title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4076/97 af Marie-France STIRBOIS til Kommissionen. Støtte til arbejdspladsskabende virksomheder

eurovoc_concepts:
aid system
business start-up
competition
employment aid
employment policy
job creation
self-employed person
social-security contribution

text: C 223/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 7. 98 (98/C 223/59) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4064/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: IRAP I Italien har finansministeren indfłrt en ny afgift, »IRAP«, som ikke findes i noget andet land p(cid:229) kontinentet. Denne afgift beregnes ikke p(cid:229) grundlag af producenters fortjeneste, s(cid:229)ledes som det er tilf(cid:230)ldet i hele Europa, men efter produktionsomkostningerne, herunder udgifterne til lłnninger og investeringer. Vil Kommissionen oplyse, om dette ikke er i modstrid med det forsłg p(cid:229) en skattem(cid:230)ssig harmonisering, som allerede er indledt i EU? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-4063/97 og E-4064/97 (17. februar 1998) I henhold til de foreliggende oplysninger vil bruttobeskatningsgrundlaget for den nye lokale skat › ogs(cid:229) kaldet IRAP (Imposta regionale sulle attivita· produttive) › normalt indbefatte summen af bruttoindt(cid:230)gterne fra skattepligtiges salg af varer og tjenesteydelser. IRAP-nettobeskatningsgrundlaget kan v(cid:230)re forskelligt fra nettoindt(cid:230)gterne, da visse omkostninger ikke kan fradrages. Kommissionen skal erindre om, at rent bortset fra de to 1990-direktiver 90/434/E(cid:216)F af 23. juli 1990 om en f(cid:230)lles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilfłrsel af aktiver og ombytning af aktier vedrłrende selskaber i forskellige medlemsstater (1) og 90/435/E(cid:216)F af 23. juli 1990 om en f(cid:230)lles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater1, er der ikke p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan sket nogen harmonisering, hvad ang(cid:229)r direkte beskatning. Ethvert fremskridt i denne retning › ogs(cid:229) selv om det bidrager til et bedre fungerende indre marked › kr(cid:230)ver en enstemmig beslutning fra R(cid:229)dets side, jf. EF-traktatens artikel 100. Medlemsstaterne er derfor i det store hele frit stillet og kan indrette deres direkte beskatningsordning, som de vil, dog forudsat at de overholder de generelle forpligtelser ifłlge traktaten, herunder navnlig kravet om ikke-diskrimination og ligebehandling. P(cid:229) grundlag af det af det (cid:230)rede medlem rejste spłrgsm(cid:229)l synes disse forpligtelser ikke umiddelbart at v(cid:230)re berłrte ved indfłrelsen af IRAP. (1) EFT L 225 af 20. 8. 1990. (98/C 223/60) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4076/97 af Marie-France Stirbois (NI) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Stłtte til arbejdspladsskabende virksomheder Kan Kommissionen forel(cid:230)gge en sammenlignende undersłgelse af de stłttebelłb og fritagelser fra sociale afgifter, der findes i de forskellige medlemsstater for arbejdslłse arbejdstagere, der łnsker at starte deres egen virksomhed eller arbejde som selvst(cid:230)ndig? Kan Kommissionen redegłre for sin holdning til disse forskellige ordningers indvirkning p(cid:229) konkurrencen?


title: WRITTEN QUESTION No. 4018/97 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Establishment of a Greek section in the third European School currently under construction

eurovoc_concepts:
Belgium
Brussels region
European language
European school
language teaching

formats: html pdf print

text: C 196/58 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 (98/C 196/79) WRITTEN QUESTION E-4015/97 by Thomas Megahy (PSE) to the Commission (14 January 1998) Subject: Misleading advertising by airlines The United Kingdom Advertising Standards Authority has recently ruled that airlines and travel agents must advertise the true cost to the traveller of all flights, including airport and other taxes, seasonal premiums and all extraneous costs. Is the Commission aware of the situation in other Member States, and would it consider proposing a directive generalizing what will, from 1 January 1998, be the practice in Britain? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (26 February 1998) The Commission was pleased to learn of the United Kingdom initiative on improved information to airline passengers relating to the true costs of all flights. The Commission has not been informed of any similar initiatives in other Member States. However, the Commission has launched a comprehensive study to assess the conditions included in air transport contracts from the perspective of consumers. The issue of the best means of giving passengers adequate notice of required information (including prices) relevant to the decision about whether to enter into the contract is amongst the matters being addressed and is now the subject of industry-wide consultation. The Commission will consider whether new initiatives are necessary in the light of the study and the consultation process. (98/C 196/80) WRITTEN QUESTION E-4018/97 by Panayotis Lambrias (PPE) to the Commission (14 January 1998) Subject: Establishment of a Greek section in the third European School currently under construction In spite of the fact that there is a large Greek community in Brussels, there is only one Greek section in Brussels(cid:146) two existing European schools. A significant increase in the number of Greek speakers in Brussels is expected in the immediate future, owing to the transfer of the Court of Auditors from Luxembourg, Cyprus(cid:146) accession to the European Union, while at the same time the number of Greeks coming to live in Brussels is constantly rising. Will the Commission say whether it proposes to take steps to establish a second Greek section in the third European School currently under construction in Brussels since this request already has the support of a large number of parents (320 signatories) and meets with no objection from the Permanent Representation of Greece? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (4 February 1998) Only the Board of Governors, the intergovernmental body responsible for the European Schools, has the power to determine the orientation and organisation of studies. Therefore, when the time comes, only the Board can decide which language sections will be in the third European School now under construction in Brussels. The decision will have to be taken in accordance with the principles underlying the educational system of the school. The Commission is a member of the Board of Governors and is very interested in ensuring the smooth operation of the European Schools; it will make sure that the principles are observed


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 1323/90 instituting specific aid for sheep and goat farming in certain less-favoured areas of the Community (COM(97)0407 C4-0452/97 97/0210(CNS))

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to agriculture
cattle
less-favoured region
livestock farming
sheep

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4029/97 van Caroline JACKSON aan de Commissie. Vastzetten van vrachtautoladingen

eurovoc_concepts:
freight rate
harmonisation of standards
load
road safety
road transport
transport of dangerous goods
transport safety

text: 16. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 187/111 Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (25 februari 1998) Gezondheidszorg, inclusief mentale gezondheidszorg, blijft onder de verantwoordelijkheid van de lidstaten vallen. Dit zal niet veranderen na de ratificatie van het Verdrag van Amsterdam. De geachte afgevaardigde dient daarom zijn vraag aan de Griekse autoriteiten te stellen. (98/C 187/170) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4028/97 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (14 januari 1998) Betreft: Landmijnen en EU-steun Is de Commissie ingenomen met het Britse besluit het niveau van de ontwikkelingshulp aan landen die de overeenkomst van Ottawa inzake landmijnen niet ondertekenen, te herzien? Acht de Commissie het derhalve passend de Unie aan te bevelen soortgelijke besluiten te nemen tegen ontvangers van ontwikkelingshulp van de EU die doorgaan met de productie en de export van landmijnen? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (2 februari 1998) De Commissie is ingenomen met de door de lidstaten genomen maatregelen die de tragische gevolgen helpen te boven komen van het onverantwoord en zonder onderscheid gebruiken van antipersoneelmijnen in vele ontwikkelingslanden en die een stimulans vormen om toe te treden tot het Verdrag inzake het verbod op antipersoneelmijnen, dat op 3 december 1997 voor ondertekening werd opengesteld in Ottawa. Zij verheugt zich erover dat een groot aantal ontwikkelingslanden op 3 en 4 december 1997 het Verdrag van Ottawa hebben ondertekend. De Commissie benadrukt echter dat bij het ontwikkelingssamenwerkingsbeleid op communautair niveau geen voorwaarden worden gehanteerd die verband houden met de houding van ontvangende landen in de kwestie van de antipersoneelmijnen. De resolutie van de Raad Ontwikkelingssamenwerking van 22 november 1996 betreffende een ge(cid:14)¤ntegreerde en gecoo¤rdineerde aanpak in de strijd tegen antipersoneelmijnen sluit uiteraard wel de landen die blijven doorgaan met het kopen, vervaardigen en opslaan van antipersoneelmijnen uit van het voordeel van mijnopruimingsope- raties, behalve voor de onderzoeksprojecten en activiteiten op humanitair vlak en in het belang van kwetsbare gemeenschappen. Het uitbreiden van de maatregelen van deze resolutie tot het geheel van het ontwikkelingssamenwerkingsbeleid van de Gemeenschap kan worden overwogen in het kader van de besprekingen betreffende de verdere ontwikkeling van de betrekkingen met de ontwikkelingslanden, in de zin dat deze landen worden aangemoedigd om vervaardiging, opslag, handel en gebruik van antipersoneelmijnen stop te zetten. (98/C 187/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4029/97 van Caroline Jackson (PPE) aan de Commissie (14 januari 1998) Betreft: Vastzetten van vrachtautoladingen Is de Commissie van mening dat er Europese wetgeving zou moeten worden vastgesteld betreffende het vastzetten van vrachtautoladingen in het algemeen, of is de Commissie van opvatting dat, hoewel dergelijke wetgeving voor gevaarlijke stoffen bestaat, het aan de nationale autoriteiten kan worden overgelaten dergelijke algemene veiligheidsmaatregelen voor het vastzetten van vrachtautoladingen in te voeren en ten uitvoer te leggen voor zover zij zulks noodzakelijk achten in overeenstemming met het nationale recht?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4045/97 von den Abgeordneten Raimo ILASKIVI , Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM , Jyrki OTILA an die Kommission. EHEC-Bakterien und Schlachtung von Rindern

eurovoc_concepts:
Finland
animal disease
cattle
fresh meat
human nutrition
marketing
meat processing industry
public health
slaughter of animals
veterinary inspection

text: 22. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 196/67 Zusammen mit den Mitgliedstaaten und unabha¤ngigen Sachversta¤ndigen pru¤ft die Kommission in speziellen Sitzungen die Listen der Naturschutzgebiete, die von den Mitgliedstaaten zur Aufnahme in das Netz Natura 2000 vorgeschlagen wurden. Aufgrund der gro(cid:223)en Zahl an Vorschla¤gen (mehrere Tausende) kann nicht jedes Gebiet vor Ort auf seine Eignung hin beurteilt werden. In Anbetracht der Verzo¤gerungen bei der U¤ bersendung der Listen hat die Kommission gegen Spanien ein 3. Vertragsverletzungsverfahren wegen Nichteinhaltung der Richtlinie 92/43/EWG eingeleitet. (1) ABL. L 206 vom 22. 7. 1992. (98/C 196/91) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4045/97 von Raimo Ilaskivi (PPE), Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) und Jyrki Otila (PPE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: EHEC-Bakterien und Schlachtung von Rindern Nachdem bei finnischen Rindern EHEC-Bakterien festgestellt wurden, mu¤ssen Rinder geschlachtet werden, um die Ausbreitung der Seuche zu verhindern. Die Schlachtungen sind wirklich begru¤ndet, weil schon Menschen zu Tode gekommen sind bzw. zum Teil an einer Magendarmblutungskrankheit leiden. Wie vergewissert sich die Europa¤ische Kommission, da(cid:223) das infizierte Fleisch nicht als Nahrungsmittel fu¤r Menschen und Tiere verwendet wird? Durch die Schlachtungen entstehen den Landwirten gro(cid:223)e wirtschaftliche Verluste. Wie beabsichtigt die Kommission die Verluste der Landwirte auszugleichen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (9. Februar 1998) Die Erzeugung und das Inverkehrbringen von Frischfleisch unterliegt der Richtlinie 64/433/EWG zur Regelung gesundheitlicher Fragen beim innergemeinschaftlichen Handelsverkehr mit frischem Fleisch ((cid:132)Frischfleisch- richtlinie(cid:147)), kodifiziert durch die Richtlinie 91/496/EWG zur Festlegung von Grundregeln fu¤r die Veterina¤rkon- trollen von aus Drittla¤ndern in die Gemeinschaft eingefu¤hrten Tieren und zur A¤ nderung der Richtlinien 89/662/EWG, 90/425/EWG und 90/675/EWG (1), gea¤ndert durch die Richtlinie 95/23/EG u¤ber die gesundheit- lichen Bedingungen fu¤r die Gewinnung und das Inverkehrbringen von frischem Fleisch (2). Aufgrund dieser Vorschriften mu¤ssen die Mitgliedstaaten sicherstellen, da(cid:223) der amtliche Tierarzt von einer Krankheit kontaminiertes oder infiziertes Fleisch als genu(cid:223)untauglich erkla¤rt. Daher kann dieses Fleisch nicht in die menschliche Nahrungskette gelangen. Wird dieses Fleisch verwertet und zur Futtermittelherstellung verwendet, mu(cid:223) es so behandelt werden, da(cid:223) jegliche Ausbreitung der Seuche ausgeschlossen ist. Die Bestimmungen u¤ber eine etwaige finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft unterliegen der Entscheidung 90/424/EWG des Rates vom 26. Juni 1990 u¤ber bestimmte Ausgaben im Veterina¤rbereich (3) › im allgemeinen als (cid:132)Veterina¤rfonds(cid:147) bezeichnet. Insbesondere kann sich die Gemeinschaft nach Titel III Kapitel 2 (Artikel 29, 32 und 33) der Entscheidung 90/424/EWG an den Kosten eines nationalen Zoonosen-U¤ berwachungsprogramms beteiligen. Bislang wurde jedoch noch kein EHEC-U¤ berwachungsprogramm genehmigt. Au(cid:223)erdem sieht Artikel 4 Absatz 3 der Entscheidung 90/424/EWG Dringlichkeitsma(cid:223)nahmen vor, wenn das Auftreten einer Zoonose gema¤(cid:223) der Richtlinie 92/117/EWG des Rates vom 17. Dezember 1992 u¤ber Ma(cid:223)nahmen zum Schutz gegen bestimmte Zoonosen bzw. ihre Erreger bei Tieren und Erzeugnissen tierischen Ursprungs zur Verhu¤tung lebensmittelbedingter Infektionen und Vergiftungen (4) ein unmittelbares Risiko fu¤r die o¤ffentliche Gesundheit darstellt. Zum gegenwa¤rtigen Zeitpunkt wurde auf dieser Grundlage allerdings noch keine Finanzierung genehmigt. (1) ABl. L 268 vom 24. 9. 1991. (2) ABl. L 243 vom 11. 10. 1995. (3) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990. (4) ABl. L 62 vom 15. 3. 1993


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 98/98, annettu 14 päivänä tammikuuta 1998, Euroopan yhteisön sekä Puolan tasavallan, Unkarin tasavallan, Tsekin tasavallan, Slovakian tasavallan, Bulgarian tasavallan ja Romanian tasavallan sopimuksissa määrätystä tiettyjä vilja-alan tuotteita koskevasta osittaisesta tuontitullista vapauttamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1218/96

eurovoc_concepts:
Hungary
common wheat
durum wheat
import licence
quantitative restriction
tariff exemption

formats: pdf print

text: L 9/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 1. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 98/98, annettu 14 päivänä tammikuuta 1998, Euroopan yhteisön sekä Puolan tasavallan, Unkarin tasavallan, Tšekin tasavallan, Slovakian tasavallan, Bulgarian tasavallan ja Romanian tasavallan sopimuksissa määrätystä tiettyjä vilja-alan tuotteita koskevasta osittaisesta tuontitullista vapauttamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1218/96 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 9 artiklan, sekä katsoo, että ovat komission on vahvistettava yhtenäinen alennuskerroin haettavissa tuontitodistuksissa tarkoitetuille määrille, jos nämä määrät kiintiön määrää suuremmat; 12 päivänä tammikuuta 1998 jätetyt Unkarin tasavallasta lähtöisin olevan tavallisen vehnän tuontitodis- tushakemukset koskevat 29 749 560:tä ja 80 prosentilla alennetulla tullilla tuotava enimmäismäärä on 140 960 tonnia, vuosittaisen tonnia, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Euroopan yhteisön sekä Puolan tasavallan, Unkarin tasa- vallan, Tšekin tasavallan, Slovakian tasavallan, Bulgarian tasavallan ja Romanian tasavallan sopimuksissa määrätystä tiettyjä vilja-alan tuotteita koskevasta osittaisesta tuontitul- lista vapauttamisesta 28 päivänä kesäkuuta 1996 anne- tussa komission asetuksessa (EY) N:o 1218/96 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 32/98 (4), säädetään muun muassa Tšekin tasavallan, Slovakian tasavallan ja Unkarin tasavallan alkuperää olevan ohran ja tavallisen vehnän määristä, joiden tuon- nissa voidaan soveltaa etuuskohtelua näiden maiden kanssa tehdyn väliaikaisen sopimuksen perusteella, ja tuontitodistushakemukset, Komissiolle tiedoksi toimitetut 12 päivänä tammikuuta 1998 jätetyt jotka koskevat asetuksessa (EY) N:o 1218/96 tarkoitettua Unkarin CN- koodeihin 1001 90 99 ja 1001 10 00 kuuluvan tavallisen johon sovelletaan 80 vehnän ja durumvehnän kiintiötä, prosentilla tuontitullia, hyväksytään niissä alennettua esitettyjen ja kertoimella 0,00473822 kerrottujen tonni- määrien mukaisina. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä tammikuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 14 päivänä tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 161, 29. 6. 1996, s. 51 (4) EYVL L 5, 9. 1. 1998, s. 4


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4025/97 van Graham WATSON aan de Commissie. Financiële instrumenten voor fondsen ten behoeve van regionaal beleid

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
European Investment Fund
Structural Funds
regional policy

text: C 304/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 (98/C 304/10) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4025/97 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (14 januari 1998) Betreft: Financie¤le instrumenten voor fondsen ten behoeve van regionaal beleid Wanneer denkt de Commissie onderzoeken te starten naar het eventuele gebruik van nieuwe financie¤le instrumenten om te voorzien in middelen voor regionaal beleid? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (12 maart 1998) In de context van Agenda 2000 en van de herziening van de huidige verordeningen betreffende de Structuurfondsen voor de periode na 1999 voert de Commissie momenteel een aantal studies uit over de mogelijkheden om nieuwe financie¤le instrumenten toe te passen. Zij zal een verslag opstellen over de toekomstige steunverlening in het kader van het cohesiebeleid en over het gebruik van verschillende instrumenten om financie¤le steun te verlenen, waarin bijzondere aandacht zal worden besteed aan de zienswijze dat in de toekomst een oordeelkundiger gebruik dient te worden gemaakt van andere vormen van financiering dan subsidies, afhankelijk van de aard van de betrokken investering, waarbij te denken valt aan leningen (met of zonder rentesubsidie), garanties voor leningen en participaties in het kapitaal. De Commissie zal bekijken hoe het subsidie-element in de bijstandsverlening van de Structuurfondsen gedeeltelijk door andere (b. v. particuliere) middelen zou kunnen worden vervangen of zou kunnen worden gebruikt om dergelijke andere middelen aan te trekken, zodat de Gemeenschapsbegroting minder zwaar wordt belast, maar het beoogde cohesie-effect toch wordt bereikt. In dit verband wordt momenteel een geselecteerd aantal bestaande programma(cid:146)s waarvoor het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling steun verleent, bestudeerd om na te gaan welk effect met maatregelen op het gebied van financie¤le instrumentering wordt bereikt. Nadat de betrokken beleidsvoornemens binnen de Commissie zijn gee¤valueerd, zullen naar verwachting besprekingen met de Europese Investeringsbank (EIB), het Europees Investeringsfonds en geselecteerde instellingen in de lidstaten worden gevoerd met het oog op de technische uitwerking van de verschillende mogelijke benaderingen. Bij deze studies en besprekingen zal rekening worden gehouden met de door de Europese Raad van Amsterdam aan de EIB gegeven nieuwe opdracht de ontwikkeling van het midden- en kleinbedrijf te bevorderen, eventueel met gebruikmaking van risicokapitaal waarbij ook het particuliere bankwezen wordt betrokken. (98/C 304/11) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4036/97 van Bryan Cassidy (PPE) aan de Commissie (14 januari 1998) Betreft: Regels inzake de verantwoordelijkheid van de producent (verpakkingsafval), Verenigd Koninkrijk 1996 Kan de Commissie bevestigen dat zij voornemens is een inbreukprocedure in te stellen tegen het Verenigd Koninkrijk in verband met de tenuitvoerlegging van richtlijn 94/62/EG (1), en kan zij een lijst verstrekken van haar aanklachten? (1) PB L 365 van 31. 12. 1994, blz. 10. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (23 februari 1998) De Commissie kan het geachte Parlementslid mededelen dat er momenteel een inbreukprocedure loopt tegen het Verenigd Koninkrijk wegens het niet volledig tenuitvoerleggen van Richtlijn 94/62/EG van het Europees Parlement en de Raad van 20 december 1994 betreffende verpakking en verpakkingsafval


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4040/97 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO alla Commissione. Candidature per la nomina a città europea della cultura

eurovoc_concepts:
EU initiative
European symbol
cultural cooperation
cultural event
town

text: 16. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 187/113 (98/C 187/174) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4040/97 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (14 gennaio 1998) Oggetto: Candidature per la nomina a citta‘ europea della cultura Quali citta‘ hanno presentato fino ad oggi la loro candidatura per essere nominate capitali o citta‘ europee della cultura a partire dal 2000? (98/C 187/175) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4041/97 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (14 gennaio 1998) Oggetto: Citta‘ europee della cultura: criteri Intende la Commissione presentare delle proposte che stabiliscano i criteri con i quali il Consiglio dei ministri della cultura dell(cid:146)Unione europea potra‘ designare la o le citta‘ che a partire dal 2000 saranno le citta‘ europee della cultura? Risposta comune data dal Sig. Oreja in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-4040/97 e E-4041/97 (6 febbraio 1998) La Commissione richiama l(cid:146)attenzione dell(cid:146)onorevole parlamentare sulla proposta di decisione al Parlamento ed al Consiglio relativa all(cid:146)istituzione di una iniziativa comunitaria a favore della manifestazione «Citta‘ europea della cultura» presentata dalla Commissione (1) e in particolare gli articoli 2 e 3 della suddetta decisione. (1) GU C 362 del 28. 11. 1997 (98/C 187/176) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4043/97 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (14 gennaio 1998) Oggetto: Scarcerazioni di dissidenti cubani Ha mosso alcun passo la Commisione nei confronti delle autorita‘ cubane per ottenere la scarcerazione dei cittadini cubani Marta Beatriz Roque, Rene· Go·mez, Vladimiro Roca e Fe·lix Bonne, detenuti per il semplice fatto di far parte del gruppo di dissidenti politici del paese in questione? Risposta data dal Sig. Mar(cid:14)·n a nome della Commissione (29 gennaio 1998) Attraverso il rappresentante della presidenza all(cid:146)Avana, nel luglio del 1997 l(cid:146)Unione europea ha sollecitato ufficialmente due volte la liberazione dei quattro dissidenti citati dall(cid:146)onorevole parlamentare. Tali passi sono stati compiuti a nome della Commissione, e con il suo appoggio, nell(cid:146)ambito della politica estera e di sicurezza comune dell(cid:146)Unione. Durante contatti recenti con le autorita‘ cubane, i rappresentanti della Commissione hanno fatto sapere in maniera chiara che, affinche· l(cid:146)Unione possa prevedere un(cid:146)intensificazione delle relazioni di cooperazione con Cuba, e‘ essenziale, tra l(cid:146)altro, che vengano liberati i quattro dissidenti e, piu‘ in generale, che le autorita‘ del paese cambino il proprio atteggiamento nei confronti dell(cid:146)opposizione, rispettandone i diritti fondamentali di espressione e di associazione


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4018/97 del Panayotis LAMBRIAS a la Comisión. Creación de una sección griega en la tercera escuela europea, actualmente en construcción

text: C 196/58 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 6. 98 (98/C 196/79) PREGUNTA ESCRITA E-4015/97 de Thomas Megahy (PSE) a la Comisio·n (14 de enero de 1998) Asunto: Publicidad engan(cid:152)osa de las compan(cid:152)(cid:14)·as ae·reas La Autoridad para la e·tica de la publicidad del Reino Unido ha dictaminado recientemente que las compan(cid:152)(cid:14)·as ae·reas y los agentes de viajes deben anunciar el coste real para el viajero de todos los vuelos, incluidas las tasas de aeropuerto y de otra (cid:14)·ndole, los recargos de temporada y todos los costes externos. ¿Conoce la Comisio·n la situacio·n en otros Estados miembros? ¿Estar(cid:14)·a dispuesta la Comisio·n a proponer una directiva que generalice lo que, a partir del 1o de enero de 1998, sera· la pra·ctica habitual en Gran Bretan(cid:152)a? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (26 de febrero de 1998) La Comisio·n recibio· con satisfaccio·n la iniciativa del Reino Unido de mejorar la informacio·n proporcionada a los pasajeros ae·reos en relacio·n con el coste real de los vuelos. La Comisio·n desconoce si en otros Estados miembros existen iniciativas comparables. No obstante, la Comisio·n ha puesto en marcha un estudio completo para evaluar las condiciones de los contratos de transporte ae·reo desde la perspectiva de los consumidores. Entre los aspectos estudiados figura el de cua·l es el mejor modo de facilitar debidamente a los pasajeros la informacio·n necesaria (incluidos los precios) para que pueda decidir si aceptar o no el contrato, tema sobre el que tambie·n esta· consulta·ndose a todo el sector. La Comisio·n decidira· si es preciso tomar nuevas iniciativas a la luz de los resultados del estudio y del proceso de consultas. (98/C 196/80) PREGUNTA ESCRITA E-4018/97 de Panayotis Lambrias (PPE) a la Comisio·n (14 de enero de 1998) Asunto: Creacio·n de una seccio·n griega en la tercera escuela europea, actualmente en construccio·n Pese al hecho de que la comunidad griega de Bruselas es muy numerosa, las dos escuelas europeas existentes en dicha ciudad so·lo cuentan con una seccio·n griega. Se espera que, en el futuro inmediato, se produzca un importante aumento del nu·mero de grecoparlantes en Bruselas, debido al traslado del Tribunal de Cuentas desde Luxemburgo y a la adhesio·n de Chipre a la Unio·n Europea, al tiempo que se observa un incremento continuo del nu·mero de griegos que vienen a establecer su residencia en Bruselas. ¿Piensa la Comisio·n adoptar medidas para que se cree una segunda seccio·n griega en la tercera escuela europea de Bruselas, actualmente en construccio·n, solicitud que ha obtenido ya el apoyo de un nu·mero muy considerable de padres (320 firmas) y que no encuentra ninguna objecio·n por parte de la Representacio·n Permanente griega? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (4 de febrero de 1998) El Consejo Superior, organismo intergubernamental responsable de las Escuelas Europeas, es el u·nico organismo competente para determinar la orientacio·n de los estudios y su organizacio·n. Por consiguiente, le correspondera· decidir, en su momento, las secciones lingu¤(cid:14)·sticas de que dispondra· la tercera Escuela Europea de Bruselas, actualmente en fase de construccio·n. Esta decisio·n se debera· adoptar de conformidad con los principios en que se basa el sistema educativo de dichas Escuelas. La Comisio·n, que forma parte del Consejo Superior antes citado y concede gran importancia al correcto funcionamiento de las Escuelas Europeas, velara· por que se respeten dichos principios


title: WRITTEN QUESTION No. 4010/97 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Quality standards for slate produced in the Community

eurovoc_concepts:
aid to industry
building materials
competitiveness
earths and stones
mining extraction
modernisation aid
quality standard
vocational training
waste recycling

text: C 196/54 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 Does the Commission intend to adopt new support measures for Community enterprises in the sector, with a view to absorbing these costs? Can the Commission provide information on the measures adopted or proposed for adoption for the rehabilitation of slagheaps and the improvement of waste recycling in the context of slate production in the Community? (98/C 196/74) WRITTEN QUESTION E-4007/97 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (14 January 1998) Subject: Promotion campaign for EU slate production The production of slate in the EU is, in general, far from adequately promoted. The reputation of the product, as sanctified by tradition, derives from its excellent qualities as a roofing material. However, it is scarcely recognized as a building material in those countries where it has not traditionally been used. As a result, many architects and builders are unaware of the technical characteristics of slate and do not know how to put it in place, how long it will last or what purposes it serves; it thus has the general image of an expensive product suitable only for historic buildings or luxury constructions. The slate produced in the EU lacks a profile to differentiate it from the products of third countries, and there is insufficient awareness in society at large of the importance of the industry. In view of the above, does the Commission not consider that the EU must establish guidelines for the promotion of slate production in the EU? Has the Commission adopted, or does it intend to adopt, any measures to promote and publicize the EU(cid:146)s slate production? (98/C 196/75) WRITTEN QUESTION E-4010/97 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (14 January 1998) Subject: Quality standards for slate produced in the Community At present there are no specific quality control rules at Community level for slate, whether produced in the EU or imported from third countries. Can the Commission state what measures it has adopted or intends to adopt with a view to introducing specific and harmonized monitoring of the quality of slate produced in the EU or imported from third countries? Joint answer to Written Questions E-4006/97, E-4007/97 and E-4010/97 given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (6 February 1998) In its report to the Council on the implementation of the Council conclusions of 18 November 1993 on the non-energy extractive industry (1) the Commission established that, as such, Community law only occupies a subsidiary position in the set of problems concerning environmental costs as compared with national or sub-national regulations. Although it does not rule out any regional appeal of that sector and the availability to it of structural funds, the Commission does not have any financial instruments to hand in order to compensate for those costs. The Commission does not have any means available for directly promoting slate products and feels that this is primarily a job for the trade associations. It would, however, point out that vocational training activities shared with other parts of the building trade, or indeed research, could help to achieve that aim


title: QUESTION ECRITE no 4033/97 de Bryan CASSIDY à la Commission. Réglementation adoptée en 1996 par le Royaume-Uni relative aux obligations et responsabilités des fabricants (déchets d'emballages)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
environmental protection
packaging
producer's liability
waste disposal
waste management
waste recycling

text: C 223/44 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 7. 98 (98/C 223/49) QUESTION E· CRITE E-4033/97 pose·e par Bryan Cassidy (PPE) a‘ la Commission (14 janvier 1998) Objet: Re·glementation adopte·e en 1996 par le Royaume-Uni relative aux obligations et responsabilite·s des fabricants (de·chets d(cid:146)emballages) La Commission a-t-elle conscience qu(cid:146)aux termes de cette re·glementation britannique, ne pas la respecter constitue un de·lit pour toute socie·te· qui y est assujettie au Royaume-Uni, et que par voie de conse·quence, si le Royaume-Uni ne re·alise pas les objectifs de·finis dans la directive 94/62/CEE (1), toutes les socie·te·s vise·es par cette re·glementation au Royaume-Uni seront juridiquement responsables a‘ titre individuel? (1) JO L 365 du 31. 12. 1994, p. 10. (98/C 223/50) QUESTION E· CRITE E-4035/97 pose·e par Bryan Cassidy (PPE) a‘ la Commission (14 janvier 1998) Objet: Re·glementation adopte·e en 1996 par le Royaume-Uni relative aux obligations et responsabilite·s des fabricants (de·chets d(cid:146)emballages) La Commission convient-elle que la responsabilite· pe·nale pre·vue dans cette re·glementation britannique outrepasse les dispositions contenues dans la directive 94/62/CE (1)? (1) JO L 365 du 31. 12. 1994, p. 10. Re·ponse commune aux questions e·crites E-4033/97 et E-4035/97 donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (24 fe·vrier 1998) Les directives sont certes contraignantes pour les E· tats membres, mais c(cid:146)est a‘ eux qu(cid:146)il appartient de choisir la forme et les modalite·s de leur mise en (cid:156)uvre. Par ailleurs, en vertu de l(cid:146)article 5 du traite· CE, les E· tats membres sont tenus de prendre toutes mesures propres a‘ assurer l(cid:146)exe·cution des obligations de·coulant du Traite·. Par conse·quent, l(cid:146)imposition de sanctions pour non-application d(cid:146)une directive est une matie‘re qui rele‘ve largement des autorite·s nationales. Il est utile de mentionner a‘ cet e·gard l(cid:146)arre(cid:136)t de la Cour de justice concernant l(cid:146)affaire C-48/95, dans lequel la Cour a conside·re· que l(cid:146)article 5 et l(cid:146)article 189, paragraphe 3, du traite· CE devaient e(cid:136)tre interpre·te·s comme n(cid:146)excluant pas qu(cid:146)un E· tat membre impose des peines de droit pe·nal pour assurer la conformite· avec les directives sur les de·chets, a‘ condition que ces sanctions soient analogues a‘ celles qui s(cid:146)appliqueraient a‘ des infractions d(cid:146)une nature et d(cid:146)une importance comparables a‘ la le·gislation nationale et qu(cid:146)elles soient, en tout e·tat de cause, efficaces, proportionne·es et dissuasives. (98/C 223/51) QUESTION E· CRITE E-4042/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) au Conseil (15 janvier 1998) Objet: Villes europe·ennes de la culture Le Conseil des ministres de la culture de l(cid:146)Union europe·enne a-t-il pre·vu de de·cider prochainement a‘ quelle(s) ville(s) il accordera en l(cid:146)an 2001 le titre de capitale culturelle europe·enne? Dans l(cid:146)affirmative, combien de villes obtiendront ce titre? Selon quels crite‘res le Conseil fera-t-il son choix?


title: WRITTEN QUESTION No. 4076/97 by Marie-France STIRBOIS to the Commission. Assistance to job creators

text: C 223/50 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 7. 98 (98/C 223/59) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4064/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuotantotoiminnasta maksettava alueellinen vero Italian talousministeri on ottanut ka¤ytto¤o¤n uuden veron, tuotantotoiminnasta maksettavan alueellisen veron, jota ei ole missa¤a¤n muussa Euroopan maassa. Veroa ei lasketa tuottajan todellisten ansioiden perusteella, kuten kaikkialla muualla Euroopassa, vaan tuotantokustannusten, kuten tyo¤voimakulujen ja sijoituskulujen perusteel- la. Eiko¤ komissio katso, etta¤ ta¤lla¤ jarrutetaan EU:ssa jo ka¤ynnissa¤ olevaa verotuksen yhdenmukaistamista? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4063/97 ja E-4064/97 (17. helmikuuta 1998) Saatavilla olevien tietojen mukaan uuden alueveron, IRAPin (Imposta regionale sulle attivita· produttive), bruttoma¤a¤ra¤isena¤ ma¤a¤ra¤ytymisperusteena ka¤yteta¤a¤n summaa, joka sisa¤lta¤a¤ yleensa¤ verovelvollisen myymista¤a¤n tavaroista ja palveluista saamat tulot bruttoma¤a¤ra¤isina¤. IRAPin nettoma¤a¤ra¤inen ma¤a¤ra¤ytymisperuste voi kuitenkin poiketa nettotulojen ma¤a¤ra¤sta¤, koska tietyt kustannusera¤t eiva¤t ole va¤hennyskelpoisia. Komissio huomauttaa, etta¤ lukuun ottamatta kahta vuonna 1990 annettua direktiivia¤, jotka ovat 23 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/434/EY (1) eri ja¤senvaltioissa olevia yhtio¤ita¤ koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojen siirtoihin ja osakkeiden vaihtoihin sovellettavasta yhteisesta¤ veroja¤rjestel- ma¤sta¤ ja 23 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/435/EY1 eri ja¤senvaltioissa sijaitseviin emo- ja tyta¤ryhtio¤ihin sovellettavasta yhteisesta¤ veroja¤rjestelma¤sta¤, va¤lito¤nta¤ verotusta ei ole yhdenmukaistettu yhteiso¤n tasolla. Kaikki yhdenmukaistamiseen ta¤hta¤a¤va¤t toimenpiteet edellytta¤va¤t EY:n perustamissopimuksen 100 artiklan mukaisesti neuvoston yksimielista¤ pa¤a¤to¤sta¤, myo¤s niissa¤ tapauksissa, joissa yhdenmukaistamisella pyrita¤a¤n tehostamaan sisa¤markkinoiden toimintaa. Ja¤senvaltiot voivat ta¤ma¤n vuoksi melko vapaasti pa¤a¤tta¤a¤ omista va¤litto¤ma¤n verotuksen ja¤rjestelmista¤a¤n, kunhan ne noudattavat perustamissopimuksen yleisia¤ ma¤a¤ra¤yksia¤, erityisesti syrjima¤tto¤myyden ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteita. Vastauksena parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤a¤n kysymykseen voidaan todeta, ettei IRAPin ka¤ytto¤o¤n- otto na¤yta¤ ensi na¤kema¤lta¤ vaikuttavan na¤iden velvollisuuksien noudattamiseen (1) EYVL L 225, 20. 8. 1990. (98/C 223/60) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4076/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Marie-France Stirbois (NI) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Apua tyo¤llista¤jille Voiko komissio toimittaa vertailevan selvityksen siita¤ avusta ja niista¤ sosiaaliturvamaksujen vapautuksista, jotka on tarkoitettu eri ja¤senvaltioissa tyo¤tto¤mille, jotka haluavat perustaa oman yrityksen tai tyo¤skennella¤ itsena¤isina¤ ammatinharjoittajina? Voiko komissio tarkentaa, mita¤ mielta¤ se on na¤iden eri ja¤rjestelmien vaikutuksesta kilpailuun?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4017/97 von Niels SINDAL an die Kommission. Blinde Passagiere im Verkehr

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
border control
external border of the EU
illegal migration
international waters
intra-EU transport
maritime law
maritime safety
maritime surveillance
maritime transport

text: C 187/110 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 6. 98 (98/C 187/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4017/97 von Niels Sindal (PSE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: Blinde Passagiere im Verkehr Was gedenkt die Kommission im Hinblick auf das Problem der Blinden Passagiere an Bord von Schiffen in europa¤ischen Gewa¤ssern zu unternehmen? Antwort von Frau Gradin im Namen der Kommission (27. Februar 1998) Die Kommission hatte sich sowohl im Rahmen der Seeverkehrspolitik als auch im Rahmen der derzeit unter Titel VI des Vertrages u¤ber die Europa¤ische Union fallenden Fragen mit den Problemen der Blinden Passagiere zu befassen. Da der Vorschlag fu¤r ein U¤ bereinkommen u¤ber die Personenkontrolle beim U¤ berschreiten der Au(cid:223)engrenzen der Mitgliedstaaten (1) vom Rat nicht angenommen wurde, gibt es keine verbindlichen Rechtsvorschriften auf diesem Gebiet. Vom Zeitpunkt des Inkrafttretens des Vertrags von Amsterdam an werden die Fragen im Zusammenhang mit dem U¤ berschreiten der Au(cid:223)engrenzen dem ersten Pfeiler, insbesondere Artikel 73 Absatz 2 Buchstabe a zuzuordnen sein; diese Bestimmungen beziehen sich auf die Normen und Verfahren, die von den Mitgliedstaaten bei der Durchfu¤hrung der Personenkontrollen an den Au(cid:223)engrenzen einzuhalten sind, wobei klargestellt wird, da(cid:223) der Rat in diesem Bereich wa¤hrend eines U¤ bergangszeitraums von fu¤nf Jahren nach Inkrafttreten des Vertrags von Amsterdam auf Vorschlag der Kommission oder auf Initiative eines Mitgliedstaats und nach Anho¤rung des Europa¤ischen Parlaments einstimmig beschlie(cid:223)t. Vereinbarkeit und U¤ bereinstimmung mit dem internationalen Seerecht sind auf diesem Gebiet anzustreben. Fu¤r Blinde Passagiere an Bord von Schiffen wurden spezifische internationale Normen erstellt. In diesem Rahmen hat Italien den Entwurf eines Rechtsinstruments zur Beka¤mpfung der illegalen Einwanderung auf dem Seeweg bei der Internationalen Seeschiffahrtsorganisation hinterlegt. Die Kommission beteiligt sich an den Arbeiten dieser Organisation. (1) ABl. C 128 vom 9. 5. 1994. (98/C 187/169) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4023/97 von Panayotis Lambrias (PPE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: Behandlung psychiatrischer Patienten in Griechenland Ein Ziel der Europa¤ischen Union, das auch im Vertrag von Amsterdam steht, ist die Gewa¤hrleistung des gro¤(cid:223)tmo¤glichen Gesundheitsschutzes fu¤r die EU-Bu¤rger. In Griechenland sind verschiedene Mi(cid:223)sta¤nde bei der Behandlung psychiatrischer Patienten zu verzeichnen. Unter anderem versucht man, darauf hinzuwirken, da(cid:223) diese Patienten keine privaten Pflegeleistungen mehr in Anspruch nehmen. Wa¤hrend in o¤ffentlichen Krankenha¤usern 14. 000 Drachmen fu¤r die einzelnen Pflegeleistungen veranschlagt werden, du¤rfen Privatklini- ken nur 7. 000 Drachmen pro Tag verlangen. Damit ko¤nnen sie sich auf Dauer nicht halten. Andererseits werden aber 50% der psychiatrischen Patienten in psychiatrischen Kliniken behandelt, denen die Schlie(cid:223)ung droht bzw. von denen einige bereits den Betrieb einstellen mu(cid:223)ten. Welche Ma(cid:223)nahmen will die Kommission zugunsten einer Sanierung der psychiatrischen Kliniken in Griechenland ergreifen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4009/97 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Die Wettbewerbsfähigkeit der Schieferindustrie der Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
Brazil
China
competitiveness
customs duties
declining industrial region
earths and stones
export (EU)
import (EU)
mining extraction
mining industry

text: C 196/56 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 22. 6. 98 Wie in der Frage angesprochen, ist der Vorschlag der Kommission fu¤r das Fu¤nfte FTE-Rahmenprogramm (2) darauf angelegt, die Beteiligung von KMU insbesondere durch das Programm (cid:132)Innovation und Einbeziehung von KMU(cid:147) weiter zu fo¤rdern. Unternehmen der Schieferindustrie werden sich wie in der Vergangenheit beteiligen ko¤nnen, insbesondere an den Ma(cid:223)nahmen zu den Themen (cid:132)Schaffung einer nutzerfreundlichen Informationsgesellschaft(cid:147) und (cid:132)Fo¤rderung eines wettbewerbsfa¤higen und nachhaltigen Wachstums(cid:147). (1) ABl. L 126 vom 18. 5. 1994. (2) Dok. KOM(97) 142 endg. (98/C 196/77) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4009/97 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: Die Wettbewerbsfa¤higkeit der Schieferindustrie der Gemeinschaft Die bedeutende Schieferindustrie der Gemeinschaft ist ein Sektor mit gro(cid:223)er Tradition und Zukunft in verschiedenen Mitgliedstaaten, der allein in Spanien 4. 800 Personen direkt und u¤ber 19. 000 indirekt Bescha¤ftigung gibt und seine Standorte in Randgebieten mit wirtschaftlicher Ru¤cksta¤ndigkeit oder in Gebieten mit ru¤ckla¤ufiger industrieller Entwicklung hat. Die Wettbewerbsfa¤higkeit dieser Industrie wird ernsthaft bedroht von den Importen von verarbeitetem Schiefer aus Drittla¤ndern, die geringere sozio-o¤konomische und o¤kologische Anforderungen stellen als die in der EU. Ist der Kommission dieser Sachverhalt bekannt? Kann die Kommission Angaben u¤ber die Ma(cid:223)nahmen machen, die sie getroffen hat oder zu treffen gedenkt, um die Wettbewerbsfa¤higkeit der gemeinschaftlichen Schieferindustrie zu verbessern? Kann die Kommission mitteilen, welche La¤nder, in welcher Menge und unter welchen Bedingungen Schiefer in die EU exportieren? Kann die Kommission Angaben u¤ber den Zolltarif machen, der auf Importe von verarbeitetem Schiefer erhoben wird? Kann die Kommission Angaben u¤ber die einzelnen Handels- und Wirtschaftsabkommen der EU mit Drittla¤ndern machen, die direkt oder indirekt die Schieferindustrie dieser Drittla¤nder betreffen? (98/C 196/78) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4011/97 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: Export von Schiefer aus der Gemeinschaft Die EU importiert aus Drittla¤ndern wie China oder Brasilien viel mehr Schiefer, als sie dorthin exportiert. Ko¤nnte die Kommission mitteilen, welche Ma(cid:223)nahmen sie getroffen hat oder zu treffen gedenkt, um die Exporte von Schiefer aus der Gemeinschaft in Drittla¤nder zu steigern? Gemeinsame Antwort von Sir Leon Brittan im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-4009/97 und E-4011/97 (6. Februar 1998) Die Gemeinschaft ist Nettoexporteur von verarbeitetem Schiefer. 1996 wurden 43. 610 Tonnen (davon 7. 997 aus Spanien) ausgefu¤hrt und 26. 639 Tonnen eingefu¤hrt. Ausgehend von den Daten des ersten Halbjahres zeichnet sich 1997 ein mit dem Vorjahr vergleichbares Ergebnis ab


eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product

text: L 9/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 1. 98 VERORDENING (EG) Nr. 93/98 VAN DE COMMISSIE van 14 januari 1998 betreffende de afgifte van invoercertificaten voor knoflook van oorsprong uit China DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad van 28 oktober 1996 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector groenten en fruit (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 903/97 van de Commissie van 21 mei 1997 betreffende een vrijwaringsmaatregel ten aanzien van de invoer van knoflook uit China (2), en met name op artikel 1, lid 3, Overwegende dat uit derde landen ingevoerde knoflook krachtens Verordening (EEG) nr. 1859/93 van de Commissie (3), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1662/ 94 (4), alleen na overlegging van een invoercertificaat in het vrije verkeer mag worden gebracht; Overwegende dat in artikel 1, lid 1, van Verordening (EG) nr. 903/97 is bepaald dat voor de in de periode van 1 juni 1997 tot en met 31 mei 1998 ingediende aanvragen voor knoflook van oorsprong uit China slechts invoercertifi- caten worden afgegeven tot een bepaalde maximumhoe- veelheid per maand; Overwegende dat, gelet op de in artikel 1, lid 2, van voornoemde verordening vastgestelde criteria en de reeds afgegeven invoercertificaten, met de hoeveelheden die op 8 januari 1998 zijn aangevraagd, de in de bijlage bij genoemde verordening voor januari 1998 vastgestelde maandelijkse maximumhoeveelheid wordt overschreden; dat derhalve moet worden bepaald in hoeverre voor die aanvragen invoercertificaten kunnen worden afgegeven; dat na 8 januari 1998 en vóór 5 februari 1998 ingediende aanvragen om afgifte van certificaten bijgevolg moeten worden afgewezen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De aanvragen om invoercertificaten voor knoflook van GN-code 0703 20 00, van oorsprong uit China, die op 8 januari 1998 krachtens artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 1859/93 zijn ingediend worden, rekening houdende met de door de Commissie op 12 januari 1998 ontvangen informatie, ingewilligd voor 0,05248 % van de gevraagde hoeveelheid. Voor bovengenoemd product worden de na 8 januari 1998 en vóór 5 februari 1998 ingediende aanvragen om invoercertificaten afgewezen. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 15 januari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 14 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 297 van 21. 11. 1996, blz. 1. (2) PB L 130 van 22. 5. 1997, blz. 6. (3) PB L 170 van 13. 7. 1993, blz. 10. (4) PB L 176 van 9. 7. 1994, blz. 1


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4019/97 του Panayotis LAMBRIAS προς την Επ τροπή. Χρηματοδότηση ερευνών για τις αλλεργικές νόσους

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
allergy
public health
scientific research

text: 22. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 196/59 (98/C 196/81) GRAPTH ERVTHSH E-4019/97 ypobolh· : Panayotis Lambrias (PPE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh ereynv· n gia tiw allergike·w no·soyw Sy·mfvna me pro·sfatew ektimh·seiw, to e·na tri·to toy plhuysmoy· thw Eyrv· phw pa·sxei apo· ka· poia allergikh· no·so. Ervta·tai h Epitroph· pv· w ske·ptetai na prosarmo·sei to ypo· diamo·rfvsh pe·mpto pro·gramma plai·sio gia e·reyna kai ana·ptyjh, v· ste na ejasfali·sei shmantikh· oikonomikh· eni·sxysh gia th diejagvgh· ereynv· n gia tiw allergike·w no·soyw sthn Eyrv· ph, dedome·noy ma·lista o·ti to ko·stow apo· tiw no·soyw ayte·w e·xei ektimhuei· se 30 diw Ecu to xro·no; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Febroyari·oy 1998) Sthn pro·tash gia to 5o Pro·gramma plai·sio drasthrioth·tvn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw (1998-2000), o·pvw tropopoih·uhke apo· thn Epitroph· stiw 14 Ianoyari·oy 1998 meta· thn prv· th ana·gnvsh apo· to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio (1), oi episthmonikoi· kai texnikoi· sto·xoi thw prv· thw drasthrio·thtaw «Belti·vsh thw poio·thtaw zvh·w kai diaxei·rish tvn e·mbivn po·rvn» perilamba·noyn, sthn kentrikh· dra·sh «Ygei·a, diatrofh· kai periballontikoi· para·gontew», thn ana·ptyjh dokimv· n gia thn ani·xneysh kai meuo·dvn gia thn eja·leich tojikv· n parago·ntvn, stoyw opoi·oyw perilamba·nontai epi·shw allergikoi· para·gontew, kauv· w kai e·reyna gia allergi·ew oi opoi·ew sxeti·zontai me to periba·llon h· ephrea·zontai apo· ayto·, kauv· w kai sxetika· me thn antimetv· pish kai pro·lhch· toyw. Oi koinotike·w drasthrio·thtew e·reynaw pro·keitai na symplhrvuoy·n apo· mellontiko· pro·gramma dra·sevw gia th dhmo·sia ygei·a sxetika· tiw me no·soyw poy sxeti·zontai me th ry·pansh kai to opoi·o ua dv· sei e·mfash stiw anapneystike·w no·soyw kai allergi·ew. H pro·tash thw Epitroph·w eyri·sketai prow to paro·n se fa·sh diapragma·teyshw sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai sto Symboy·lio (2). (1) COM(98)8. (2) EE C 214 thw 16. 7. 1997. (98/C 196/82) GRAPTH ERVTHSH E-4020/97 ypobolh· : Panayotis Lambrias (PPE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Mo·lybdow sto po·simo nero· H Pagko·smia Orga·nvsh Ygei·aw mei·vse dramatika· to epitrepo·meno pososto· moly·bdoy sto po·simo nero·. Ervta·tai h Epitroph· ti me·tra proti·uetai na la·bei gia na dieykoly·nei ta kra·th me·lh na periori·soyn to taxy·tero dynato· thn poso·thta moly·bdoy sto po·simo nero· kai gia na enhmerv· sei eyre·vw toyw organismoy·w Topikh·w Aytodioi·khshw kai geniko·tera toyw eyrvpai·oyw poli·tew, dedome·nhw thw epikindyno·thtaw toy moly·bdoy sthn ygei·a toy anurv· poy kai idiai·tera tvn brefv· n kai tvn paidiv· n; Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (18 Febroyari·oy 1998) Sthn pro·tash· thw gia anauev· rhsh (1) thw odhgi·aw 80/778/EOK toy Symboyli·oy, thw 15hw Ioyli·oy 1980, peri· thw poio·thtaw toy po·simoy neroy· (2) (odhgi·a gia to po·simo nero·), h Epitroph· yioue·thse vw prow to mo·lybdo thn oriakh· timh· tvn 10 mikrogrammari·vn ana· li·tro (10 mg/l), thn opoi·a synista· h Pagko·smia Orga·nvsh Ygei·aw (POY). To pro·typo ayto· e·gine dekto· apo· to Koinoboy·lio (prv· th ana·gnvsh, 12 Dekembri·oy 1996) kauv· w kai sthn koinh· ue·sh (ariu. 12767/97) poy kauo·rise to Symboy·lio sxetika· me thn proteino·menh odhgi·a stiw 19 Dekembri·oy 1997. Apo· th stigmh· poy ua ekdouei· h anauevrhme·nh odhgi·a, uevrhtika· ento·w toy 1998, armo·dia gia thn efarmogh· thw ua ei·nai ta kra·th me·lh. Me dedome·new tiw shmantike·w oikonomike·w kai praktike·w epiptv· seiw, ta kra·th me·lh ua e·xoyn e·na xroniko· periuv· rio de·ka pe·nte etv· n, anti· thw pentaeti·aw poy proble·petai synh·uvw, gia na symmorfvuoy·n me thn parametrikh· timh· tvn 10 mg/l. Sto xroniko· dia·sthma metajy· tvn pe·nte kai tvn de·ka pe·nte etv· n, ua isxy·ei endia·meso pro·typo 25 mg/l anti· tvn 50 mg/l, poy ei·nai to isxy·on sh·mera pro·typo gia to mo·lybdo. (1) EE C 131 thw 30. 5. 1995 (2) EE L 229 thw 30. 8. 1980


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4005/97 von Allan MACARTNEY an die Kommission. Versenkung von radioaktivem Müll vor der Küste von Schottland, insbesondere im Gebiet, das als Beaufort's Dyke bekannt ist

eurovoc_concepts:
Scotland
coastal region
fishing area
marine pollution
radioactive pollution
radioactive waste
waste disposal


title: Pamatnostādnes sodanaudas noteikšanai, piemērojot regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktuteksts attiecas uz EEZ. (98/C/9/03)

eurovoc_concepts:
competition law
fine
offence
restriction on competition
type of business

text: 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 171 31998Y0114(01) C 9/3 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 14. 1. 1998. Pamatnostādnes sodanaudas noteikšanai, piemērojot regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu (teksts attiecas uz EEZ) (98/C/9/03) Turpmāk izklāstītie principi nodrošina Komisijas lēmumu pārre- dzamību un objektivitāti gan no uzņēmumu, gan no Eiropas Kopienu Tiesas viedokļa, vienlaicīgi atbalstot Komisijai piešķirto diskrecionāro varu, kas noteikta saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, noteikt sodanaudu līdz 10 % apmērā no uzņēmuma apgrozījuma kopējā apjoma. Šī vara jāīsteno ar saskaņotas un nediskriminējošas politikas palīdzību, kura atbilst mērķiem, kas izvirzīti, lai sodītu par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Jaunā metodoloģija, ko piemēro sodanaudas apjoma noteikšanai, atbilst turpmāk minētajiem noteikumiem, nosakot vispirms pamatapjomu, ko palielina, ņemot vērā atbildību pastiprinošus apstākļus, vai samazināts, ņemot vērā atbildību mīkstinošus apstākļus. 1. Pamatapjoms Pamatapjomu nosaka, ņemot vērā pārkāpuma smagumu un pārkāpuma ilgumu, kas ir vienīgie kritēriji, kas izklāstīti Regu- las Nr. 17 15. panta 2. punktā. A. Smagums Novērtējot pārkāpuma smagumu, jāņem vērā tā raksturs, fak- tiskā ietekme uz tirgu gadījumos, kad to iespējams noteikt, un attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus apjoms. Tādējādi pārkāpumi tiek grupēti vienā no trim pārkāpumu kategorijām: sīkāki pārkāpumi, smagi pārkāpumi un sevišķi smagi pārkāpumi. — Sīkāki pārkāpumi Tie var būt tirdzniecības ierobežojumi, parasti vertikāla rakstura, kuriem ir ierobežota ietekme uz tirgu un kuri ietekmē būtisku, bet salīdzinoši ierobežotu Kopienas tir- gus daļu. Piemērojamās sodanaudas: no ECU 1 000 līdz 1 miljonam ECU. — Smagi pārkāpumi Šie visbiežāk ir horizontāli vai vertikāli ierobežojumi, kuriem ir tāda pati struktūra kā iepriekš minētajiem pār- kāpumiem, tikai tiem ir lielāka ietekme uz tirgu un to ietekme attiecas uz plašām kopējā tirgus jomām. Šeit var būt arī dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana (at- teikums nodrošināt piegādi, diskriminācija, izslēdzošas lojalitātes atlaides, kuras piešķir dominējošie darbības, uzņēmumi, lai izslēgtu konkurentus no tirgus, utt. ). Piemērojamās sodanaudas: no 1 miljona ECU līdz 20 mil- joniem ECU. — Sevišķi smagi pārkāpumi Šie parasti ir horizontāli ierobežojumi, piemēram, cenu karteļi un tirgus sadales kvotas vai citāda prakse, kas apdraud vienotā tirgus pienācīgu darbību, piemēram, valstu tirgu sadale un izteikti ļaunprātīga dominējošā stā- vokļa izmantošana, ko izdara uzņēmumi, kuriem ir kvazi- monopols (skatīt Lēmumus 91/297/EEK, 91/298/EEK, 91/299/EEK, 91/300/EEK un 91/301/EEK (Kalcinētā soda) (1), 94/815/EK (2) (Cements), 94/601/EK (3) (Kar- tons), 92/163/EK (4) (Tetra Pak) un 94/215/EOTK (5) (Tē- rauda sijas)). Piemērojamās sodanaudas: vairāk par 20 miljoniem ECU. Katrā no minētajām kategorijām, jo īpaši attiecībā uz smagiem un sevišķi smagiem pārkāpumiem, piedāvāto sodanaudu apjoms dos iespēju uzņēmumiem piemērot diferencētu pieeju, ņemot vērā izdarīto pārkāpumu smagumu. Jāņem vērā arī pārkāpumu izdarītāju faktiskā ekonomiskā spēja izraisīt ievērojamus zaudējumus citiem tirgus dalībnie- kiem, jo īpaši patērētājiem, un jānosaka tāds sodanaudas apmērs, kas atturētu no turpmākām tamlīdzīgām darbībām. Principā jāņem vērā fakts, ka lielu uzņēmumu rīcībā parasti ir juridiska un ekonomiska rakstura pieredze, kas dod tiem iespēju vieglāk konstatēt, ka to veiktā darbība ir pārkāpums, (1) OV L 152, 15. 6. 1991. , 54. lpp. (2) OV L 343, 30. 12. 1994. , 1. lpp. (3) OV L 243, 19. 9. 1994. , 1. lpp. (4) OV L 72, 18. 3. 1992. , 1. lpp. (5) OV L 116, 6. 5. 1994. , 1. lpp. 172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. un tiem arī ir jāapzinās sekas, ko izraisa konkurences notei- kumu pārkāpumi. 2. Atbildību pastiprinoši apstākļi Ja pārkāpumā iesaistīti vairāki uzņēmumi (piemēram, karteļi), atsevišķos gadījumos var būt vajadzība izsvērt piemērojamo sodanaudu apjomus, kas noteikti atbilstoši katrai no trim kate- gorijām, lai ņemtu vērā nodarījuma īpašo nozīmi un līdz ar to katra uzņēmuma nodarītā kaitējuma reālo ietekmi uz konku- renci, īpaši gadījumos, kad uzņēmumi, kuri izdarījuši viena veida konkurences pārkāpumus, būtiski atšķiras pēc apjoma. Tādējādi, ja apstākļi prasa, līdzvērtīga pārkāpuma gadījumā vienlīdzīga soda principu var īstenot, piemērojot attiecīgajiem uzņēmumiem dažādas sodanaudas, ja vien šo diferenciāciju neveic ar aritmētisku aprēķinu palīdzību. B. Ilgums Pamatapjomu palielina, apstākļi, piemēram: ja pastāv atbildību pastiprinoši — atkārtots pārkāpums, ko izdara tas pats uzņēmums(-i), — atteikums sadarboties vai centieni traucēt Komisijai veikt pārbaudes, — pārkāpuma aizsācēja vai pamudinātāja loma, — pretpasākumi, kas vērsti pret citiem uzņēmumiem, lai liktu tiem respektēt tādus lēmumus vai praksi, kas ir pārkāpums, — vajadzība palielināt sodanaudas apjomu, lai pārsniegtu peļ- ņas apjomu, kas gūta pārkāpuma izdarīšanas rezultātā, ja šādu apjomu var objektīvi aprēķināt, Jānošķir šādi pārkāpumi: — pārējie. — īslaicīgi pārkāpumi (parasti mazāk nekā viens gads) — to apjoms nepalielinās, 3. Atbildību mīkstinoši apstākļi — vidēja termiņa pārkāpumi (parasti no viena līdz pieciem gadiem) — pārkāpuma smaguma apjoms palielinās līdz 50 % gadā. Pamatapjoms tiek samazināts, ja pastāv atbildību mīkstinoši apstākļi, piemēram: — ilgtermiņa pārkāpumi (parasti vairāk nekā pieci gadi) — pārkāpuma smaguma apjoms palielinās līdz 10 % gadā. Šāda pieeja norāda uz iespējamu sodanaudas apjoma pieau- gumu. Vispārīgi runājot, sodanaudu pieaugums ilgtermiņa pārkāpu- miem raksturo zināmu iepriekšējās prakses nostiprināšanu, kuras mērķis ir noteikt iedarbīgas sankcijas tiem ierobežoju- miem, kuri negatīvi ietekmējuši patērētājus ilgākā laika posmā. Turklāt šī jaunā pieeja atbilst tai iedarbībai, kāda prognozē- jama, piemērojot 1996. gada 18. jūlija Paziņojumu par soda- naudu nepiemērošanu vai samazināšanu karteļu gadījumā (1). Riska iespēja maksāt daudz lielāku sodanaudu, kas proporcio- nāla pārkāpuma ilgumam, neapšaubāmi sekmēs iniciatīvu denonsēt to vai sadarboties ar Komisiju. — vienīgi pasīva vērotāja vai sekotāja loma pārkāpumā, — pārkāpumus izraisošu līgumu vai prakses neīstenošana, — pārkāpumu pārtraukšana, tiklīdz iejaucas Komisija (jo īpaši tad, ja tā veic pārbaudes), — pamatotas šaubas no uzņēmuma puses attiecībā uz to, vai ierobežojošā rīcība patiešām ir pārkāpums, — pārkāpumi, kas veikti nolaidības dēļ vai netīši, — uzņēmuma efektīva līdzdalība tiesvedībā, kas neattiecas uz jomu, kas noteikta 1996. gada 18. jūlija Paziņojumā par sodanaudu nepiemērošanu vai samazināšanu karteļu gadī- jumā, Pamatapjomu veido papildinājums no tiem diviem apjomiem, kas noteikti saskaņā ar iepriekšminēto. — pārējie. x smagums + y ilgums = pamatapjoms rošanu vai samazināšanu piemērošana (2) 4. 1996. gada 18. jūlija Paziņojuma par sodanaudu nepiemē- (1) OV C 207, 18. 7. 1996. , 4. lpp. (2) Sk. 6. zemsvītras piezīmi. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 173 5. Vispārīgas piezīmes a) Pats par sevi saprotams, ka galīgā summa, ko aprēķina saskaņā ar šo metodi (pamatapjoma procentuāls palielinā- jums vai samazinājums) nekādā gadījumā nedrīkst pār- sniegt 10 % no uzņēmuma kopējā apgrozījuma pasaulē, kā noteikts 15. panta 2. punktā Regulā Nr. 17. Saskaņā ar EOTK Līgumu nelikumīgu vienošanos gadījumā 65. panta 5. punktā noteiktais limits ir divreiz lielāks par attiecīgo produktu apgrozījuma apjomu, atsevišķos gadījumos palie- linoties maksimāli līdz 10 % no uzņēmuma EOTK pro- duktu apgrozījuma. Pārskata gads, pēc kura nosaka apgrozījumu pasaulē, ja vien iespējams, ir tā gada iepriekšējais gads, kurā pieņemts lēmums, vai, ja dati par šo gadu nav pieejami, tad iepriek- šējais gads pirms šā gada. b) Atkarā no apstākļiem un tad, kad veikti visi aprēķini, jāņem vērā konkrēti objektīvi nosacījumi, piemēram, īpašie saim- nieciskie apstākļi, jebkāds mantisks vai finansiāls labums, ko guvuši likumpārkāpēji (sk. 139. punktu divdesmit pir- majā ziņojumā par konkurences politiku), īpašs attiecīgo uzņēmumu raksturojums un to reālā maksātspēja konkrē- tos sociālos apstākļos, un atbilstoši tam jākoriģē sodanaudu apjoms. c) Gadījumos, kad iesaistītas uzņēmumu apvienības, lēmumi, cik vien iespējams, ir jāadresē atsevišķiem uzņēmumiem, kuri ir apvienībā. Ja šo procedūru nav iespējams piemērot, ir vairāki tūkstoši saistīto uzņēmumu, un, piemēram, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas EOTK līgums, apvie- nībai uzliek vispārēju sodanaudu, ko aprēķina, pamatojo- ties uz tiem principiem, kuri izklāstīti iepriekš, bet tai jāat- bilst individuālo sodanaudu summai, kuras noteiktas katram apvienības loceklim. d) Komisija arī patur tiesības atsevišķos gadījumos noteikt simbolisku sodanaudu ECU 1 000 apmērā, ko nosaka, neveicot aprēķinus, kas pamatotos uz pārkāpuma ilgumu vai vainu pastiprinošiem vai vainu mīkstinošiem apstāk- ļiem. Pamatojums šādu sodanaudu noteikšanai jāsniedz lēmuma tekstā


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4072/97 του Phillip WHITEHEAD προς την Επ τροπή. Σήμανση των τροφίμων

eurovoc_concepts:
consumer information
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
nutrition

text: C 187/120 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 6. 98 Koinh· apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono· matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-4070/97 kai E-4072/97 (30 Ianoyari·oy 1998) H Epitroph· pistey·ei o·ti sh·mera sthn Koino·thta diati·uentai stoyw katanalvte·w asfalh· kai eparkh· tro·fima, se mega·lh poikili·a, vw apote·lesma seira·w koinotikv· n politikv· n, me·trvn kai drasthrioth·tvn. H oruh· kai syneph·w enhme·rvsh stiw etike·tew tvn trofi·mvn, kauv· w kai h kata·llhlh plhrofo·rhsh kai ekpai·deysh tvn katanalvtv· n ei·nai shmantika· stoixei·a gia thn epilogh· miaw ejatomikeyme·nhw di·aitaw. Ta ureptika· xarakthristika· apoteloy·n shmantikh· synistv· sa thw epish·manshw kai h Epitroph· meleta· ta sxetika· sxo·lia poy thw e·xoyn perie·luei eiw apa·nthsin thw Pra·sinhw Bi·bloy thw Epitroph·w gia thn peri· trofi·mvn nomouesi·a (1), protoy· apofasi·sei gia thn lh·ch tvn tyxo·n anagkai·vn me·trvn. (1) COM(97) 176 teliko· (98/C 187/186) GRAPTH ERVTHSH E-4071/97 ypobolh· : Phillip Whitehead (PSE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Sh·mansh tvn trofi·mvn Lamba·nontaw ypo·ch thn mega·lh poso·thta typopoihme·nvn trofi·mvn poy pvloy·ntai se orisme·new xv· rew, anagnvri·zei h Epitroph· o·ti, ean oi katanalvte·w epiuymoy·n mi·a svsth· diatrofh·, h plh·rhw sh·mansh ei·nai aparai·thth se o·la ta typopoihme·na tro·fima kai o·ti, stiw etike·tew ua pre·pei na anagra·fontai plhrofori·ew o·pvw oi uermi·dew, oi prvtei(cid:143)new, oi ydata·nurakew, h za·xarh, to li·pow, ta kekoresme·na li·ph, oi i·new kai to na·trio. Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono· matow thw Epitroph· w (30 Ianoyari·oy 1998) Sto plai·sio thw tre·xoysaw koinotikh·w nomouesi·aw gia thn epish·mansh tvn trofi·mvn o·son afora· tiw trofike·w idio·thte·w toyw (1) o·pvw ori·zei h odhgi·a 90/496/EOK, h paroxh· plhroforiv· n gia ta oktv· stoixei·a poy anafe·rontai ei·nai eueloy·sia, env· ei·nai ypoxrevtikh· se orisme·new perista·seiw poy kauori·zontai sthn proanaferuei·sa odhgi·a. H Epitroph· h·geire to zh·thma kai zh·thse th diaty·pvsh sxoli·vn gia thn anauev· rhsh thw odhgi·aw gia thn epish·mansh tvn trofi·mvn o·son afora· tiw trofike·w idio·thte·w toyw, sthn Pra·sinh Bi·blo gia thn peri· trofi·mvn nomouesi·a, poy dhmosiey·uhke ton Ma·io toy 1997 (2). H Epitroph· meleta· ta en lo·gv sxo·lia, plhn o·mvw den e·xei ako·mh katalh·jei se sympera·smata gia to sygkekrime·no zh·thma poy ui·getai sthn erv· thsh. (1) EE L 276 thw 6. 10. 1990 (2) COM(97) 176 teliko· (98/C 187/187) GRAPTH ERVTHSH P-4080/97 ypobolh· : Luigi Florio (UPE) prow thn Epitroph· (18 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Oikonomikh· politikh· thw Itali·aw kai para·metroi Ma·astrixt H Italikh· Kybe·rnhsh pro·keitai na uespi·sei sto plai·sio toy dhmosionomikoy· no·moy gia to 1998 e·nan ne·o fo·ro ypo· thn onomasi·a IRAP (Perifereiako·w Fo·row Paragvgikv· n Drasthrioth·tvn). O fo·row ayto·w ua xarakthri·zetai idiai·tera apo· to o·ti ua plh·ttei poly· sobara· ta fysika· kai nomika· pro·svpa poy ei·nai ergodo·tew kai e·xoyn syna·cei xre·h (pra·gmati, den afairoy·ntai apo· to forologh·simo ba·sei toy IRAP eiso·dhma oi misuoi· tvn ergazome·nvn oy·te oi to·koi epi· tvn xrev· n) kai apo· to o·ti den afairei·tai apo· to fo·ro eisodh·matow


title: QUESTION ECRITE no 4010/97 de Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA à la Commission. Normes de qualité de l'ardoise communautaire

text: C 196/54 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 6. 98 La Commission pre·voit-elle d(cid:146)adopter de nouvelles mesures d(cid:146)aide afin de permettre aux entreprises communautaires de ce secteur de faire face a‘ ces cou(cid:136)ts? La Commission pourrait-elle indiquer les mesures qu(cid:146)elle a adopte·es ou qu(cid:146)elle envisage d(cid:146)adopter en vue de la restauration des terrils et d(cid:146)une meilleure utilisation des de·chets dans le cadre de l(cid:146)industrie europe·enne de l(cid:146)ardoise? (98/C 196/74) QUESTION E· CRITE E-4007/97 pose·e par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ la Commission (14 janvier 1998) Objet: Campagne de promotion de l(cid:146)ardoise europe·enne Le niveau de promotion de l(cid:146)ardoise europe·enne est en ge·ne·ral tre‘s faible. Le prestige du produit de·coule de sa tradition et des ses re·sultats incomparables en tant que mate·riau de couverture. Toutefois, dans les pays traditionnellement non consommateurs, l(cid:146)ardoise est l(cid:146)un des mate·riaux de construction les plus me·connus, au point que de nombreux architectes et constructeurs n(cid:146)en connaissent pas les caracte·ristiques techniques, les me·thodes de pose, la dure·e de vie et les prestations et ont souvent l(cid:146)impression qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)un produit cou(cid:136)teux re·serve· aux e·difices historiques ou aux constructions de luxe. Il n(cid:146)existe pas non plus de perception de l(cid:146)ardoise europe·enne qui la distinguerait de celle en provenance des pays tiers, ni, de fa(cid:231)on ge·ne·rale, de conscience sociale de l(cid:146)importance de cette industrie. Compte tenu de ce qui pre·ce‘de, la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas ne·cessaire que l(cid:146)Union europe·enne institue des aides en vue de promouvoir l(cid:146)ardoise europe·enne? La Commission a-t-elle adopte· ou compte-t-elle adopter des mesures en vue de promouvoir et de diffuser l(cid:146)ardoise europe·enne? (98/C 196/75) QUESTION E· CRITE E-4010/97 pose·e par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ la Commission (14 janvier 1998) Objet: Normes de qualite· de l(cid:146)ardoise communautaire Il n(cid:146)existe actuellement aucune norme communautaire re·gissant spe·cifiquement les contro(cid:136)les de qualite· de l(cid:146)ardoise produite au sein de l(cid:146)Union europe·enne et de celle importe·e de pays tiers. La Commission peut-elle indiquer quelles mesures elle a adopte·es ou envisage d(cid:146)adopter pour contro(cid:136)ler spe·cifiquement de fa(cid:231)on harmonise·e la qualite· de l(cid:146)ardoise produite dans l(cid:146)Union europe·enne et celle de l(cid:146)ardoise importe·e de pays tiers? Re·ponse commune aux questions e·crites E-4006/97, E-4007/97 et E-4010/97 donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (6 fe·vrier 1998) La Commission a e·tabli, dans son rapport au Conseil relatif a‘ la mise en (cid:156)uvre des conclusions du Conseil du 18 novembre 1993 concernant l(cid:146)industrie extractive non e·nerge·tique (1), que la le·gislation communautaire ne joue en soi qu(cid:146)un ro(cid:136)le mineur dans la proble·matique des cou(cid:136)ts environnementaux, compare·s aux initiatives re·glementaires nationales ou subnationales. Tout en n(cid:146)excluant pas l(cid:146)inte·re(cid:136)t re·gional du secteur et son acce‘s aux fonds structurels, la Commission ne dispose pas d(cid:146)instruments financiers pour compenser ces cou(cid:136)ts. La Commission ne dispose pas de moyens de promotion directs des produits du secteur ardoisier, et estime qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une ta(cid:136)che primordiale pour les associations professionnelles. Elle signale toutefois que des actions dans le domaine de la formation professionnelle, communes avec d(cid:146)autres acteurs de la construction, voire de recherche, peuvent contribuer a‘ cet objectif


eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 15. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities L 9/23 COMMISSION REGULATION (EC) No 92/98 of 14 January 1998 fixing the maximum export refund for white sugar for the 22nd partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1408/97 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the markets in the sugar sector (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1599/96 (2), and in particular the second subparagraph of Article 17 (5) (b) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1408/97 of 22 July 1997 on a standing invitation to tender to determine levies and/or refunds on exports of white sugar (3), requires partial invitations to tender to be issued for the export of this sugar; Whereas, pursuant to Article 9 (1) of Regulation (EC) No 1408/97 a maximum export refund shall be fixed, as the case may be, account being taken in particular of the state and foreseeable development of the Community and world markets in sugar, for the partial invitation to tender in question; following an examination of the tenders Whereas, submitted in response to the 22nd partial invitation to tender, the provisions set out in Article 1 should be adopted; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Sugar, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the 22nd partial invitation to tender for white sugar to Regulation (EC) No 1408/97 the issued pursuant maximum amount of the export refund is fixed at ECU 42,660 per 100 kilograms. Article 2 This Regulation shall enter into force on 15 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 January 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 43. (3) OJ L 194, 23. 7. 1997, p. 16


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4028/97 del Glenys KINNOCK a la Comisión. Minas antipersonales y ayuda de la UE

eurovoc_concepts:
arms control
arms limitation
arms trade
civilian victim
conventional weapon
developing countries
development aid
disarmament
explosive
international agreement

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/111 Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (25 de febrero de 1998) Los asuntos relacionados con la atencio·n me·dica, incluyendo el tratamiento psiquia·trico, siguen siendo competencia de los Estados miembros, algo que no cambiara· una vez se ratifique el Tratado de Amsterdam. Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que formule su pregunta a las autoridades griegas. (98/C 187/170) PREGUNTA ESCRITA E-4028/97 de Glenys Kinnock (PSE) a la Comisio·n (14 de enero de 1998) Asunto: Minas antipersonales y ayuda de la UE ¿Acoge la Comisio·n con satisfaccio·n la decisio·n del RU de reconsiderar la cuant(cid:14)·a de las ayudas al desarrollo destinadas a pa(cid:14)·ses que no «suscriben» el acuerdo de Ottawa sobre minas antipersonales? ¿No ser(cid:14)·a, entonces, oportuno que la Comisio·n recomendase a la UE la adopcio·n de medidas ana·logas contra los pa(cid:14)·ses beneficiarios de ayudas al desarrollo procedentes de la UE que continu·en produciendo y exportando minas antipersonales? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (2 de febrero de 1998) La Comisio·n se felicita por las medidas de los Estados miembros que ayudan a superar las tra·gicas consecuencias del uso irresponsable e indiscriminado de minas terrestres antipersonales en muchos pa(cid:14)·ses en v(cid:14)·as de desarrollo, y que impulsan la firma del convenio de prohibicio·n de las minas antipersonales concluido en Ottawa el 3 de diciembre de 1997. La Comisio·n se alegra de que un gran nu·mero de pa(cid:14)·ses en desarrollo haya firmado el Tratado de Ottawa los d(cid:14)·as 3 y 4 de diciembre de 1997. Con todo, la Comisio·n destaca que las pol(cid:14)·ticas comunitarias de cooperacio·n al desarrollo no establecen condiciones relacionadas con la actitud de los pa(cid:14)·ses beneficiarios ante el asunto de las minas antipersonales. No obstante, la Resolucio·n de 22 de noviembre de 1996 del Consejo de Desarrollo relativa a un enfoque integrado y coordinado en la lucha contra las minas antipersonales excluye, naturalmente, del beneficio de las operaciones de limpieza de minas a los pa(cid:14)·ses que sigan vendiendo, produciendo y almacenando minas antipersonales, excepto para proyectos de investigacio·n y para actividades del a·mbito humanitario y en intere·s de las comunidades vulnerables. La extensio·n de las disposiciones de esta Resolucio·n al conjunto de la pol(cid:14)·tica de cooperacio·n al desarrollo de la Comunidad es algo que deber(cid:14)·a considerarse en el marco de los debates sobre el futuro de las relaciones con los pa(cid:14)·ses en desarrollo, en el sentido de estimular a estos pa(cid:14)·ses a abandonar la produccio·n, el almacenamiento, el comercio y la utilizacio·n de minas antipersonales. (98/C 187/171) PREGUNTA ESCRITA E-4029/97 de Caroline Jackson (PPE) a la Comisio·n (14 de enero de 1998) Asunto: Seguridad de la carga en camiones ¿Estima la Comisio·n que ser(cid:14)·a oportuna una reglamentacio·n general, a nivel europeo, sobre seguridad de la carga en camiones o cree, por el contrario, que una vez regulada la carga de mercanc(cid:14)·as peligrosas a nivel comunitario puede dejarse en manos de las autoridades nacionales la introduccio·n y aplicacio·n de tales medidas generales en materia de seguridad de carga en camiones, segu·n lo estimen conveniente conforme a la legislacio·n nacional?


title: RÈGLEMENT (CE) N° 91/98 DE LA COMMISSION du 14 janvier 1998 modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 15. 1. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 9/21 RÈGLEMENT (CE) No 91/98 DE LA COMMISSION du 14 janvier 1998 modifiant les restitutions à l’exportation du sucre blanc et du sucre brut en l’état LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, sion a connaissance conduit à modifier les restitutions à l’exportation actuellement en vigueur, conformément à l’annexe du présent règlement, vu le règlement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), modifié en dernier lieu par le règle- ment (CE) no 1599/96 (2), et notamment son article 19 paragraphe 4 deuxième alinéa, considérant que les restitutions applicables à l’exportation pour le sucre blanc et le sucre brut ont été fixées par le règlement (CE) no 15/98 de la Commission (3); considérant que l’application des modalités rappelées dans le règlement (CE) no 15/98 aux données dont la Commis- A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l’exportation des produits visés à l’article 1er paragraphe 1 point a) du règlement (CEE) no 1785/81, en l’état et non dénaturés, fixées à l’annexe du règlement (CE) no 15/98, aux montants repris en annexe. sont modifiées conformément Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 15 janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 14 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 4 du 8. 1. 1998, p. 19. L 9/22 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes 15. 1. 98 du règlement de la Commission, du 14 janvier 1998, modifiant les restitutions à l’exportation du sucre blanc et du sucre brut en l’état ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — écus/100 kg — 36,66 33,34 36,66 33,34 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — écus/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,3985 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — écus/100 kg — 39,85 39,63 39,63 — écus/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,3985 (1) Le présent montant est applicable au sucre brut d’un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut exporté s’écarte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calculé conformément aux dispositions de l’article 17 bis paragraphe 4 du règlement (CEE) no 1785/81. (2) Fixation suspendue par le règlement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 du 26. 9. 1985, p. 12), modifié par le règlement (CEE) no 3251/85 (JO L 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 3985/97 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Competitiveness of the Community fish-canning industry

eurovoc_concepts:
cannery
competitiveness
consumer protection
fishery product
fishing industry
occupational safety
resources of the sea
vocational training


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4011/97 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Eksport af skifer fra Fællesskabet

text: C 196/56 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 Som allerede antydet i spłrgsm(cid:229)let er forslaget til det femte rammeprogram (2) udformet med henblik p(cid:229) at łge stłtten til deltagelse af SMV, navnlig via programmet »Innovation og SMV. Virksomheder inden for skifersektoren vil f(cid:229) lejlighed til som tidligere at deltage, navnlig i aktiviteterne inden for emnerne »udvikling af et brugervenligt informationssamfund« og »Fremme af en konkurrence- og b(cid:230)redygtig v(cid:230)kst«. (1) EFT L 126 af 18. 5. 1994. (2) KOM(97) 142 endelig udg. (98/C 196/77) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4009/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Den europ(cid:230)iske skiferindustris konkurrenceevne Skiferindustrien er en vigtig sektor i F(cid:230)llesskabet med store traditioner og fremtid i forskellige medlemsstater, som alene i Spanien giver direkte besk(cid:230)ftigelse til 4. 800 personer og indirekte til mere end 19. 000, navnlig i łkonomisk tilbagest(cid:229)ende randomr(cid:229)der og i omr(cid:229)der i industriel tilbagegang Denne industris konkurrenceevne er alvorligt truet af skifer importeret fra tredjelande, der ikke stiller s(cid:229) store krav til de arbejdsm(cid:230)ssige og miljłm(cid:230)ssige forhold som dem, der g(cid:230)lder i EU. Er Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229) denne situation? Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har vedtaget eller overvejer at vedtage for at forbedre konkurrenceevnen inden for F(cid:230)llesskabets skiferindustri? Kan Kommissionen oplyse, hvilke lande der i hvilket omfang og under hvilke betingelser eksporterer skifer til EU? Kan Kommissionen oplyse, hvilken toldtarif der anvendes for import af forarbejdet skifer? Kan Kommissionen oplyse, hvilke af EU(cid:146)s forskellige łkonomiske og handelsm(cid:230)ssige aftaler med tredjelande, der direkte eller indirekte berłrer skiferindustrien i de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande? (98/C 196/78) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4011/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Eksport af skifer fra F(cid:230)llesskabet EU importerer langt mere skifer fra tredjelande som Kina og Brasilien, end den eksporterer. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har vedtaget eller overvejer at vedtage for at fremme eksporten af skifer fra F(cid:230)llesskabet til tredjelande? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-4009/97 og E-4011/97 (6. februar 1998) F(cid:230)llesskabet er nettoeksportłr af forarbejdet skifer. I 1996 n(cid:229)ede eksporten op p(cid:229) 43 610 tons (heraf 7 997 tons med oprindelse i Spanien), medens importen udgjorde 26 639 tons. P(cid:229) grundlag af tallene for fłrste halv(cid:229)r af 1997 ser det ud til, at denne udviklingstendens forts(cid:230)tter, s(cid:229) resultatet bliver det samme i 1997 og i samme forhold


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 96/98 της Επιτροπής της 14ης Ιανουαρίου 1998 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 28/97 και την κατάρτιση προβλέψεων εφοδιασμού των γαλλικών υπερπόντιων διαμερισμάτων με ορισμένα φυτικά έλαια (εκτός του ελαιολάδου) που προορίζονται για τη βιομηχανία μεταποίησης

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
agro-industry
quantitative restriction
supply balance sheet
tariff exemption
vegetable oil

text: 15. 1. 98 ‹ EL ‹ Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ ˜ων Κοινοτ ˜ητων L 9/29 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 96/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ τηr 14ηr Ιανουαρ˜ιου 1998 για την τροποπο˜ιηση του κανονισµο ˜υ (ΕΚ) αριθ. 28/97 και την κατ ˜αρτιση προβλ ˜εψεων εφοδιασµο ˜υ των γαλλικ ˜ων υπερπ ˜οντιων διαµερισµ ˜ατων µε ορισµ ˜ενα φυτικ ˜α ˜ελαια (εκτ ˜οr του ελαιολ ˜αδου) που προορ˜ιζονται για τη βιοµηχαν˜ια µεταπο˜ιησηr Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑ˘ΙΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: ˜Εχονταr υπ ˜οψη: ˜Αρθρο 1 τη συνθ ˜ηκη για την ˜ιδρυση τηr Ευρωπαˇικ ˜ηr Κοιν ˜οτηταr, Ο κανονισµ ˜οr (ΕΚ) αριθ. 28/97 τροποποιε˜ιται ωr εξ ˜ηr: τον κανονισµ ˜ο (ΕΟΚ) αριθ. 3763/91 του Συµβουλ˜ιου, τηr 16ηr ∆εκεµβρ˜ιου 1991, για ειδικ ˜α µ ˜ετρα που αφορο ˜υν ορισµ ˜ενα γεωργικ ˜α προˇι ˜οντα στα γαλλικ ˜α υπερπ ˜οντια διαµερ˜ισµατα (1), ˜οπωr τροποποι ˜ηθηκε τελευτα˜ια απ ˜ο τον κανονισµ ˜ο (ΕΚ) αριθ. 2598/95 (2), και ιδ˜ιωr το ˜αρθρο 2 παρ ˜αγραφοr 6, Εκτιµ ˜ωνταr: ˜οτι ο κανονισµ ˜οr (ΕΚ) αριθ. 28/97 τηr Επιτροπ ˜ηr, τηr 9ηr Ιανουαρ˜ιου 1997, για τιr λεπτοµ ˜ερειεr εφαρµογ ˜ηr των ειδι- κ ˜ων µ ˜ετρων εφοδιασµο ˜υ των υπερπ ˜οντιων γαλλικ ˜ων διαµε- ρισµ ˜ατων µε ορισµ ˜ενα φυτικ ˜α ˜ελαια που προορ˜ιζονται για τη βιοµηχαν˜ια µεταπο˜ιησηr (3) κατ ˜αρτισε προβλ ˜εψειr εφοδιασµο ˜υ γι’ αυτ ˜α τα προˇι ˜οντα για το ˜ετοr 1997· ˜οτι το ˜αρθρο 2 του κανονισµο ˜υ (ΕΟΚ) αριθ. 3763/91 ορ˜ιζει ˜οτι οι προβλ ˜εψειr εφοδιασµο ˜υ για τα γεωργικ ˜α προˇι ˜οντα που ε˜ιναι σηµαντικ ˜α για την καταν ˜αλωση και τη µεταπο˜ι- ηση καθορ˜ιζονται ετησ˜ιωr· ˜οτι, ωr εκ το ˜υτου, πρ ˜επει να καταρτιστο ˜υν οι προβλ ˜εψειr εφοδιασµο ˜υ µε φυτικ ˜α ˜ελαια που προορ˜ιζονται για τη µεταπο˜ιηση στα υπερπ ˜οντια γαλλικ ˜α διαµερ˜ισµατα για το ˜ετοr 1998· ˜οτι τα µ ˜ετρα που προβλ ˜επονται στον παρ ˜οντα κανονισµ ˜ο ε˜ιναι σ ˜υµφωνα µε τη γν ˜ωµη τηr επιτροπ ˜ηr διαχε˜ιρισηr των λιπαρ ˜ων ουσι ˜ων, 1. το ˜αρθρο 1 αντικαθ˜ισταται απ ˜ο το ακ ˜ολουθο κε˜ιµενο: «˜Αρθρο 1 Για την εφαρµογ ˜η του ˜αρθρου 2 του κανονισµο ˜υ (ΕΟΚ) αριθ. 3763/91, η ποσ ˜οτητα του προβλεπ ˜οµενου εφοδια- σµο ˜υ µε φυτικ ˜α ˜ελαια (εκτ ˜οr του ελαιολ ˜αδου) που προο- ρ˜ιζονται για τη βιοµηχαν˜ια µεταπο˜ιησηr και υπ ˜αγεται στουr κωδικο ˜υr ΣΟ 1507 ˜εωr 1516 (εκτ ˜οr απ ˜ο 1509 και 1510) και απολα ˜υουν τηr απαλλαγ ˜ηr του τελωνειακο ˜υ δασµο ˜υ εισαγωγ ˜ηr στα υπερπ ˜οντια γαλλικ ˜α διαµερ˜ι- σµατα ˜η τηr κοινοτικ ˜ηr εν˜ισχυσηr για τα προˇι ˜οντα που προ ˜ερχονται απ ˜ο την υπ ˜ολοιπη Κοιν ˜οτητα καθορ˜ιζεται και καταν ˜εµεται σ ˜υµφωνα µε το παρ ˜αρτηµα. Οι γαλλικ ˜εr αρχ ˜εr µπορο ˜υν να τροποποι ˜ησουν την κατα- νοµ ˜η αυτ ˜η, εντ ˜οr του ορ˜ιου του 20 % τηr καθορισµ ˜ενηr για κ ˜αθε διαµ ˜ερισµα ποσ ˜οτηταr. Στην περ˜ιπτωση αυτ ˜η, ενηµερ ˜ωνει την Επιτροπ ˜η για την εν λ ˜ογω τροποπο˜ιηση. » 2. το παρ ˜αρτηµα αντικαθ˜ισταται απ ˜ο αυτ ˜ο του παρ ˜οντοr κανονισµο ˜υ. ˜Αρθρο 2 Ο παρ ˜ων κανονισµ ˜οr αρχ˜ιζει να ισχ ˜υει την ηµ ˜ερα τηr δηµο- σ˜ιευσ ˜ηr του στην Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ˜ων Κοινοτ˜ητων. Ο παρ ˜ων κανονισµ ˜οr εφαρµ ˜οζεται απ ˜ο την 1η Ιανουαρ˜ιου 1998. Ο παρ ˜ων κανονισµ ˜οr ε˜ιναι δεσµευτικ ˜οr ωr προr ˜ολα τα µ ˜ερη του και ισχ ˜υει ˜αµεσα σε κ ˜αθε κρ ˜ατοr µ ˜ελοr. Βρυξ ˜ελλεr, 14 Ιανουαρ˜ιου 1998. Για την Επιτροπ˜η Franz FISCHLER Μ˜ελοr τηr Επιτροπ˜ηr (1) ΕΕ L 356 τηr 24. 12. 1991, σ. 1. (2) ΕΕ L 267 τηr 9. 11. 1995, σ. 1. (3) ΕΕ L 6 τηr 10. 1. 1997, σ. 15. L 9/30 ‹ EL ‹ Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ ˜ων Κοινοτ ˜ητων 15. 1. 98 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ «ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Προβλ ˜εψειr εφοδιασµο ˜υ των υπερπ ˜οντιων γαλλικ ˜ων διαµερισµ ˜ατων µε φυτικ ˜α ˜ελαια (εκτ ˜οr του ελαι ˜ο- λαδου) που προορ˜ιζονται για τη βιοµηχαν˜ια µεταπο˜ιησηr και υπ ˜αγονται στουr κωδικο ˜υr ΣΟ 1507 ˜εωr 1516 (εκτ ˜οr 1509 και 1510) για το ˜ετοr 1998 ∆ιαµ ˜ερισµα Γουˇι ˜ανα Μαρτιν˜ικα Ρεˇυνι ˜ον Γουαδελο ˜υπη Ποσ ˜οτητα (σε τ ˜ονουr) 400 2 000 8 000 300 Σ ˜υνολο 10 700»


title: WRITTEN QUESTION No. 4230/97 by Pierluigi CASTAGNETTI to the Commission. Approval of the 1997-1999 Single Planning Document for the Region Friuli Venezia Giulia

eurovoc_concepts:
Friuli-Venezia Giulia
application of the law
operational programme
regional aid
regional cooperation
regional policy
structural policy

text: 22. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 196/105 (98/C 196/146) KIRJALLINEN KYSYMYS P-4229/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ulf Holm (V) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Amsterdamin sopimukseen liittyva¤ mainoskampanja Ruotsin ulkoministerio¤ ka¤ynnisti syksyn aikana suuren Amsterdamin sopimukseen liittyva¤n propagandakam- panjan, jonka kustannukset nousevat noin yhdeksa¤a¤n miljoonaan Ruotsin kruunuun. Kampanjassa ka¤ytetyssa¤ aineistossa on kuitenkin monia asiavirheita¤ ja teksteja¤ hallitsevat esimerkit Ruotsin (cid:148)saavutuksista(cid:148) tyo¤llisyyden, ympa¤risto¤n ja tasa-arvon aloilla. Saksan ulkoministerio¤n (cid:148)Der Abschluss der Regierungskonferenz › eine Gesamtwertung(cid:148) -julkaisussa ei sen sijaan edes mainita Ruotsin kampanjassa esiin tuotuja asioita. Sita¤ vastoin siina¤ selviteta¤a¤n perusteellisesti mika¤ Amsterdamin sopimuksen tarkoitus on: yhteisen ulko- ja turvallisuuspo- litiikan edelleen kehitta¤minen, laajempi yhteistyo¤ poliisi- ja oikeusasioissa seka¤ unionin toiminnan tehostaminen laajentamalla ylikansallista pa¤a¤to¤ksentekoa ja va¤henta¤ma¤lla¤ valtioiden veto-oikeutta unionin laajentumisen mahdollistamiseksi. Tekstien sisa¤llo¤lliset erot ovat niin suuret, etta¤ niita¤ lukiessa tulee ihmetelleeksi viittaavatko ne samaan Amsterdamin sopimukseen. Julkisen keskustelun sijaan on siis syntynyt yksisuuntaista tiedottamista, jota vallanpita¤ja¤t ka¤ytta¤va¤t kertoakseen kansalaisille kuinka asioiden laita on. Haluaisinkin kysya¤ neuvostolta: Kuinka on mahdollista, etta¤ eri maiden hallitusten Amsterdamin sopimukseen liittyva¤t tiedotusaineistot poikkeavat niin paljon toisistaan? Onko neuvoston mielesta¤ eettisesti oikein, etta¤ valtiovaltaa ja veronmaksajien rahoja ka¤yteta¤a¤n EU:ta koskeviin tiedotuskampanjoihin, jotka ovat poliittisesti voimakkaasti asenteellisia ja joissa viela¤pa¤ esiintyy asiavirheita¤? Vastaus (30. maaliskuuta 1998) Arvoisa parlamentin ja¤sen pannee merkille, etta¤ neuvoston tehta¤va¤na¤ ei ole puuttua niihin ja¤senvaltioiden antamiin tietoihin, jotka koskevat ta¤lla¤ hetkella¤ ja¤senvaltioiden ratifioitavana olevaa Amsterdamin sopimusta. Neuvoston pa¤a¤sihteeristo¤ on omalta osaltaan osallistunut Amsterdamin sopimuksen tekstin ja perustamissopi- musten konsolidoitujen tekstien julkaisemiseen Euroopan yhteiso¤jen virallisten julkaisujen toimiston kautta. Na¤ihin julkaisuihin voi tutustua ilmaiseksi neuvoston pa¤a¤sihteeristo¤n Internet-kotisivuilla (http://ue. eu. int). Teksteihin on liitetty lyhennelma¤, josta yhteiso¤n toimielimet tai ja¤senvaltiot eiva¤t vastaa. (98/C 196/147) KIRJALLINEN KYSYMYS P-4230/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Pierluigi Castagnetti (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: YOA:n hyva¤ksyminen Friuli Venezia Giulian alueen osalta kaudelle 1997 › 1999 Friuli Venezia Giulian alue esitti komissiolle elokuun alussa yhtena¤isen ohjelma-asiakirjan (YOA) tavoitteen 2 osalta kaudelle 1997 › 1999. Komissio ei ole viela¤ka¤a¤n hyva¤ksynyt asiakirjaa, vaikka neuvotteluita on ka¤yty tiiviiseen tahtiin ja pa¤a¤to¤s oli luvattu tehda¤ nopeasti. Voiko komissio selvitta¤a¤, mista¤ viiva¤styminen johtuu? Tieta¤a¤ko¤ komissio, etta¤ perusteeton viiva¤styminen pa¤a¤to¤ksenteossa hankaloittaa huomattavasti aluehallinnon toimintaa suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamisessa?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4002/97 του Elly PLOOIJ-VAN GORSEL προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκό σύστημα διαχείρισης των αποθεμάτων από τη φαρμακοβιομηχανία

eurovoc_concepts:
computer system
health expenditure
medicinal product
pharmaceutical expenses
pharmaceutical industry
restriction on competition
stock
wholesale trade

text: 22. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 196/51 (98/C 196/69) GRAPTH ERVTHSH E-3998/97 ypobolh· : Eva Kjer Hansen (ELDR) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Kauyste·rhsh tvn plhrvmv· n sto pro·gramma PACTE H Epitroph· apa·nthse sthn erv· thsh· moy (H-0718/97) (1) diabebaiv· nonta·w me o·ti den ua epanalhfuoy·n ta la·uh toy pareluo·ntow ta opoi·a kai ua dioruvuoy·n sto me·llon. Dystyxv· w, ta ypa·rxonta problh·mata den e·xoyn ako·ma epilyuei· kai, vw ek toy·toy, ei·mai ypoxrevme·nh na anaferuv· ek ne·oy sto ue·ma thw sobarh·w kakodiaxei·rhshw toy progra·mmatow PACTE poy e·xei dhmioyrgh·sei shmantike·w kauysterh·seiw tiw plhrvme·w tvn ergola·bvn. Gnvri·zei h Epitroph· tiw oikonomike·w syne·peiew tvn mega·lvn kauysterh·sevn stiw plhrvme·w prow toyw 1. ypergola·boyw; S(cid:146) e·na sygkekrime·no sxe·dio toy 1995 kauyste·rhse h plhrvmh· ypergola·boy gia 22 mh·new. Uevrei· h Epitroph· uemito· na prokaloy·ntai epaggelmatike·w kai prosvpike·w ptvxey·seiw lo·gv aplh·rvtvn logariasmv· n; 2. Poie·w sygkekrime·new dra·seiw skopey·ei na anala·bei h Epitroph· gia thn ejasfa·lish thw svsth·w diaxei·rishw toy grafei·oy PACTE sto Strasboy·rgo kai thw esvterikh·w diaxei·rishw toy progra·mmatow sthn Epitroph· kauv· w kai gia thn ejasfa·lish thw plhrvmh·w tvn ypergola·bvn; (1) Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (Noe·mbriow 1997) Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Febroyari·oy 1998) H Epitroph· e·xei kataba·llei tiw teleytai·ew do·seiw thw koinotikh·w syndromh·w sto grafei·o diaxei·rishw toy en lo·gv progra·mmatow to Febroya·rio 1997. H Epitroph· ypenuy·mise epi·shw sto grafei·o PACTE toy Strasboy·rgoy apo· to Ma·rtio 1997, o·ti ei·nai epei·goysa h xorh·ghsh tvn ypoloi·pvn poy ofei·lontai gia ta e·rga. H en lo·gv orga·nvsh poy ei·xe diapistv· sei paratypi·ew ek me·royw orisme·nvn ergola·bvn, pragmatopoi·hse e·legxo tvn dapanv· n gia na ejakribv· sei o·ti oi aith·seiw plhrvmh·w poy ypoba·llontai apo· ergola·boyw antistoixoy·n se pragmatike·w dapa·new. Pre·pei a·ra oi dia·foroi ergola·boi na apeyuynuoy·n sto grafei·o PACTE gia na ejakribv· soyn poia ei·nai h kata·stash o·son afora· thn telikh· plhrvmh· toy e·rgoy toyw. H Epitroph· gnvri·zei tiw dysleitoyrgi·ew poy proky·ptoyn apo· thn ekxvrhuei·sa oikonomikh· diaxei·rish. Gia to lo·go ayto· skopey·ei na mh synexi·sei sto me·llon to ei·dow ayto· thw xrhmatodo·thshw gia te·toioy ei·doyw ene·rgeiew. (98/C 196/70) GRAPTH ERVTHSH E-4002/97 ypobolh· : Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Eyrvpa(cid:14)¤ko· sy·sthma diaxei·rishw tvn apouema·tvn apo· th farmakobiomhxani·a Apo· thn 1h Marti·oy 1996, h epixei·rhsh MSD epidi·detai sthn ana·ptyjh eno·w eyrvpai¤koy· systh·matow diaxei·rishw tvn apouema·tvn gia epta· shmantika· farmakeytika· proi¤o·nta: h diaue·simh poso·thta farma·kvn ana· pela·th (h·toi h xondrikh· pv· lhsh farmakeytikv· n proi¤o·ntvn) kai ana· eja·mhno, basi·zetai stiw proble·ceiw pvlh·sevn gia ka·ue e·na apo· ta en lo·gv farmakeytika· proi¤o·nta. Oi proble·ceiw ayte·w katarti·zontai ba·sei tvn pvlh·sevn poy pragmatopoih·uhkan kata· th dia·rkeia toy pareluo·ntow ejamh·noy kai lambanome·noy ypo·ch eno·w anameno·menoy syntelesth· ay·jhshw ana· proi¤o·n. H epixei·rhsh MSD epifyla·ssei eiw eayto·n to dikai·vma na mh dexuei· tiw paraggeli·ew poy yperbai·noyn tiw vw a·nv proble·ceiw. (cid:201)xei enhmervuei· h Epitroph· sxetika· me to eyrvpai¤ko· sy·sthma diaxei·rishw tvn apouema·tvn epta· 1. shmantikv· n farmakeytikv· n proi¤o·ntvn, poy efarmo·zei apo· thn 1h Marti·oy 1996 h MSD; Symbiba·zetai e·na sy·sthma toy ty·poy aytoy· me toyw isxy·ontew sthn esvterikh· agora· kano·new antagvni- 2. smoy·; Ea·n o·xi, ti me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph·; 3. Poie·w prvtoboyli·ew e·xei anala·bei h Epitroph· v· ste na mporoy·n oi paraskeyaste·w farmakeytikv· n proi¤o·ntvn tvn kratv· n melv· n na kauori·zoyn, epi· i·soiw o·roiw, thn timh· tvn proi¤o·ntvn toyw kata· tro·pon v· ste na katastoy·n ple·on peritta· paro·moia systh·mata diaxei·rishw tvn apouema·tvn poy aposkopoy·n sthn pro·lhch tvn parallh·lvn eisagvgv· n; Poia· ei·nai ta apotele·smata tvn energeiv· n thw;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4023/97 του Panayotis LAMBRIAS προς την Επ τροπή. Αντιμετώπιση του ψυχιατρικά ασθενούς στην Ελλάδα

eurovoc_concepts:
Greece
health care
health costs
health policy
hospital expenses
mental health
mentally disabled person
private medical treatment
psychiatric institution
restriction on competition

text: C 187/110 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 6. 98 (98/C 187/168) GRAPTH ERVTHSH E-4017/97 ypobolh· : Niels Sindal (PSE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Laurepiba·tew Poia me·tra proti·uetai h Epitroph· na la·bei prow epi·lysh tvn problhma·tvn poy yfi·statai o·son afora· th metaxei·rish laurepibatv· n se ska·fh poy bri·skontai sta eyrvpai¤ka· xvrika· y·data; Apa· nthsh thw kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Febroyari·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei ta problh·mata poy e·xoyn teuei· apo· laurepiba· tew, to·so sto plai·sio thw politikh·w tvn uala·ssivn metaforv· n o·so kai sto plai·sio tvn uema·tvn poy ypa·gontai sh·mera ston ti·tlo VI thw synuh·khw gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. Efo·son h pro·tash symfvni·aw sxetika· me ton e·legxo tvn prosv· pvn kata· th die·leysh tvn ejvterikv· n syno·rvn tvn kratv· n melv· n (1) den egkri·uhke apo· to Symboy·lio den ypa·rxei desmeytikh· nomikh· dia· tajh sto ue·ma ayto·. (cid:211)tanua teuei· se isxy· h synuh·kh toy `msterntam, ta ue·mata sxetika· me th die·leysh tvn ejvterikv· n syno·rvn ua ypa·gontai ston prv· to pylv· na kai sygkekrime·na sto a·ruro 73 para·grafow 2, stoixei·o a) sxetika· me toyw kano·new kai tiw leptome·reiew efarmogh·w stiw opoi·ew pre·pei na symmorfv· nontai ta kra·th me·lh gia na dienergoy·n toyw ele·gxoyw tvn prosv· pvn sta ejvterika· sy·nora. (cid:201)xei dieykrinistei· o·ti ston tome·a ayto· kata· th dia· rkeia metabatikh·w perio·doy meta· apo· thn e·narjh isxy·ow thw synuh·khw toy `msterntam to Symboy·lio apofasi·zei omo·fvna kato·pin prota·sevw thw Epitroph·w h· kato·pin prvtoboyli·aw eno·w kra·toyw me·loyw h· meta· apo· diaboy·leysh me to Koinoboy·lio. Pre·pei na ypa·rxei symfvni·a kai synoxh· me to dieune·w naytiliako· di·kaio. (cid:201)xoyn kauiervuei· sygkekrime·noi dieunei·w kano·new gia toyw laurepiba·tew kai ta ploi·a. Sto plai·sio ayto·, h Itali·a kate·uese sth Dieunh· Orga·nvsh Naytili·aw sxe·dio nomikoy· me·soy gia thn katapole·mhsh thw para·nomhw metana· steyshw me·sv thw ua·lassaw. H Epitroph· symmete·xei stiw ergasi·ew toy fore·a aytoy·. (1) EE C 128 thw 9. 5. 1994. (98/C 187/169) GRAPTH ERVTHSH E-4023/97 ypobolh· : Panagiv· thw Lampri·aw (PPE) prow thn Epitroph· (14 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Antimetv· pish toy cyxiatrika· asuenoy·w sthn Ella· da H ejasfa·lish ychloy· epipe·doy prostasi·aw thw ygei·aw toy anurv· poy apotelei· sto·xo thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, o opoi·ow enisxy·uhke me th Synuh·kh toy `msterntam. Sthn Ella·da emfani·zontai orisme·new dysleitoyrgi·ew sthn antimetv· pish toy cyxiatrika· asuenoy·w metajy· tvn opoi·vn ei·nai kai h apoua·rrynsh thw idivtikh·w noshlei·aw tvn pasxo·ntvn. Sygkekrime·na env· gia th uerapei·a se idry·mata toy dhmosi·oy tome·a ori·zetai se 14. 000 drx. to y·cow tvn noshli·vn, stiw idivtike·w klinike·w epiba·lletai na mhn yperbai·noyn ta nosh·lia tiw 7. 000 drx/hmerhsi·vw, pra·gma to opoi·o odhgei· tiw idivtike·w klinike·w ston marasmo· toyw. Kai toy·to para· to gegono·w o·ti to 50% tvn cyxiatrika· asuenv· n noshley·ontai se cyxiatrike·w klinike·w poy apeiloy·ntai e·tsi me diakoph· thw leitoyrgi·aw toyw, pra·gma to opoi·o e·xei h·dh symbei· gia merike·w apo· ayte·w. Ervta·tai h Epitroph· ti me·tra mporei· kai proti·uetai na la·bei gia thn ejygi·ansh toy tome·a thw cyxiatrikh·w ygei·aw sthn Ella·da;