerschap tussen de Gemeenschap en de landen in Afrika, het Caribisch gebied en het Stille-Oceaangebied (ACS), met het oog op de komende uitvoering van de herziene Overeenkomst van Lome· IV. Als resultaat van dit debat ligt de nadruk op een versterking van de participatie van de civiele samenleving door het begrip (cid:132)toegankelijkheid(cid:148) tot een grondbeginsel van het nieuwe partnerschap te maken, waardoor zowel instanties van de overheid als van de civiele samenleving bij de dialoog over de beleidsmaatregelen en bij de samenwerkingsacties kunnen worden betrokken. Ook ligt de nadruk op het politieke facet van het nieuwe partnerschap, met als voornaamste elementen eerbiediging van mensenrechten, democratische beginselen, rechtsstaat en behoorlijk bestuur, om de burgers volkomen en bij alle aspecten van de samenleving te betrekken; om hun belangen te behartigen, hen aan het besluitvormingsproces te doen deelnemen, de openbare hulpbronnen te beheren en een actieve, georganiseerde civiele samenleving te ontwikkelen. Een verruiming van het partnerschap zou verder moeten gaan dan de huidige bepalingen van de Overeenkomst van Lome·, dat wil zeggen in de richting van een participatief partnerschap bij de besluitvorming. Het aankweken van meer verantwoordelijkheidsgevoel bij verschillende instanties die een rol spelen bij het besluitvormingsproces en bij het beheer van de samenwerking en een versterking van de capaciteit van die instanties, zijn twee belangrijke communautaire doelstellingen voor alle terreinen van samenwerking. Daarbij zal de nadruk worden gelegd op een versterking van de democratische en participatieve structuren en, in het algemeen, op de organisatie van alle instanties op economisch en sociaal gebied en op het terrein van de civiele samenleving, zowel op nationaal als op plaatselijk en regionaal niveau. Er zal steun worden verleend bij de uitstippeling en tenuitvoerlegging van groei- en werkgelegenheidsstrategiee¤n door de ACS-Staten, onder actieve deelname van de betrokken economische en sociale instanties. Ook wordt overwogen om steun te verlenen voor de versterking van het menselijk potentieel en de stimulering van een dialoog tussen de regering, het bedrijfsleven en sociale en andere organisaties van de civiele samenleving, evenals voor een intensivering van de participatie en de ontwikkeling van een sociale dialoog op een meer gerichte manier tussen de sociale partners. De organisaties van de civiele samenleving en de bestaande sociale instanties zullen worden gesteund door middel van een versterking van de sociale en economische instellingen, vrije en onafhankelijke media, en door het scheppen van een wet- en regelgevingsklimaat, dat bevorderlijk is voor particulier initiatief, politiek pluralisme en het bestaan en de doeltreffendheid van instellingen die voor mensenrechten en burgerschapsedu- catie opkomen. De ondersteuning van instellingen en de ontwikkeling van de capaciteiten en vaardigheden van de partnerschapsinstanties worden stelselmatig overwogen, in het bijzonder met betrekking tot de vertegen- woordiging van economische en sociale belangengroepen en het overleg met een binnen de civiele samenleving, de opleiding van de besluitvormers in de civiele samenleving en de totstandbrenging van opleidingscapaciteit


title: WRITTEN QUESTION No. 4082/97 by Gerhard HAGER to the Commission. Enforcement of payment demands by debt- collection agencies

eurovoc_concepts:
Austria
administrative procedure
claim
consumer protection
legal profession
payment
proposal (EU)
restriction on competition


title: Resolutie over een efficiëntere communautaire bijstand

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
State aid
aid system
cooperation policy
coordination of aid
development aid


title: WRITTEN QUESTION No. 4122/97 by Anita POLLACK to the Commission. Eco-label

eurovoc_concepts:
consumer information
consumer survey
eco-label
labelling
marketing
quality label

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/127 (98/C 187/198) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4122/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Anita Pollack (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Ekotuotemerkit Onko komissio tutkinut sita¤, kuinka hyvin kuluttajat kussakin EU:n ja¤senvaltiossa tuntevat EU:n ekotuotemer- kin? Jos on, mita¤ tutkimuksissa ka¤vi ilmi? Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998) Komissio ei ole tutkinut yhdessa¤ka¤a¤n ja¤senvaltiossa sita¤, miten hyvin kuluttajat tuntevat yhteiso¤n ekotuotemer- kin. Ta¤llaisen tutkimuksen tekeminen vaikuttaa ta¤ssa¤ vaiheessa ennenaikaiselta. (98/C 187/199) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4126/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Claude Desama (PSE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Eurocontrolin tilanne Kansainva¤lisen julkisoikeudellisen organisaation piirteet ovat ha¤via¤ma¤ssa¤ Eurocontrolista. Se perustettiin useiden Euroopan maiden vuonna 1963 allekirjoittamalla yleissopimuksella kansainva¤liseksi julkisoikeudelli- seksi organisaatioksi. Kyseisten perustamisasiakirjojen tarkistaminen on kuitenkin johtanut siihen, etta¤ organisaation pa¤ivitta¤inen hoito on nyt aivan tuuliajolla. Pyritta¤essa¤ mukautumaan nykytilanteen asettamiin vaatimuksiin on ajauduttu siihen, etta¤ yksityiset yritykset ovat kertakaikkiaan ottamassa vallan organisaatiossa, mika¤ on ta¤ysin vastoin Eurocontrolin perinteita¤ ja sen tehta¤va¤a¤ kansainva¤lisena¤ julkisoikeudellisena organisaationa. Eurocontrolin tavoitteiden ma¤a¤rittely ja sen ma¤a¤ra¤rahojen toteutuminen on itse asiassa jo useiden vuosien ajan ollut ulkopuolisten asiantuntijoiden ja muiden sopimuskumppaneiden ka¤sissa¤ (joita on yhteensa¤ noin 400!). Kyseiset tahot eiva¤t ole lentoliikenteen asiantuntijoita ja niiden ainoana motiivina on sellaisten kalliiden, usein hyo¤dytto¤mien, selvitysten tuottaminen, jotka eiva¤t edista¤ lentoliikenteen toimivan ja yhtena¤isen valvonta- ja hallintaja¤rjestelma¤n luomista. Tilanne on jo johtanut monien Eurocontrolin tyo¤ntekijo¤iden irtisanomiseen ja aiheuttanut lisa¤ksi 400 miljoonan ecun velat viidessa¤ vuodessa. Aikooko komissio tehda¤ aloitteen tilanteen tervehdytta¤miseksi esta¤a¤kseen organisaation perikadon, silla¤ nyt yksityiset tahot haaskaavat Eurocontrolin asiantuntemusta ja muita resursseja Eurocontrolin itsensa¤, ja¤senvalti- oiden ja EU:n kansalaisten turvallisuuden kustannuksella? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 1998) Komissio pita¤a¤ ilmatilan vapauttamista koskevan yhteiso¤n politiikan kitkattoman kehityksen kannalta va¤ltta¤ma¤t- to¤ma¤na¤, etta¤ Euroopan ilmatilaa varten tarvittava lennonjohtokapasiteetti on riitta¤va¤, jotta kasvava ilmaliikenne voidaan hoitaa tehokkaasti ja turvallisesti. Ta¤ta¤ varten komissio hyva¤ksyi maaliskuussa 1996 ilmaliikenteen hallintaa ka¤sitteleva¤n valkoisen kirjan (1), jossa se kehottaa uudistamaan lennonjohtopalvelujen tarjoamisen rakenteita. Komissio on ehdottanut operatiivisten ja sa¤a¤ntelytehta¤vien erottamista toisistaan. Lisa¤ksi komissio on ehdottanut sa¤a¤ntelytehta¤vien antamista uudistetulle Eurocontrolille, jotta kyseiset tehta¤va¤t pystytta¤isiin suorittamaan tehokkaasti ja eri tahojen eduista riippumatta. Parlamentti on tukenut ta¤ta¤ la¤hestymistapaa erityisesti pa¤a¤to¤slauselmassaan komission valkoisesta kirjasta (2)


text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 187/127 (98/C 187/198) SKRIFTLIG FR¯GA E-4122/97 fr(cid:229)n Anita Pollack (PSE) till kommissionen (16 januari 1998) A¤mne: Miljo¤ma¤rket Har kommissionen gjort n(cid:229)gra underso¤kningar om hur EU:s miljo¤ma¤rke tagits emot av konsumenterna i Europeiska unionens olika medlemsstater? Om s(cid:229) a¤r fallet, vad visade de ha¤r underso¤kningarna? Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 februari 1998) Kommissionen har inte l(cid:229)tit utfo¤ra n(cid:229)gon underso¤kning om konsumenternas uppfattning om gemenskapens miljo¤ma¤rke i medlemsstaterna. Fo¤r na¤rvarande fo¤refaller det vara fo¤r tidigt att utfo¤ra en s(cid:229)dan underso¤kning. (98/C 187/199) SKRIFTLIG FR¯GA E-4126/97 fr(cid:229)n Claude Desama (PSE) till kommissionen (21 januari 1998) A¤mne: La¤get vid Eurocontrol Eurocontrol h(cid:229)ller i praktiken p(cid:229) att fo¤rlora sin karakta¤r av internationell offentligra¤ttslig och allma¤nnyttig organisation. ¯r 1963 inra¤ttades den som en s(cid:229)dan genom en konvention som undertecknades av flera europeiska la¤nder, men idag fo¤rekommer stora brister i den dagliga fo¤rvaltningen p(cid:229) grund av o¤versynen av organisationens grundla¤ggande besta¤mmelser. Fo¤rutom en no¤dva¤ndig anpassning till uppenbara aktuella behov leder denna situation till att privata fo¤retag helt enkelt tar o¤ver organisationen, vilket tydligt bryter mot dess tradition och strider mot det uppdrag den har som internationell offentligra¤ttslig organisation. Sedan flera (cid:229)r tillbaka sko¤ts faststa¤llandet av Eurocontrols m(cid:229)lsa¤ttningar och anva¤ndandet av dess instrument av externa konsulter och diverse avtalspartner (na¤stan 400 totalt!) som inte a¤r specialister p(cid:229) luftfart och vars enda intresse a¤r att ta fram kostsamma rapporter som ofta a¤r ono¤diga, ista¤llet fo¤r att bidra till att uppra¤tta ett integrerat och sammanha¤ngande kontroll- och ledningssystem fo¤r luftfarten. Denna situation har redan lett till att m(cid:229)nga av byr(cid:229)ns tja¤nstema¤n har avskedats och till att en skuld p(cid:229) 400 miljoner ecu har uppst(cid:229)tt p(cid:229) fem (cid:229)r. Ta¤nker kommissionen ta n(cid:229)gra initiativ fo¤r att fo¤rba¤ttra la¤get och go¤ra slut p(cid:229) fo¤rsto¤randet av en organisation vars kunskap och medel fo¤rslo¤sas till fo¤rm(cid:229)n fo¤r privata intressen vilket i sluta¤ndan sker p(cid:229) bekostnad av medlemsstaterna och de europeiska medborgarnas sa¤kerhet? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens va¤gnar (9 februari 1998) Kommissionens anser att det a¤r av stor betydelse fo¤r utvecklingen av gemenskapens politik fo¤r luftfartens liberalisering att det europeiska luftrummet har tillra¤cklig kapacitet fo¤r att effektivt och sa¤kert klara en framtida o¤kning av trafiken. Kommissionen antog i mars 1996 da¤rfo¤r en vitbok om flygledningstja¤nst (ATM) (1) da¤r man rekommenderade en omorganisation av de institutionella systemen fo¤r flygtrafikkontroll. Kommissionen fo¤reslog en delning av operativa funktioner och tillsynsfunktioner, varvid tillsynsfunktionen skall uto¤vas av ett omorganiserat Eurocontrol fo¤r att sa¤kersta¤lla effektivitet och oberoende av de olika bero¤rda parterna. Denna modell sto¤ddes av parlamentet, vilket sa¤rskilt framkom i dess resolution om vitboken (2)


title: 98/85/EG: Kommissionens beslut av den 16 januari 1998 om vissa skyddsåtgärder avseende levande fåglar som kommer från eller har sitt ursprung i Hongkong och Folkrepubliken Kina (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
China
Hong Kong
bird
health legislation
health risk
import restriction

text: 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 15/45 KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 januari 1998 om vissa skyddsåtgärder avseende levande fåglar som kommer från eller har sitt ursprung i Hongkong och Folkrepubliken Kina (Text av betydelse för EES) (98/85/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkon- troller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direk- tiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1), senast ändrad genom direktiv 96/43/EG (2), särskilt artikel 18. 7 i detta, och med beaktande av följande: troligen finns ett Epidemiologiska rön i Hongkong har givit vid handen att samband mellan fjäderfä och det människa när det gäller H5N1-viruset som orsakar influensa A. Virusets geografiska ursprung är ovisst liksom överför- ingen från levande fåglar till människor samt dess sprid- ning bland människor. Det är av största vikt att nödvändiga åtgärder vidtas för att förhindra att influensa A H5N1-viruset införs till gemen- skapen genom levande fåglar. Import av levande fjäderfä från Hongkong och Kina är inte tillåten i gemenskapslagstiftningen. Andra fåglar kan importeras enligt de villkor som fast- ställs i artikel 7 a i rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A. I senast ändrat genom kommissionens beslut 95/176/EG (4). till direktiv 90/425/EEG (3), Dessa åtgärder anses inte vara tillräckliga för att förhindra att influensa A virus genom handel med fåglar kan anlända till karantänstationer i gemenskapen. Därför får inte fåglar utom sådana som avses i rådets direktiv 90/539/EEG om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg (5), senast ändrat genom anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, med ursprung i eller som kommer från Hongkong och Kina införas till gemenskapen. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med ytrandet från Ständiga veterinärkommittén. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 till gemenskapen av levande fåglar, utom Införandet sådana som avses i direktiv 90/539/EEG, som kommer från eller har sitt ursprung i Hongkong och Kina skall tillfälligt förbjudas. Artikel 2 Detta beslut kommer att ses över före den 31 mars 1998. Artikel 3 Medlemsstaterna skall ändra de åtgärder de tillämpar på handel få dem att överensstämma med detta beslut. De skall genast underrätta kommissionen om detta. för att Artikel 4 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 16 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (2) EGT L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (3) EGT L 268, 14. 9. 1992, s. 54. (4) EGT L 117, 24. 5. 1995, s. 23. (5) EGT L 303, 31. 10. 1990, s. 6


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4084/97 do Deputado Wolfgang KREISSL- DÖRFLER à Comissão. Cartografia de territórios indígenas do Amazonas

eurovoc_concepts:
Brazil
cartography
development plan
forest conservation
indigenous population
land and buildings
protection of minorities
tropical forest

text: C 187/122 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 98 Esta· a Comissa(cid:152)o Europeia em condi(cid:231)o(cid:152)es de facultar ao Parlamento Europeu dados estat(cid:14)·sticos actuais sobre 1. as explora(cid:231)o(cid:152)es agr(cid:14)·colas na UE-15 por categorias de dimensa(cid:152)o em hectares correspondendo a‘ seguinte classifica(cid:231)a(cid:152)o: menos de 15 hectares, 15-50 hectares, 50-100 hectares, 100-200 hectares, 200-300 hectares, 300-500 hectares, mais de 500 hectares e 2. os actuais efectivos pecua·rios, eventualmente mesmo com a indica(cid:231)a(cid:152)o da sua reparti(cid:231)a(cid:152)o (vacas leiteiras, bovinos machos castrados/na(cid:152)o castrados, ovelhas e cabras) a n(cid:14)·vel dos Estados-membros? Resposta dada por Yves-Thibault de Silguy em nome da Comissa(cid:152)o (13 de Fevereiro de 1998) Em conformidade com o Regulamento (CEE) no 571/88 do Conselho, de 29 de Fevereiro de 1988, relativo a‘ organiza(cid:231)a(cid:152)o de uma se·rie de inque·ritos comunita·rios sobre a estrutura das explora(cid:231)o(cid:152)es agr(cid:14)·colas para o per(cid:14)·odo de 1988 a 1997 (1), os Estados-membros realizaram inque·ritos comunita·rios regulares sobre a estrutura da explora(cid:231)o(cid:152)es nos anos de 1989/90, 1993, 1995 e 1997. Os resultados deste u·ltimo inque·rito na(cid:152)o esta(cid:152)o ainda dispon(cid:14)·veis. No quadro do inque·rito sobre a estrutura das explora(cid:231)o(cid:152)es agr(cid:14)·colas, sa(cid:152)o recolhidos dados relativos, entre outros aspectos, a‘ superf(cid:14)·cie cultivada, ao efectivo de animais e ao consumo de ma(cid:152)o-de-obra. Esta informa(cid:231)a(cid:152)o, recolhida pelo Eurostat e armazenada no banco de dados Eurofarm, e· avaliada para fins comunita·rios e colocada a‘ disposi(cid:231)a(cid:152)o dos utilizadores sob a forma de quadros-padra(cid:152)o. O conteu·do destes quadros-padra(cid:152)o como, por exemplo, a delimita(cid:231)a(cid:152)o das explora(cid:231)o(cid:152)es agr(cid:14)·colas por classe de dimensa(cid:152)o, e· estabelecido em colabora(cid:231)a(cid:152)o com os Estados-membros, atrave·s de uma decisa(cid:152)o da Comissa(cid:152)o. A distribui(cid:231)a(cid:152)o das explora(cid:231)o(cid:152)es por dimensa(cid:152)o e a reparti(cid:231)a(cid:152)o dos animais por classes de dimensa(cid:152)o do efectivo, constantes dos referidos quadros, sera(cid:152)o directamente enviadas ao Senhor Deputado e ao Secretariado Geral do Parlamento. As dimenso(cid:152)es correspondem a‘ subdivisa(cid:152)o Eurofarm estabelecida na decisa(cid:152)o da Comissa(cid:152)o supramencionada. Se se desejar, outras subdiviso(cid:152)es podera(cid:152)o, igualmente, ser divulgadas; pore·m, um pedido desta natureza implica um tratamento especial (um quadro ad-hoc), que deve ser realizado em colabora(cid:231)a(cid:152)o com os institutos de estat(cid:14)·stica dos Estados-membros. A experie(cid:136)ncia demonstra que, devido a‘ necessidade de consultar os Estados-membros, estes quadros so· se encontrara(cid:152)o dispon(cid:14)·veis num prazo de 4 a 6 semanas apo·s o pedido. Todos os dados tabulares constantes do banco de dados Eurofarm, bem como quaisquer informa(cid:231)o(cid:152)es estat(cid:14)·sticas relativas a outros dom(cid:14)·nios agr(cid:14)·colas e na(cid:152)o-agr(cid:14)·colas podem ser solicitados directamente junto da Datashop do Eurostat, em Bruxelas. (1) JO L 56 de 2. 3. 1988 (98/C 187/189) PERGUNTA ESCRITA E-4084/97 apresentada por Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Objecto: Cartografia de territo·rios ind(cid:14)·genas do Amazonas Foram executados diversos projectos de cartografia de a·reas protegidas e de territo·rios ind(cid:14)·genas do Amazonas, a cargo da Comissa(cid:152)o Europeia. Na(cid:152)o partilha a Comissa(cid:152)o Europeia a opinia(cid:152)o de que a protec(cid:231)a(cid:152)o dos povos ind(cid:14)·genas e· uma compete(cid:136)ncia de dimensa(cid:152)o internacional? A Comissa(cid:152)o Europeia considera u·til a elabora(cid:231)a(cid:152)o de um quadro de a·reas protegidas e de territo·rios ind(cid:14)·genas, nomeadamente, em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘ nova directiva sobre florestas tropicais? (98/C 187/190) PERGUNTA ESCRITA E-4085/97 apresentada por Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Objecto: Cartografia de territo·rios ind(cid:14)·genas do Amazonas Foram executados diversos projectos de cartografia de a·reas protegidas e de territo·rios ind(cid:14)·genas do Amazonas a cargo da Comissa(cid:152)o Europeia. Em que pa(cid:14)·ses foram cartografadas a·reas protegidas e territo·rios ind(cid:14)·genas e em que medida sa(cid:152)o completos os mapas dispon(cid:14)·veis actualmente? Em que quadro esta(cid:152)o previstos projectos complementares e em que medida esta(cid:152)o associadas empresas privadas? Existe uma liga(cid:231)a(cid:152)o entre os projectos de cartografia supracitados e o projecto-piloto PPG7?