title: 98/384/EG: Kommissionens beslut av den 21 januari 1998 om de stöd som Nederländerna har beviljat för byggandet av en väteperoxidfabrik i Delfzijl [delgivet med nr K(1998) 232] (Endast den nederländska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Netherlands
State aid
chemical industry
control of State aid
redemption

text: L 171/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 21 januari 1998 om de st(cid:148)d som Nederl(cid:132)nderna har beviljat f(cid:148)r byggandet av en v(cid:132)teperoxidfa- brik i Delfzijl [delgivet med nr K(1998) 232] (Endast den nederl(cid:132)ndska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/384/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha uppmanat de ber(cid:148)rda parterna att i enlighet med dessa artiklar komma in med sina synpunkter, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I Kommissionen har till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l uppm(cid:132)rk- sammats p(cid:134) byggandet av en v(cid:132)teperoxidfabrik i Delfzijl i Nederl(cid:132)nderna. F(cid:148)retaget FMC Industrial Chemicals (Netherlands) BV (nedan ben(cid:132)mnt FMC), som (cid:132)r ett dotterbolag till det amerikanska f(cid:148)retaget FMC Corp. , har inkommit med en ans(cid:148)kan till de nederl(cid:132)ndska myndigheterna om st(cid:148)d f(cid:148)r att uppf(cid:148)ra en fabrik f(cid:148)r framst(cid:132)llning av v(cid:132)teperoxid i Delfzijl i provinsen Groningen. Produktionen, som var avsedd f(cid:148)r den nordeuropeiska marknaden, planerades starta vid slutet av 1995. Investeringen var ber(cid:132)knad till 115 miljoner nederl(cid:132)ndska gulden och produktionskapa- citeten till 35 000 ton per (cid:134)r. FMC:s projekt ans(cid:134)gs vara av stor betydelse f(cid:148)r den ekonomiska utvecklingen i provinsen Groningen och s(cid:132)rskilt f(cid:148)r staden Delfzijl med h(cid:132)nsyn till den besv(cid:132)rliga ekonomiska situationen d(cid:132)r och eftersom det r(cid:148)rde sig om den f(cid:148)rsta etablering som ett st(cid:148)rre f(cid:148)retag gjort i regionen sedan 1986. De nederl(cid:132)ndska myndigheterna bif(cid:148)ll d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)retagets ans(cid:148)kan och beviljade ett investe- ringsbidrag motsvarande 25 % av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna. St(cid:148)det har utbetalats inom ramen f(cid:148)r det av kommissionen godk(cid:132)nda nederl(cid:132)ndska st(cid:148)dprogrammet investeringsprojecten” regionale ”Besluit (IPR) (1). Det beviljade investeringsbidraget uppgick till 28,75 miljoner gulden. subsidies Genom ett beslut av den 18 september 1996 besl(cid:148)t kommissionen att inleda ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget vad g(cid:132)ller de ovan beskriva st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna. Den nederl(cid:132)ndska regeringen delgavs detta beslut genom en skrivelse av den 3 oktober 1996 (2). I en skrivelse av den 31 oktober 1996 beg(cid:132)rde de nederl(cid:132)ndska myndighe- terna en f(cid:148)rl(cid:132)ngning av tidsfristen f(cid:148)r att komma in med sina synpunkter till kommissionen till den 15 januari 1997, vilket beviljades. Kommissionen erh(cid:148)ll dessa synpunkter den 27 januari 1997, vilka kompletterades genom en skrivelse av den 28 februari 1997. i Europeiska Den skrivelse genom vilken de nederl(cid:132)ndska myndighe- terna informerades om inledandet av f(cid:148)rfarandet offentlig- gjordes officiella tidning (3). Efter detta offentligg(cid:148)rande har fyra f(cid:148)retag eller f(cid:148)retagsgrupperingar, d(cid:132)ribland den gruppering som den klagande tillh(cid:148)r, samt det st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retaget kommit in med sina synpunkter till kommissionen. gemenskapernas Ett m(cid:148)te mellan kommissionens enheter och det st(cid:148)d- mottagande f(cid:148)retaget, bitr(cid:132)tt av dess advokat, (cid:132)gde rum i Bryssel den 2 juni 1997. Genom en skrivelse av den 16 juni 1997 delgav kommis- sionen myndigheterna i Nederl(cid:132)nderna de reaktioner som erh(cid:134)llits fr(cid:134)n tredje part, och (cid:148)vers(cid:132)nde (cid:132)ven (cid:148)vers(cid:132)tt- ningen av dessa till nederl(cid:132)ndska. De nederl(cid:132)ndska myndigheternas kommentarer inkom till kommissionen den 17 juli 1997. (1) Beslut av den 27 december 1990 (Statligt st(cid:148)d N 514/90 – Nederl(cid:132)nderna). (2) GS (96)D/8632. (3) EGT C 112, 10. 4. 1997, s. 3. 17. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 171/37 Det st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retagets r(cid:134)dgivare inkom den 27 oktober och den 6 november 1997 med kompletterande upplysningar till kommissionen. Den nederl(cid:132)ndska rege- ringen inkom slutligen den 4 november 1997 till kommissionen med f(cid:148)rtydliganden vad g(cid:132)ller milj(cid:148)aspek- terna i de investeringar som genomf(cid:148)rs av det st(cid:148)dmotta- gande f(cid:148)retaget. II Kommissionens beslut att inleda ett f(cid:148)rfarande har fattats av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (cid:190) Enligt det klagom(cid:134)l som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r det h(cid:132)r st(cid:148)d(cid:132)rendet k(cid:132)nnetecknades marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teper- oxid av (cid:148)verkapacitet 1994 n(cid:132)r de nederl(cid:132)ndska myndigheterna gav sin utf(cid:132)stelse om st(cid:148)d till det mottagande f(cid:148)retaget. Klaganden uttryckte sin f(cid:148)rv(cid:134)- ning (cid:148)ver att det ifr(cid:134)gavarande f(cid:148)retaget under dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden beviljades st(cid:148)d f(cid:148)r en investering som skapar ny produktionskapacitet. (cid:190) Det st(cid:148)d som beviljats FMC (cid:148)verstiger de av kommis- sionen h(cid:148)gsta till(cid:134)tna st(cid:148)dtaken inom ramen f(cid:148)r den (IPR- regionala st(cid:148)dordning som g(cid:132)ller f(cid:148)r Delfzijl programmet). I de fall d(cid:132)r de nederl(cid:132)ndska myndighe- terna hade r(cid:132)tt att bevilja ett h(cid:148)gsta investeringsst(cid:148)d p(cid:134) 20 % brutto har de betalat ut drygt 25 % brutto. Vid den prelimin(cid:132)ra utredningen av (cid:132)rendet har kommissionen noterat att FMC har beviljats tre typer av st(cid:148)d, n(cid:132)mligen det ifr(cid:134)gavarande investeringsbi- draget, ett l(cid:134)n med subventionerad r(cid:132)nta och f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen av en tomt till underpris. Det totala st(cid:148)dbe- loppet uppgick till 29,88 miljoner gulden. Det b(cid:148)r p(cid:134)minnas om att inledandet av f(cid:148)rfarandet uteslutande avser den del av det beviljade st(cid:148)det som (cid:148)verskrider det h(cid:148)gsta till(cid:134)tna st(cid:148)det enligt IPR-st(cid:148)dordningen (20 % brutto av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna). III Nederl(cid:132)nderna har inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rfarandet anf(cid:148)rt nedanst(cid:134)ende argument: (cid:190) Betr(cid:132)ffande marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid har de neder- l(cid:132)ndska myndigheterna l(cid:132)mnat en mer detaljerad analys av den unders(cid:148)kning som de hade best(cid:132)llt fr(cid:134)n Chem Systems, en oberoende konsult inom kemisek- torn, tillsammans med de (cid:148)vriga uppgifter de skickat in till kommissionen och som angavs n(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes. Dessa unders(cid:148)kningar visar att, med beaktande av en effektiv utnyttjandegrad p(cid:134) 90 % i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den teoretiska enligt prognoserna ett n(cid:132)stan fullt effektivt kapacitetsutnytt- jande (cid:134)r 2000. (En effektiv utnyttjandegrad p(cid:134) 90 % utnyttjandegraden, f(cid:148)rv(cid:132)ntades anses i den ifr(cid:134)gavarande sektorn utg(cid:148)ra den maxi- mala utnyttjandegrad som det (cid:132)r rimligt att planera f(cid:148)r p(cid:134) l(cid:134)ng sikt, s(cid:132)rskilt utifr(cid:134)n milj(cid:148)m(cid:132)ssiga h(cid:132)nsyn). Detta (cid:132)r ocks(cid:134) fallet i de uppgifter som klaganden har lagt fram, om man beaktar det effektiva kapacitetsut- nyttjandet. P(cid:134) det h(cid:132)r stadiet b(cid:148)r n(cid:134)gra procentenhe- ters skillnad mellan den effektiva kapaciteten och efterfr(cid:134)gan betraktas som n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att kunna f(cid:148)rhindra marknadsst(cid:148)rningar. Dessa unders(cid:148)kningar visar f(cid:148)r (cid:148)vrigt att tillv(cid:132)xtprog- noserna f(cid:148)r den h(cid:132)r marknaden 1993 uppskattades till 6,3 % per (cid:134)r f(cid:148)r perioden 1991–2000. Det var s(cid:134)ledes fr(cid:134)ga om en marknad i stark tillv(cid:132)xt, vilket ledde andra tillverkare att samtidigt som FMC tillk(cid:132)nnage kapacitets(cid:148)kningar. Aussimont gjorde detta 1993, Oxysynth(cid:138)se, EKA och Kemira 1995. (cid:190) Bruttoinvesteringarna uppg(cid:134)r som planerat till 115 miljoner gulden och har n(cid:132)stan fullst(cid:132)ndigt genom- f(cid:148)rts. I enlighet med IPR-programmet (cid:132)r emellertid 2 miljoner gulden av investeringen inte bidragsber(cid:132)tti- gande, vilket g(cid:148)r att st(cid:148)det uppg(cid:134)r till 28,25 miljoner gulden. St(cid:132)llt i relation till bruttoinvesteringen p(cid:134) 115 miljoner gulden motsvarar detta en st(cid:148)dniv(cid:134) p(cid:134) 24,57 procent. NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij, h(cid:132)dan- efter ben(cid:132)mnt NOM, kunde bevilja ett f(cid:148)rlagsl(cid:134)n p(cid:134) 12,5 miljoner gulden till en r(cid:132)nta p(cid:134) 5,92 % tack vare en garanti p(cid:134) 100 % fr(cid:134)n FMC. Till f(cid:148)ljd av kommis- sionens inv(cid:132)ndningar och m(cid:148)jligheten att uppn(cid:134) f(cid:148)rdelaktigare r(cid:132)ntevillkor hos en utl(cid:132)ndsk bank har FMC f(cid:148)r (cid:148)vrigt f(cid:148)rtidsinl(cid:148)st n(cid:132)mnda l(cid:134)n i mars 1997. Slutligen, vad g(cid:132)ller tomtf(cid:148)rs(cid:132)ljningen, konstaterar de nederl(cid:132)ndska myndigheterna att kommissionen h(cid:132)r avvisar den prejudicerande verkan av beslutet Frese- nius AG (St(cid:148)d(cid:132)rende C 36/92 (f. d. NN 108/92)) (1), eftersom bevis som styrker att tomten varit till salu under en l(cid:132)ngre tid inte har l(cid:132)mnats och att neds(cid:132)tt- ningen av tomtv(cid:132)rdet inte beror p(cid:134) avsaknaden av potentiella k(cid:148)pare utan p(cid:134) vad tomten de senaste (cid:134)ren har anv(cid:132)nts till. (I det (cid:132)rendet hade kommissionen ansett att, (cid:132)ven om det pris som betalats l(cid:134)g 10 % under det av v(cid:132)rderingsm(cid:132)nnen uppskattade mark- nadspriset, kommunen i fr(cid:134)ga under flera (cid:134)r hade f(cid:148)rs(cid:148)kt att s(cid:132)lja tomten direkt och genom mellan- h(cid:132)nder utan att finna en k(cid:148)pare. Kommissionen hade d(cid:132)rf(cid:148)r dragit slutsatsen att de anstr(cid:132)ngningar som gjorts f(cid:148)r att s(cid:132)lja tomten kunde liknas vid ett (cid:148)ppet och villkorsl(cid:148)st anbudsf(cid:148)rfarande och att det pris som betalats f(cid:148)ljaktligen motsvarade marknadspriset). De beh(cid:148)riga myndigheterna har emellertid angivit att tomten under (cid:134)ttiotalet och b(cid:148)rjan av nittiotalet har utbjudits till intresserade f(cid:148)retag till l(cid:132)gst sj(cid:132)lvkost- nadspriset. Detta ledde, bland annat till f(cid:148)ljd av det fastst(cid:132)llda priset, till att ingen investerare etablerade sig i regionen i fr(cid:134)ga. I beaktande av detta d(cid:134)liga resultat besl(cid:148)t man 1992 att fastst(cid:132)lla priset med h(cid:132)nsyn till tomtens marknadsv(cid:132)rde i st(cid:132)llet f(cid:148)r sj(cid:132)lv- kostnadspriset. (1) EGT C 21, 25. 1. 1994, s. 4. L 171/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 Trots ett f(cid:148)reslaget pris p(cid:134) 1 gulden per kvadratmeter eller i vissa fall (cid:132)nnu l(cid:132)gre, var endast FMC beredd att acceptera regeringen priset. Den flera belgiska och franska anm(cid:132)rker f(cid:148)r (cid:148)vrigt att tomtmark till priser som (cid:132)r regioner har erbjudit j(cid:132)mf(cid:148)rbara med dem som beg(cid:132)rts av hamnf(cid:148)rvalt- ningen i Delfzijl/Eemshaven. nederl(cid:132)ndska (cid:190) Platsen f(cid:148)r FMC:s anl(cid:132)ggning i Delfzijl gr(cid:132)nsar enligt de nederl(cid:132)ndska myndigheterna till Waddenzee som har en s(cid:132)rskild st(cid:132)llning som naturskyddat omr(cid:134)de. Waddenzee utg(cid:148)r f(cid:148)r (cid:148)vrigt ett skyddsomr(cid:134)de enligt artikel 3 i r(cid:134)dets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda f(cid:134)glar (1) samt artikel 4 i r(cid:134)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:148)er samt vilda djur och v(cid:132)xter (2). Platsen anses dessutom i enlighet med Ramsarkon- ventionen vara ett tr(cid:132)skomr(cid:134)de. De beh(cid:148)riga neder- l(cid:132)ndska myndigheterna har antagit tvingande best(cid:132)m- melser med sikte p(cid:134) att endast till(cid:134)ta ekonomisk verk- samhet i omr(cid:134)det i fr(cid:134)ga i den m(cid:134)n omr(cid:134)dets st(cid:132)llning inte skadas. FMC har s(cid:134)ledes vidtagit ett antal milj(cid:148)skydds(cid:134)tg(cid:132)rder och en stor del av investeringarna, n(cid:132)rmare best(cid:132)mt 69,92 miljoner gulden, b(cid:148)r anses vara investeringar av det h(cid:132)r slaget. Det g(cid:132)ller s(cid:134)ledes att fastst(cid:132)lla i vilken utstr(cid:132)ckning de ovan n(cid:132)mnda investeringarna bed(cid:148)ms vara ”oproportionerligt omfattande”. En konsult har f(cid:134)tt i uppdrag att utreda detta. Enligt denne inneb(cid:132)r ”oproportionerligt den omfattande”, miniminiv(cid:134) som kr(cid:132)vs i (cid:148)vriga medlemsstater, med h(cid:132)nsyn tagen till gemenskapsdirektiven. F(cid:148)rekomsten av ”oproportionerligt omfattande” investeringar avg(cid:148)rs p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse med normala milj(cid:148)- skydds(cid:134)tg(cid:132)rder och med allm(cid:132)nt accepterade milj(cid:148)- skyddsniv(cid:134)er. (cid:148)verstigande Ett visst antal investeringar och (cid:134)tg(cid:132)rder till skydd f(cid:148)r milj(cid:148)n har kartlagts med hj(cid:132)lp av de tillst(cid:134)ndsans(cid:148)k- ningar som har l(cid:132)mnats in av FMC p(cid:134) grundval av den g(cid:132)llande milj(cid:148)skyddslagstiftningen i Nederl(cid:132)nderna (lag om f(cid:148)rvaltning av milj(cid:148)n, lag om f(cid:148)rorening av ytvatten, samt olika tillst(cid:134)nd fr(cid:134)n kommun och provinsstyrelse vid till(cid:132)mpning av dessa lagar). P(cid:134) grundval av dessa handlingar har konsulten valt ut de (cid:134)tg(cid:132)rder och insatser som enbart avs(cid:134)g skyddet av milj(cid:148)n och dem som han inte ans(cid:134)g vara ”oproportio- nerligt omfattande”. investerade beloppet Konsulten har funnit ett visst antal helt eller delvis ”oproportionerligt omfattande” investeringar f(cid:148)r vilka ligger mellan 12 och 21 det miljoner gulden. Bland dessa investeringar kan en del definieras som ”lokalt oproportionerligt omfattande”, dvs. i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga att vidta p(cid:134) grund av den lokala milj(cid:148)ns s(cid:134)rbarhet. Dessa ”lokalt oproportionerligt omfattande” investe- (1) EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. ringar uppskattas uppg(cid:134) till mellan 1,4 och 2,65 miljoner gulden. I en s(cid:134)dan situation (cid:132)r det enligt den nederl(cid:132)ndska regeringen l(cid:132)mpligt att godk(cid:132)nna bevil- jandet av ytterligare st(cid:148)d. IV Inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande har kommissionen mottagit fem yttranden som har kommit fr(cid:134)n fyra f(cid:148)retag och en f(cid:148)retagarsammanslutning inom branschen. Bland dessa yttranden kommer ett fr(cid:134)n den sammanslutning som klaganden tillh(cid:148)r och ett fr(cid:134)n st(cid:148)dmottagaren. f(cid:148)r f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid De fyra f(cid:148)rsta tredje parter som yttrat sig (intervenienter) har tills(cid:132)nt kommissionen statistik (cid:148)ver efterfr(cid:134)gan p(cid:134) och perioden produktionskapacitet 1994–1996 samt prognoser f(cid:148)r perioden 1997–2000. Unders(cid:148)kningen av detta siffermaterial, av vilket en del (cid:132)r av konfidentiell natur, ger vid handen att efterfr(cid:134)gan p(cid:134) europeisk niv(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den befintliga produktionska- paciteten (cid:132)ven om man utg(cid:134)r fr(cid:134)n den effektiva kapaci- teten (90 % av den teoretiska kapaciteten som Chem Systems uppgivit). Kapacitetsutnyttjandet anges av de fyra f(cid:148)retagen som yttrat sig till f(cid:148)ljande, men det b(cid:148)r dock noteras att exporten (omkring 10 % av de europeiska efterfr(cid:134)gan) inte beaktas i dessa siffror: 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 84,05 85,47 76,90 74,43 75,45 79,79 84,55 (%) 77,88 82,72 72,78 77,78 82,26 80,38 74,52 73,12 75,12 78,25 81,48 81,94 83,98 76,61 73,35 74,12 80,62 a) b) c) d) Deras synpunkter kan sammanfattas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: (cid:190) Enligt den f(cid:148)retagsgrupp som den klagande tillh(cid:148)r har prognoserna fr(cid:134)n 1994 bekr(cid:132)ftats vilka f(cid:148)ruts(cid:134)g att den skulle nya produktionskapaciteten under komma att betydligt (cid:148)verstiga efterfr(cid:134)geutvecklingen och bidra till att bef(cid:132)sta (cid:148)verkapaciteten p(cid:134) mark- naden. flera (cid:134)r (cid:190) Alltj(cid:132)mt enligt samme intervenient, kan, mot bakgrund av dennes erfarenhet de senaste (cid:134)ren, det varaktigt uppn(cid:134)bara kapacitetsutnyttjandet i anl(cid:132)gg- ningar med v(cid:132)rldsomsp(cid:132)nnande dimension (det finns inga andra i V(cid:132)steuropa) uppskattas till 95 %. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes denna utnyttjandegrad som b(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)ras med efterfr(cid:134)gan. Ingen annan intervenient har framf(cid:148)rt reservationer mot den kapacitetsutnyttjandegrad p(cid:134) 90 % som f(cid:148)reslagits av Chem Systems. 17. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 171/39 (cid:190) Denna f(cid:148)retagsgrupp anf(cid:148)r vidare att nedg(cid:134)ngen i efterfr(cid:134)gan p(cid:134) marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid f(cid:148)rklaras av att processen att ers(cid:132)tta klor med den mindre milj(cid:148)far- liga cellulosablekningsprocessen sedan 1994 i stort sett (cid:132)r avslutad i V(cid:132)steuropa, och att denna ers(cid:132)ttningsprocess i s(cid:132)rskilt h(cid:148)g grad tidigare har h(cid:134)llit efterfr(cid:134)gan uppe. v(cid:132)teperoxiden i (cid:190) En annat intervenient anser (cid:134) sin sida att opinionen fr(cid:134)n ekologer f(cid:148)r att ers(cid:132)tta klor med v(cid:132)teperoxid var mycket stark i b(cid:148)rjan av nittiotalet. Denna opinion har avtagit betydligt under de senaste (cid:134)ren. Efterfr(cid:134)gan har s(cid:134)ledes (cid:148)kat betydligt l(cid:134)ngsammare (cid:132)n vad de flesta producenter f(cid:148)ruts(cid:134)g i b(cid:148)rjan av nittiotalet. (cid:190) En annan intervenient uppmanade kommissionen att noga unders(cid:148)ka investeringskostnaderna f(cid:148)r fabriken i Delfzijl f(cid:148)r att se om det i dessa inte hade medtagits interna kostnader f(cid:148)r FMC. (cid:190) En intervenient, slutligen, meddelade kommissionen att andra f(cid:148)retag skulle ha byggt produktionsanl(cid:132)gg- ningar f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid i Tyskland. Det skulle r(cid:148)ra sig om Solvsy, Aussimont och Oxysynth(cid:138)se. Dessa bolag skulle enligt rykten inom branschen ha erh(cid:134)llit inve- steringsbidrag. V Som ovan n(cid:132)mnts har (cid:132)ven FMC inkommit med sina synpunkter till kommissionen om inledandet av f(cid:148)rfa- randet. Dessa kan, f(cid:148)rutom dem som upprepar de av de nederl(cid:132)ndska myndigheterna argumenten, sammanfattas enligt f(cid:148)ljande: anf(cid:148)rda (cid:190) Vad g(cid:132)ller tomtf(cid:148)rs(cid:132)ljningen, erinrar FMC om att eftersom det under flera (cid:134)r inte hade funnits n(cid:134)gra intresserade k(cid:148)pare, skulle det inte ha varit s(cid:132)rskilt meningsfullt att utlysa ett anbudsf(cid:148)rfarande. FMC anser att v(cid:132)rderingen fr(cid:134)n Stichting Adviesbureau Onroerende Zaken inte skulle kunna utg(cid:148)ra n(cid:134)gon referens. Enligt avtalet fr(cid:134)n 1988 mellan de olika offentliga myndigheter som ber(cid:148)rdes av den ekono- miska omstruktureringen av hamnf(cid:148)rvaltningen i Delfzijl skulle anlitandet av denna expert i sj(cid:132)lva verket ha kr(cid:132)vts. F(cid:148)retaget drar av detta slutsatsen att andra (cid:148)verv(cid:132)ganden (cid:132)n ekonomiska har kunnat p(cid:134)verka best(cid:132)mningen av priset. (cid:190) FMC anger att det av NOM beviljade l(cid:134)net fullt ut (cid:134)terbetalats. F(cid:148)retaget har i (cid:148)vrigt sv(cid:134)rt att f(cid:148)rst(cid:134) hur detta l(cid:134)n skulle kunna anses utg(cid:148)ra statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget. Enligt EG-domstolens dom av den 17 mars 1993 i de f(cid:148)renade m(cid:134)len C-72/ 91 och C-73/91, Sloman Neptune Schiffahrts AG mot Bodo Ziesemer (1), har domstolen bed(cid:148)mt att f(cid:148)r att en statlig (cid:134)tg(cid:132)rd skall anses utg(cid:148)ra st(cid:148)d m(cid:134)ste den medf(cid:148)ra en f(cid:148)rdel som skulle kunna inneb(cid:132)ra en ytterligare belastning f(cid:148)r staten eller f(cid:148)r offentliga eller privata organ som utsetts eller inr(cid:132)ttats av staten. Eftersom kontot p(cid:134) vilket medlen som l(cid:134)nats ut till FMC hade deponerats gav NOM l(cid:132)gre r(cid:132)nta (cid:132)n den som NOM beg(cid:132)rde av FMC (cid:132)r det inte fr(cid:134)ga om n(cid:134)gon (cid:148)kad belastning i enlighet med domstolens definition. (cid:190) N(cid:132)r det g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om den p(cid:134)st(cid:134)dda (cid:148)verkapaciteten p(cid:134) v(cid:132)teperoxidmarknaden, anser FMC att det (cid:132)r viktigt att h(cid:134)lla i minnet att det g(cid:134)r arton m(cid:134)nader mellan beslutet att bygga en fabrik och starten av produk- tionen. H(cid:132)rav f(cid:148)ljer att vid en prognosticerad (cid:148)kning av efterfr(cid:134)gan s(cid:134) kommer denna efterfr(cid:134)gan endast att kunna m(cid:148)tas genom en motsvarande produktionska- pacitets(cid:148)kning som b(cid:148)r ha beslutats 18 m(cid:134)nader tidi- gare. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes fr(cid:134)ga om ett f(cid:148)regripande av mark- nadsutvecklingen vilket (cid:132)r l(cid:132)tt att kontrollera eftersom efterfr(cid:134)gan 1994 uppgick till 647 000 ton och den effektiva produktionskapaciteten 1992 uppgick till 646 000 ton (enligt uppgifter fr(cid:134)n CEFIC, som anf(cid:148)rts vid inledandet av f(cid:148)rfarandet (2)). N(cid:132)r FMC 1992 beslutade att genomf(cid:148)ra sin inve- stering pekade deras prognoser p(cid:134) en efterfr(cid:134)ge(cid:148)kning p(cid:134) mer (cid:132)n 10 % per (cid:134)r f(cid:148)r perioden 1992–1995. FMC bekr(cid:132)ftar dessutom med st(cid:148)d av statistik att den stagnerande f(cid:148)rs(cid:132)ljningen under 1995 och 1996 v(cid:132)sentligen berodde p(cid:134) den minskade efterfr(cid:134)gan fr(cid:134)n pappersindustrin. Denna f(cid:148)rsvagning var ov(cid:132)ntad med h(cid:132)nsyn till den tidigare utvecklingen och de objektiva faktorer som p(cid:134)verkar efterfr(cid:134)gan. (cid:190) Andra konkurrerande f(cid:148)retag skulle ha erh(cid:134)llit regio- nalst(cid:148)d f(cid:148)r de investeringar som gjorts i Tyskland. (cid:190) Om kommissionen skulle komma att f(cid:148)rklara det av FMC erh(cid:134)llna st(cid:148)det som of(cid:148)renligt med gemen- skapens konkurrenslagstiftning skulle (cid:134)tervinningen av st(cid:148)det vara omotiverad och senkommen. Ett s(cid:134)dant (cid:134)terkrav skulle strida mot skyddet f(cid:148)r FMC:s ber(cid:132)tti- gade f(cid:148)rv(cid:132)ntningar. F(cid:148)retaget h(cid:132)vdar n(cid:132)mligen att de har gjort stora anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att informera sig om de g(cid:132)llande st(cid:148)dprogrammen och kommissionens godk(cid:132)nnande av dem. FMC h(cid:132)vdar dessutom att de f(cid:148)r skrivelsen om f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen genom texten till informerats om den (cid:148)ppnandet av f(cid:148)rfarandet (3) h(cid:148)gsta IPR- programmet. st(cid:148)dniv(cid:134)n p(cid:134) 20 % enligt till(cid:134)tna P(cid:134) grundval av den information som f(cid:148)retaget hade tillg(cid:134)ng till n(cid:132)r det fattade sitt investeringsbeslut, samt de juridiska r(cid:134)d som det hade inh(cid:132)mtat, kunde FMC, i ljuset av det som har anf(cid:148)rts ovan, inte annat (cid:132)n dra slutsatsen att investeringsst(cid:148)det var till(cid:134)tet enligt IPR- programmet och att kommissionen uppenbarligen inte hade f(cid:148)rbjudit best(cid:132)mmelserna om ”st(cid:148)rre (cid:132)renden” f(cid:148)r vilka de nederl(cid:132)ndska myndigheterna ans(cid:134)g det vara m(cid:148)jligt att (cid:148)verskrida de godk(cid:132)nda st(cid:148)dbeloppen och st(cid:148)dtaken. (1) REG 1993, s. I–887. (2) EGT C 112, 10. 4. 1997, s. 3. (3) EGT C 112, 10. 4. 1997, s. 3. L 171/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 (cid:190) I beaktande av att st(cid:148)det beviljades 1994 och att kommissionen skulle vara informerad om det sedan 1995, h(cid:132)vdar FMC att en betydande tidsperiod har f(cid:148)rflutit f(cid:148)re detta slutliga beslut. Med h(cid:132)nvisning till EG-domstolens dom av den 24 november 1987 i m(cid:134)l 223/85, RSV mot kommissionen (1), anser f(cid:148)retaget att den l(cid:134)nga handl(cid:132)ggningstid som kommissionen har beh(cid:148)vt f(cid:148)r att fatta sitt beslut f(cid:148)rhindrar den att kr(cid:132)va (cid:134)terbetalning av st(cid:148)det. beslut kommissionen i (cid:190) Slutligen har FMC:s juridiska ombud nyligen h(cid:132)vdat 97/542/EG (2) att sitt ang(cid:134)ende ett st(cid:148)d som Frankrike hade beviljat f(cid:148)r att fr(cid:132)mja tillverkningen av biobr(cid:132)nslen (St(cid:148)d(cid:132)rende C 51/94 – Frankrike) konstaterade att st(cid:148)den var olag- liga och of(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden och trots det besl(cid:148)t att inte kr(cid:132)va tillbaka st(cid:148)det av denna medlemsstat. FMC anser att samma argument kan anf(cid:148)ras i detta fall. VI f(cid:148)rfarandet N(cid:132)r inleddes erinrade i det h(cid:132)r (cid:132)rendet kommissionen om att den, i enlighet med EG-domsto- lens dom av den 30 juni 1992 i m(cid:134)l C-47/91, Italien mot kommissionen (3), i fr(cid:134)ga om nya st(cid:148)d som beviljats i kraft av en av kommissionen redan godk(cid:132)nd st(cid:148)dordning enbart skall kontrollera att villkoren i den aktuella st(cid:148)dordningen uppfylls. Om dessa villkor uppfylls skall ingen granskning av st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet g(cid:148)ras. Om d(cid:132)remot kommissionen fastsl(cid:134)r att de villkor som fast- st(cid:132)llts i den ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dordningen inte uppfylls, (cid:132)r den skyldig att genomf(cid:148)ra en mer djupg(cid:134)ende granskning av st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet. Kommissionen anser av de ovan angivna sk(cid:132)len att vill- koren i st(cid:148)dordningen ”Besluit subsidies regionale Inve- steringsprojecten” (Statligt st(cid:148)d N 514/90 – Nederl(cid:132)n- derna) i det h(cid:132)r fallet inte har f(cid:148)ljts. D(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att g(cid:148)ra en grundligare unders(cid:148)kning. N(cid:132)r FMC:s anl(cid:132)ggning i Delfzijl tas i bruk ut(cid:148)kas f(cid:148)r (cid:148)vrigt den nederl(cid:132)ndska produktionskapaciten fr(cid:134)n 20 000 ton till 55 000 ton per (cid:134)r. Mellan 30 och 40 % av den europeiska v(cid:132)teperoxidproduktionen (enligt uppgifter f(cid:148)r gemenskapsintern f(cid:148)rem(cid:134)l fr(cid:134)n olika k(cid:132)llor) var handel under 1994. Nederl(cid:132)ndernas andel av denna total utgjorde mellan 10 och 15 %. D(cid:132)rav f(cid:148)ljer att det st(cid:148)d som beviljats FMC f(cid:148)r fabriken i Delfzijl p(cid:134)verkar handeln mellan medlemsstaterna. (1) REG 1987, s. 4617. (2) EGT L 222, 12. 8. 1997, s. 26. (3) REG 1992, s. I–4145. Kommissionen beklagar att den nederl(cid:132)ndska regeringen inte i tid har anm(cid:132)lt dessa (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att i enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget ge kommis- sionen m(cid:148)jlighet att uttala sig. De nederl(cid:132)ndska myndig- heterna har genom att vidta (cid:134)tg(cid:132)rderna i fr(cid:134)ga innan kommissionen har haft m(cid:148)jlighet att uttala sig om dem gjort dem olagliga. De huvudsakliga fr(cid:134)gest(cid:132)llningarna i detta (cid:132)rende vilka kommissionen m(cid:134)ste besvara (cid:132)r de tre f(cid:148)ljande: A. Att avg(cid:148)ra huruvida marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid 1994, n(cid:132)r utf(cid:132)stelsen om st(cid:148)d l(cid:132)mnades, samt under de f(cid:148)ljande (cid:134)ren k(cid:132)nnetecknades av (cid:148)verkapacitet, s(cid:134)som den klagande parten i (cid:132)rendet h(cid:132)vdar. B. Hur (cid:148)verskridandet av de av kommissionen f(cid:148)re- skrivna maximala st(cid:148)dniv(cid:134)erna i den st(cid:148)dordning som g(cid:132)ller f(cid:148)r Delfzijl (IPR-ordningen) skall behandlas. I de fall d(cid:132)r de nederl(cid:132)ndska myndigheterna hade r(cid:132)tt att bevilja investeringsst(cid:148)d p(cid:134) h(cid:148)gst 20 % brutto, har de betalat ut drygt 25 % brutto. C. B(cid:132)righeten i de nederl(cid:132)ndska myndigheternas p(cid:134)st(cid:134)- enden om att FMC skulle ha gjort betydande investe- ringar f(cid:148)r milj(cid:148)skydds(cid:132)ndam(cid:134)l. Dessutom b(cid:148)r kommissionen (cid:132)ven bed(cid:148)ma det st(cid:148)dmot- tagade f(cid:148)retagets anm(cid:132)rkningar om att ett eventuellt (cid:134)ter- krav av st(cid:148)d som kommissionen skulle komma att f(cid:148)rklara som of(cid:148)renliga med den gemensamma mark- naden vore ober(cid:132)ttigat och skulle komma alltf(cid:148)r sent. A. Marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid N(cid:132)r det g(cid:132)ller situationen p(cid:134) marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid och dess utveckling (cid:148)ver tiden, anser kommissionen att den m(cid:134)ste bed(cid:148)mas utifr(cid:134)n l(cid:132)get n(cid:132)r beslutet att genom- f(cid:148)ra den planerade investeringen fattades. Det (cid:132)r p(cid:134) grundval de uppgifter som f(cid:148)retaget vid det tillf(cid:132)llet hade tillg(cid:134)ng till som beslutet att genomf(cid:148)ra en s(cid:134)dan inve- stering eller ej skulle ha fattats. H(cid:132)rvidlag noterar kommissionen att de tredje parter som yttrat sig inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rfarandet har tillhandah(cid:134)llit statistik (cid:148)ver den tidigare marknadssituationen (fram till och med 1995 eller i vissa fall 1996) och prognoser f(cid:148)r framtiden. Detta f(cid:148)rklarar bland annat att de uppgifter om efterfr(cid:134)gan som l(cid:132)mnats av de fyra intervenienterna f(cid:148)r perioden 1994–1996 (cid:132)r mycket likartade. Dessa v(cid:132)rden g(cid:148)r det emellertid inte m(cid:148)jligt att g(cid:148)ra en bed(cid:148)mning utifr(cid:134)n f(cid:148)ruts(cid:132)ttningarna vid tidpunkten f(cid:148)r FMC:s beslut att investera p(cid:134) den h(cid:132)r platsen. 17. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 171/41 N(cid:132)r en av intervenienterna, som i sj(cid:132)lva verket (cid:132)r moder- bolag till den klagande parten, h(cid:132)vdar att den befintliga (cid:148)verkapaciteten enligt dess prognoser fr(cid:134)n 1994 skulle h(cid:134)lla i sig under flera (cid:134)r, vilket den senare utvecklingen skulle ha bekr(cid:132)ftat, finns det p(cid:134) motsvarande s(cid:132)tt anled- ning att ifr(cid:134)gas(cid:132)tta samst(cid:132)mmigheten mellan dess utta- landen i dag och dem fr(cid:134)n 1994. I koncernens (cid:134)rsredovis- ning f(cid:148)r 1994/1995, som de nederl(cid:132)ndska myndigheterna har skickat till kommissionen, k(cid:132)nnetecknades n(cid:132)mligen v(cid:132)teperoxidverksamheten av oavbruten tillv(cid:132)xt. L(cid:132)ngre fram i (cid:134)rsredovisningen st(cid:134)r att l(cid:132)sa att prognoserna f(cid:148)r den globala marknadstillv(cid:132)xten l(cid:134)g p(cid:134) 7–8 % per (cid:134)r. Samma f(cid:148)retag h(cid:132)vdar ocks(cid:134) att nedg(cid:134)ngen i efterfr(cid:134)gan p(cid:134) v(cid:132)teperoxidmarknaden f(cid:148)rklaras av att ers(cid:132)ttandet av klor med v(cid:132)teperoxid i cellulosablekningsprocessen i stort sett avslutats i V(cid:132)steuropa fr(cid:134)n och med 1994. I den n(cid:132)mnda (cid:134)rsredovisningen st(cid:134)r emellertid att l(cid:132)sa att ”p(cid:134) m(cid:134)nga omr(cid:134)den, exempelvis textil och papperstillverk- ning, ers(cid:132)tter v(cid:132)teperoxid alltmer de tidigare anv(cid:132)nda klorprodukterna”. F(cid:148)r (cid:148)vrigt anser en annan intervenient i likhet med FMC att trycket fr(cid:134)n ekologerna att ers(cid:132)tta klor med v(cid:132)teper- oxid har minskat under de senaste (cid:134)ren vilket har lett till att efterfr(cid:134)gan har stigit l(cid:134)ngsammare (cid:132)n vad flertalet producenter hade r(cid:132)knat med i b(cid:148)rjan av 1990-talet. Det (cid:132)r viktigt att k(cid:132)nna till att blekning av papper och textil (1) utgjorde 42 % av den h(cid:132)r produktens anv(cid:132)nd- f(cid:148)r ningsomr(cid:134)de 1993. Dessutom l(cid:134)g prognoserna (cid:148)kningen av konsumtionen inom omr(cid:134)dena pappers- och textilblekning p(cid:134) 8,2 respektive 2,6 % per (cid:134)r f(cid:148)r perioden 1991–2000. F(cid:148)r att m(cid:132)ta f(cid:148)rekomsten av eventuell (cid:148)verkapacitet b(cid:148)r man dessutom ocks(cid:134) beakta f(cid:148)rdr(cid:148)jningen mellan investeringsbeslutet och den faktiska tidpunkten f(cid:148)r produktionsstarten i fabriken. Det (cid:132)r n(cid:132)mligen progno- serna som p(cid:134)verkar beslutet att investera eller inte inve- stera. FMC uppskattar denna f(cid:148)rdr(cid:148)jning till 18 m(cid:134)nader. De (cid:134)rliga uppgifter som samtliga intervenienter har redo- visat inom ramen f(cid:148)r det h(cid:132)r f(cid:148)rfarandet f(cid:148)ranleder emel- lertid kommissionen att fastst(cid:132)lla denna f(cid:148)rdr(cid:148)jning till tv(cid:134) (cid:134)r. Om man granskar de tabeller som sammanst(cid:132)llts p(cid:134) grundval av de uppgifter som de nederl(cid:132)ndska myndighe- terna har l(cid:132)mnat, vilka angavs n(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes, m(cid:134)ste man konstatera att den effektiva produktionskapa- citeten (cid:134)r ”t” understiger den prognostiserade efterfr(cid:134)gan (cid:134)r t+2 samt att den endast skulle kunna t(cid:132)ckas genom ett (cid:148)kat effektivt produktionsutnyttjande (cid:148)ver kapacitetsbe- gr(cid:132)nsningen p(cid:134) 90 % eller genom en ut(cid:148)kning av kapaci- teten. Om de statistiska uppgifter som lagts fram av de inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rfarandet ber(cid:148)rda tredje parterna analy- seras p(cid:134) samma s(cid:132)tt, med beaktande av att de utg(cid:148)r en fotografisk bild av det f(cid:148)rflutna och ingen f(cid:148)ruts(cid:132)gelse om framtiden, kan man konstatera att efterfr(cid:134)gan 1996 utgjorde mellan 90 och 100 % av den befintliga effektiva produktionskapaciteten 1994. Kommissionen m(cid:134)ste slutligen, i ljuset av alla statistiska uppgifter som har lagts fram f(cid:148)r den, konstatera att FMC (cid:132)r l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n det enda f(cid:148)retag som byggde ut sin produk- tionskapacitet under den f(cid:148)rsta h(cid:132)lften av nittiotalet. Flera av dess konkurrenter har gjort detsamma och ofta tagit i bruk ny mer betydande produktionskapacitet (cid:132)n fabriken i Delfzijl, samtidigt som man har kritiserat (cid:148)verkapaci- teten p(cid:134) marknaden vid det tillf(cid:132)llet. Mellan 1994 och 1996 tillk(cid:132)nnagavs beslut om produk- tionskapacitets(cid:148)kningar p(cid:134) totalt 245 000 ton, av vilka endast 35 000 ton h(cid:132)nf(cid:148)rde sig till FMC (2). Med h(cid:132)nsyn till det ovanst(cid:134)ende anser kommissionen, (cid:132)ven om det inte kan uteslutas att marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teper- oxid k(cid:132)nnetecknades av (cid:148)verkapacitet 1994 (endast med uppgifter fr(cid:134)n de f(cid:148)religgande (cid:134)ren skulle det vara m(cid:148)jligt att g(cid:148)ra en mer exakt bed(cid:148)mning), inte desto mindre att FMC n(cid:132)r det beslutade att bygga ut produktionskapaci- teten i likhet med ett stort antal konkurrenter kunde r(cid:132)kna med en (cid:134)rlig marknadstillv(cid:132)xt p(cid:134) cirka 7 %. Konkurrenterna bekr(cid:132)ftar f(cid:148)r (cid:148)vrigt att de flesta av dem inte f(cid:148)ruts(cid:134)g den f(cid:148)ljande minskade tillv(cid:132)xten. Tillv(cid:132)xten p(cid:134) marknaden var s(cid:134)ledes tillr(cid:132)ckligt b(cid:132)rkraftig f(cid:148)r att locka f(cid:148)retagen att dra nytta av den genom att besluta om nyinvesteringar. Mellan 1993 och 1995 tillk(cid:132)nnagav dess- flertal andra f(cid:148)retag liknande investeringar utom ett (exempelvis i de nya tyska delstaterna och i Skandina- vien). Under dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden ter sig FMC:s beslut att bygga fabriken i Delfzijl inte onormalt. En olikhet (cid:132)r emellertid att FMC till skillnad fr(cid:134)n vissa av dess konkurrenter har mottagit st(cid:148)d. Av detta sk(cid:132)l anser vissa intervenienter till och med att kommissionen borde ifr(cid:134)gas(cid:132)tta samtliga st(cid:148)d som FMC har beviljats. Vad g(cid:132)ller de st(cid:148)d som andra v(cid:132)teperoxidproducenter skulle kunna ha erh(cid:134)llit vid ungef(cid:132)r samma tidpunkt som FMC, (cid:132)r dessa f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r en s(cid:132)rskild granskning fr(cid:134)n kommissionens sida. De nederl(cid:132)ndska myndigheterna har dessutom h(cid:132)vdat att de beviljar st(cid:148)den endast om s(cid:148)kanden uppfyller kriteri- erna avseende st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnader enligt den g(cid:132)llande lagstiftningen. Utbetalningen av st(cid:148)det sker endast efter det att de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna har kontrollerats av revisor. Kommissionen har s(cid:134)ledes inte f(cid:148)r avsikt att forts(cid:132)tta granskningen av denna aspekt. (1) K(cid:132)lla: Chem Systems; upplysningar fr(cid:134)n de nederl(cid:132)ndska (2) K(cid:132)lla: Chem Systems; upplysningar fr(cid:134)n de nederl(cid:132)ndska myndigheterna. myndigheterna. L 171/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 B. (cid:153)verskridandet av de till(cid:134)tna st(cid:148)dniv(cid:134)erna De st(cid:148)d som FMC har erh(cid:134)llit (cid:132)r av tre slag, ett direkt investeringsbidrag, ett l(cid:134)n till subventionerad r(cid:132)nta och till ett pris som uppenbart f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av en tomt understiger marknadsv(cid:132)rdet. 1) Vad g(cid:132)ller investeringsbidraget kan kommissionen inte dela de nederl(cid:132)ndska myndigheternas syns(cid:132)tt att de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna skulle understiga den totala investeringen men att st(cid:148)dniv(cid:134)n borde h(cid:132)nf(cid:148)ra sig till den totala investeringen. Enligt de nederl(cid:132)ndska myndigheterna skulle det f(cid:148)re- ligga ett missf(cid:148)rst(cid:134)nd i fr(cid:134)ga om den maximalt till(cid:134)tna st(cid:148)dniv(cid:134)n i st(cid:148)dordningen ”Besluit subsidies regionale Investeringsprojecten” som godk(cid:132)ndes av kommis- sionen den 27 december 1990 (Statligt st(cid:148)d N 514/ 90–Nederl(cid:132)nderna). Enligt den ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dord- ningen medges beviljande av st(cid:148)d upp till 20 % av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna upp till maximalt 18 miljoner gulden. Detta g(cid:132)ller f(cid:148)r de s(cid:134) kallade normala st(cid:148)d(cid:132)rendena. I fr(cid:134)ga om de viktigare (cid:132)rendena, s(cid:134) kallade ”st(cid:148)rre (cid:132)renden” som (cid:148)verstiger det fastst(cid:132)llda st(cid:148)dtaket p(cid:134) 18 miljoner gulden i st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnader har den beh(cid:148)rige ministern m(cid:148)jlighet att (cid:148)verskrida det till(cid:134)tna st(cid:148)dbeloppet, dvs 20 % av 18 miljoner gulden (enligt artikel 5. 2 i ”Subsidieregeling regionale investeringsprojecten 1991” kan ministern besluta om beviljande av st(cid:148)d som (cid:148)verstiger det maxi- mibelopp som fastst(cid:132)lls i artikel 5. 1 om kostnaderna f(cid:148)r ett projekt som avses i artikel 5. 1 a eller 5. 1 b (cid:148)verskrider 18 miljoner gulden och projektet i fr(cid:134)ga (cid:132)r av s(cid:132)rskild betydelse f(cid:148)r utvecklingen av ekonomin i en region). De nederl(cid:132)ndska myndigheterna har ansett att ministern kunde bevilja ett h(cid:148)gre investerings- bidrag, s(cid:134)v(cid:132)l i fr(cid:134)ga om st(cid:148)dbeloppet som st(cid:148)dniv(cid:134)n. H(cid:132)rav f(cid:148)ljer att ett investeringsbidrag p(cid:134) 20 % netto till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r FMC skulle utg(cid:148)ra en korrekt till(cid:132)mp- ning av den ovann(cid:132)mnda st(cid:148)dordningen. Kommissionen kan inte h(cid:134)lla med om denna tolkning eftersom det i ordningen inte anges att st(cid:148)dniv(cid:134)n kan (cid:148)verskridas i de s. k. st(cid:148)rre (cid:132)rendena. Endast st(cid:148)dbe- loppet kan (cid:148)verskrida det f(cid:148)r normala (cid:132)renden fast- st(cid:132)llda st(cid:148)dtaket. Inom ramen f(cid:148)r anm(cid:132)lan av st(cid:148)dord- ningen IPR har inte de nederl(cid:132)ndska myndigheterna n(cid:134)gonstans n(cid:132)mnt att de (cid:148)nskar inf(cid:148)ra en s(cid:132)rskild st(cid:148)d- niv(cid:134) f(cid:148)r de s. k. ”st(cid:148)rre (cid:132)rendena”. Beslutet i st(cid:148)d(cid:132)rendet N 514/90 – Nederl(cid:132)nderna fastsl(cid:134)r dessutom att det r(cid:148)r sig om en maximal st(cid:148)dniv(cid:134) p(cid:134) 20 % brutto. Den nederl(cid:132)ndska regeringen har aldrig innan FMC-(cid:132)rendet blev aktuellt bestridit giltigheten av detta beslut. Niv(cid:134)n faktiskt beviljade bidraget uppg(cid:134)r till 25 % p(cid:134) det brutto. 2) Vad g(cid:132)ller l(cid:134)net fr(cid:134)n NOM noterar kommissionen att FMC fullt ut har (cid:134)terbetalat det l(cid:134)net l(cid:134)ngt f(cid:148)re f(cid:148)rfal- lodagen och tagit upp ett annat l(cid:134)n med b(cid:132)ttre villkor hos en utl(cid:132)ndsk bank. Enligt b(cid:134)de det st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retaget och de nederl(cid:132)ndska myndigheterna utg(cid:148)r inte l(cid:134)net fr(cid:134)n NOM st(cid:148)d eftersom detta organ arbetar utifr(cid:134)n ett marknadsm(cid:132)ssigt syns(cid:132)tt. NOM kunde bevilja det h(cid:132)r f(cid:148)rlagsl(cid:134)net p(cid:134) 12,5 miljoner gulden till en r(cid:132)nta p(cid:134) 5,92 % bland annat genom att FMC garan- terade l(cid:134)net till 100 %. Eftersom kontot p(cid:134) vilket de medel som hade l(cid:134)nats ut till FMC var deponerade gav NOM en l(cid:132)gre r(cid:132)nta (cid:132)n den NOM beg(cid:132)rde av FMC, f(cid:148)refaller det inte ha varit en ytterligare belastning i enlighet med domstolens definition av den 17 mars 1993 (1) som st(cid:148)dmottagaren h(cid:132)nvisar till. Slutligen var den referensr(cid:132)nta som anv(cid:132)ndes av kommissionen 1994 vid ber(cid:132)kningen av regionalst(cid:148)den 6,27 %, vilket, j(cid:132)mf(cid:148)rt med r(cid:132)ntan som beviljades FMC, inneb(cid:132)r en r(cid:132)ntedifferens p(cid:134) 35 r(cid:132)ntepunkter. Den ifr(cid:134)gavarande referensr(cid:132)ntan inneh(cid:134)ller emellertid en riskpremie som i Nederl(cid:132)ndernas fall uppskattas till 75 r(cid:132)ntepunkter och som motsvarar den risk som (cid:132)r knuten till en genomsnittlig l(cid:134)ntagare. Eftersom FMC har st(cid:132)llt sig som garant f(cid:148)r hela l(cid:134)net och eftersom, (cid:132)ven under dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden, NOM har (cid:134)satt FMC en riskpremie p(cid:134) 40 r(cid:132)ntepunkter, m(cid:134)ste slutsatsen bli att l(cid:134)net i fr(cid:134)ga inte inneh(cid:134)ller st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget. 3) Vad g(cid:132)ller tomtf(cid:148)rs(cid:132)ljningen, anser den nederl(cid:132)ndska regeringen, med h(cid:132)nvisning till de sk(cid:132)l som anges i del III i detta beslut, att denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning inte utg(cid:148)r st(cid:148)d faktum att enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget. Det tomten under mycket l(cid:134)ng tid inte intresserat n(cid:134)gon k(cid:148)pare r(cid:132)cker enligt den nederl(cid:132)ndska regeringens syns(cid:132)tt f(cid:148)r att p(cid:134)visa att det pris som FMC har erlagt motsvarar marknadspriset. Som kommissionen vid inledandet av f(cid:148)rfarandet anf(cid:148)rde i fr(cid:134)ga om f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset f(cid:148)r tomtmarken, (cid:132)r dess allm(cid:132)nna uppfattning att v(cid:132)rdet av en tomt som av offentliga myndigheter l(cid:132)mnas ut till f(cid:148)rs(cid:132)ljning med st(cid:148)rre exakthet kan best(cid:132)mmas genom ett (cid:148)ppet och villkorsl(cid:148)st anbudsf(cid:148)rfarande. Vid ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfa- rande har de potentiella k(cid:148)parna m(cid:148)jlighet att l(cid:132)mna in sina anbud varav det mest f(cid:148)rdelaktiga antas. Detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt visar ocks(cid:134) p(cid:134) s(cid:132)ljarens anstr(cid:132)ngning att uppn(cid:134) b(cid:132)sta m(cid:148)jliga marknadsm(cid:132)ssiga villkor. I detta avseende h(cid:132)nvisas till kommissionens beslut i (cid:132)rendet Fresenius AG (2). (1) REG 1993, s. I–887. (2) EGT C 21, 25. 1. 1994, s. 4. 17. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 171/43 Om myndigheterna i fr(cid:134)ga inte anv(cid:132)nder sig av denna m(cid:148)jlighet, anser kommissionen att marknadspriset f(cid:148)r en tomt b(cid:148)r v(cid:132)rderas av ett oberoende v(cid:132)rderingsin- stitut som till(cid:132)mpar allm(cid:132)nt accepterade v(cid:132)rderingsme- toder, som bland annat grundas p(cid:134) nyligen genom- f(cid:148)rda f(cid:148)rs(cid:132)ljningar av j(cid:132)mf(cid:148)rbara tomter. Dessa kriterier har nyligen angivits i kommissionens meddelande om inslag av st(cid:148)d vid offentliga myndig- heters f(cid:148)rs(cid:132)ljning av mark och byggnader (1). Kommissionen delar inte f(cid:148)retagets tveksamma inst(cid:132)ll- ning till det v(cid:132)rderingsinstitut som v(cid:132)rderade tomten i fr(cid:134)ga i mars 1994. Den v(cid:132)rderingsrapport som bifogats de nederl(cid:132)ndska myndigheternas skrivelse av den 9 januari 1997 (cid:132)r tillr(cid:132)ckligt detaljerad och v(cid:132)ger in en l(cid:134)ng rad faktorer f(cid:148)r att komma fram till den slutliga v(cid:132)rderingen (geografisk bel(cid:132)genhet, n(cid:132)rhet till vatten- drag och j(cid:132)rnv(cid:132)g, tomtens skick samt tidigare gjorda v(cid:132)rderingar). Inga icke-ekonomiska omd(cid:148)men fram- skymtar i rapporten, utom m(cid:148)jligen det faktum att ”Staten f(cid:132)ster stor vikt vid att denna (cid:148)verf(cid:148)ring av (cid:132)gander(cid:132)tten genomf(cid:148)rs och att f(cid:148)retaget etablerar sig p(cid:134) den h(cid:132)r tomten”. V(cid:132)rderingsmannen har emellertid trots detta v(cid:132)rderat tomten till 10 gulden/m2, samtidigt som hamnf(cid:148)rvaltningen s(cid:134)lde den f(cid:148)r en tiondel av detta pris. Med h(cid:132)nsyn till att v(cid:132)rderingsmannen preciserar att hans eget v(cid:132)rderingsinstitut v(cid:132)rderade tomten 1987 och att han vid den andra v(cid:132)rderingen 1994 till(cid:132)gger att ”tomtlotterna utg(cid:148)r del av ett omr(cid:134)de som vid den tiden (1993) anv(cid:132)ndes f(cid:148)r avtippning av slam, som numera har r(cid:148)jts och kan tj(cid:132)na som industritomt”, anser kommissionen att v(cid:132)rderingsmannen har tagit h(cid:132)nsyn till alla de relevanta faktorerna vid den v(cid:132)rdering som han hade anlitats f(cid:148)r att utf(cid:148)ra. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes intressant att notera att f(cid:148)retaget trots de olika inv(cid:132)ndningar det framf(cid:148)r h(cid:134)ller med om att v(cid:132)rdering- smannens v(cid:132)rdering skulle kunna (cid:148)verensst(cid:132)mma med m(cid:148)jligheten att industriella (cid:132)ndam(cid:134)l. tomten f(cid:148)r anv(cid:132)nda ligen att det prejudicerande beslutet ”Fresenius” (2) (cid:132)r till(cid:132)mpligt p(cid:134) detta (cid:132)rende och att den kan anse att v(cid:132)rderingsmannens v(cid:132)rdering kan minskas med 10 % till f(cid:148)ljd av att ingen potentiell k(cid:148)pare anm(cid:132)lt n(cid:134)got intresse f(cid:148)r att k(cid:148)pa marken. Detta bekr(cid:132)ftas i kommis- sionens meddelande till medlemsstaterna om inslag av statligt st(cid:148)d vid offentliga myndigheters f(cid:148)rs(cid:132)ljning av mark och byggnader, som g(cid:132)ller sedan 1996, med den skillnaden att en enligt meddelandet neds(cid:132)ttning av priset med 5 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med marknads- priset, om de offentliga myndigheterna har gjort rimliga anstr(cid:132)ngningar att s(cid:132)lja marken eller bygg- naden utan att lyckas. godk(cid:132)nds Med h(cid:132)nsyn till den markareal som tomtaff(cid:132)ren avs(cid:134)g, n(cid:132)mligen 10,5 hektar, och det pris som kommissionen i beaktande av de nederl(cid:132)ndska myndigheternas anstr(cid:132)ngningar att s(cid:132)lja tomten kan anse vara mark- nadsm(cid:132)ssigt, dvs. 9 gulden/m2, borde FMC ha betalt totalt 945 000 gulden f(cid:148)r tomten i fr(cid:134)ga. St(cid:148)dinslaget uppg(cid:134)r d(cid:132)rf(cid:148)r till 840 000 gulden. Med beaktande av det ovanst(cid:134)ende uppg(cid:134)r st(cid:148)det till FMC till 29,09 miljoner gulden (28,25 miljoner gulden + 840 000 gulden). Eftersom de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnader som utg(cid:148)r basen f(cid:148)r det st(cid:148)d som f(cid:134)r beviljas enligt st(cid:148)dord- ningen IPR (cid:132)r 113,945 miljoner gulden (113 miljoner gulden plus det justerade tomtv(cid:132)rdet), uppg(cid:134)r st(cid:148)d- niv(cid:134)n till 25,52 % brutto. Det motsvarar i pengar ett st(cid:148)d p(cid:134) 6,3 miljoner gulden. Nederl(cid:132)ndernas st(cid:132)llning inom den gemenskapsinterna handeln med v(cid:132)teper- oxid g(cid:148)r att detta st(cid:148)d p(cid:134)verkar handeln mellan medlemsstaterna. Eftersom st(cid:148)det (cid:148)verskrider det f(cid:148)re- skrivna st(cid:148)dtaket enligt den g(cid:132)llande regionala st(cid:148)dord- ningen, m(cid:134)ste st(cid:148)det i fr(cid:134)ga anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att reducera inve- steringens kapitalkostnad, vilken (cid:132)r en kostnad som i normala fall borde belasta f(cid:148)retagets budget. Detta st(cid:148)d faller d(cid:132)rf(cid:148)r under till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det f(cid:148)r artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och kan inte omfattas av de i artikeln f(cid:148)reskriva undantagen. Kommissionen anser d(cid:132)rf(cid:148)r att marknadspriset f(cid:148)r tomten med en industriell anv(cid:132)ndningsm(cid:148)jlighet n(cid:132)r den k(cid:148)ptes av FMC var 10 gulden per m2, vilket (cid:148)ver- ensst(cid:132)mmer med v(cid:132)rderingsmannens i vilken det tydligt anges att tomten kunde anv(cid:132)ndas f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l och inte var belastad med servitut eller andra skyldigheter som skulle ha kunnat dra ned v(cid:132)rdet. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes detta pris som b(cid:148)r tj(cid:132)na som grund f(cid:148)r att bed(cid:148)ma f(cid:148)rekomsten av st(cid:148)d. v(cid:132)rdering Kommissionen noterar att de nederl(cid:132)ndska myndighe- terna under (cid:134)ttiotalet och b(cid:148)rjan av nittiotalet utbj(cid:148)d f(cid:148)rs(cid:132)ljning utan att den ifr(cid:134)gavararande tomten till hitta n(cid:134)gon spekulant. Kommissionen anser f(cid:148)ljakt- Som motiv f(cid:148)r beviljandet av st(cid:148)det angavs ocks(cid:134) de sv(cid:134)righeter och nackdelar som Delfzijl-regionen har, liksom de positiva (cid:134)terverkningar som st(cid:148)dprojektet skulle f(cid:134). Dessa regionala h(cid:132)nsyn har emellertid redan beaktats i den g(cid:132)llande regionala st(cid:148)dordningen i det st(cid:148)dtak som till(cid:134)ts som grundas p(cid:134) objektiva kriterier (arbetsl(cid:148)shetsprocent, BNP per inv(cid:134)nare osv. ). (cid:142)ven om beloppet i fr(cid:134)ga (cid:132)r l(cid:134)gt, utg(cid:148)r (cid:148)verskridandet av de till(cid:134)tna regionala st(cid:148)dniv(cid:134)erna ett principiellt problem. Kommissionen kan n(cid:132)mligen n(cid:132)ppeligen godk(cid:132)nna st(cid:148)d som (cid:148)verskrider de h(cid:148)gsta till(cid:134)tna st(cid:148)dniv(cid:134)erna enligt den ovan n(cid:132)mnda st(cid:148)dordningen utan att g(cid:148)ra den inneh(cid:134)llsl(cid:148)s och utan att ett mycket farligt preju- dikat skapas som i framtiden systematiskt skulle kunna (cid:134)beropas i andra liknande (cid:132)renden. (1) EGT C 209, 10. 7. 1997, s. 3. (2) EGT C 21, 25. 1. 1994, s. 4. L 171/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 C. Milj(cid:148)investeringarna Samtidigt som ett (cid:148)verskridande av de maximala st(cid:148)dniv(cid:134)- erna enbart f(cid:148)r investeringsst(cid:148)den inte kan godtas, skulle ett s(cid:134)dant (cid:148)verskridande kunna godk(cid:132)nnas om de neder- l(cid:132)ndska myndigheterna (cid:148)nskade bevilja flera olika st(cid:148)d (exempelvis regionalt investeringsst(cid:148)d och st(cid:148)d till skydd f(cid:148)r milj(cid:148)n) grundade p(cid:134) olika st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnader som totalt (cid:148)verskred den maximala regionala st(cid:148)dniv(cid:134)n. Kommissionen f(cid:148)rs(cid:132)krade n(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes att den skulle unders(cid:148)ka huruvida FMC skulle kunna erh(cid:134)lla st(cid:148)d p(cid:134) grundval av gemenskapens riktlinjer f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till skydd f(cid:148)r milj(cid:148)n (1). Det (cid:132)r i sj(cid:132)lva verket f(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:148)ka att (cid:148)verskrida detta regionala st(cid:148)dtak som de nederl(cid:132)ndska myndigheterna har h(cid:132)vdat att en stor del av investeringen (cid:132)r av milj(cid:148)- skyddskarakt(cid:132)r (63 av totalt 115 miljoner gulden). I punkt 3. 2 B i dessa riktlinjer anges f(cid:148)ljande: ”St(cid:148)d till investeringar som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) betydligt h(cid:148)gre niv(cid:134)er p(cid:134) milj(cid:148)skyddet (cid:132)n de som kr(cid:132)vs i tvingande standarder kan godk(cid:132)nnas upp till h(cid:148)gst 30 % brutto av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna. Niv(cid:134)n p(cid:134) det st(cid:148)d som beviljas f(cid:148)r dessa h(cid:148)gre stan- darder m(cid:134)ste st(cid:134) i proportion till den f(cid:148)rb(cid:132)ttring av milj(cid:148)n som (cid:134)stadkoms och den investering som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att (cid:134)stadkomma f(cid:148)rb(cid:132)ttringen. (. ) Om det f(cid:148)r samma typ av st(cid:148)rning eller f(cid:148)rorening finns tvingande standarder b(cid:134)de p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) och p(cid:134) nationell niv(cid:134), skall den striktare standarden vara den som g(cid:132)ller f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av dessa best(cid:132)mmelser”. I det h(cid:132)r fallet st(cid:134)r det emellertid klart att platsen f(cid:148)r FMC:s etablering (cid:132)r ett naturreservat som skyddas genom s(cid:134)v(cid:132)l gemenskapsdirektiv som nationell lagstiftning. Den nederl(cid:132)ndska regeringen bekr(cid:132)ftar f(cid:148)r (cid:148)vrigt att det har varit n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r FMC att utverka en rad tillst(cid:134)nd fr(cid:134)n olika myndigheter f(cid:148)r att kunna f(cid:148)rl(cid:132)gga den ifr(cid:134)gava- rande fabriken i Delfzijl. Man kan d(cid:132)rav dra slutsatsen att tvingande normer p(cid:134) milj(cid:148)skyddsomr(cid:134)det g(cid:132)ller i den h(cid:132)r regionen och att de (cid:132)r s(cid:132)rskilt strikta med h(cid:132)nsyn till platsens alldeles s(cid:132)rskilda karakt(cid:132)r. F(cid:148)r att visa att FMC har gjort s(cid:132)rskilt betydande anstr(cid:132)ng- ningar p(cid:134) milj(cid:148)skyddsomr(cid:134)det, tills(cid:132)nde de nederl(cid:132)ndska myndigheterna nyligen kommissionen en rapport f(cid:148)r att klarg(cid:148)ra vilken del av de gjorda investeringarna som kan anses vara ”oproportionerligt omfattande” j(cid:132)mf(cid:148)rt med normen i de (cid:148)vriga medlemsstaterna. En fabrik som FMC har i Spanien har tj(cid:132)nat som m(cid:134)ttstock vid ber(cid:132)kningen av den ”oproportionerligt omfattande” anstr(cid:132)ngning som gjorts i Delfzijl. Investeringar p(cid:134) mellan 12 och 21 miljoner gulden har s(cid:134)lunda identifierats. De neder- l(cid:132)ndska myndigheterna anger dessutom att vissa av dessa investeringar (cid:132)r ”lokalt oproportionerligt omfattande” (det r(cid:148)r sig om mellan 1,4 och 2,65 miljoner gulden), vilket skulle betyda att f(cid:148)retaget har tvingats genomf(cid:148)ra dem f(cid:148)r att anpassa sig till lokala f(cid:148)rh(cid:134)llanden (k(cid:132)nsligt skyddsom- r(cid:134)de). Kommissionen tvingas konstatera att de nederl(cid:132)ndska myndigheterna inte kan ange ett exakt belopp f(cid:148)r de ”ytterligare” investeringar som FMC har gjort. Kommis- sionen fr(cid:134)gar sig d(cid:132)rf(cid:148)r vilket ber(cid:132)kningsunderlag den b(cid:148)r beakta f(cid:148)r att bed(cid:148)ma huruvida dessa st(cid:148)d till skydd f(cid:148)r milj(cid:148)n (cid:132)r f(cid:148)renliga med f(cid:148)rdraget. I dessa belopp ing(cid:134)r dessutom en l(cid:134)ng rad s(cid:132)kerhetsbetingade (cid:134)tg(cid:132)rder och (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra olyckor som av kommissionen i ett nyligen avgjort statsst(cid:148)ds(cid:132)rende, (C-6/96 – Hoffmann La Roche mot (cid:153)sterrike (2)), har ansetts utg(cid:148)ra f(cid:148)retagets egenintresse (f(cid:148)retagets p(cid:134)visbara ansvar i h(cid:132)ndelse av funktionsfel) och att dessa (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)ljaktligen inte f(cid:134)r beviljas st(cid:148)d. l(cid:132)mnar De nederl(cid:132)ndska myndigheterna inte n(cid:134)got underlag f(cid:148)r att p(cid:134)visa att FMC inte bara har g(cid:134)tt l(cid:132)ngre (cid:132)n vad som kr(cid:132)vs enligt den nederl(cid:132)ndska lagstiftningen p(cid:134) milj(cid:148)skyddsomr(cid:134)det utan ocks(cid:134) att niv(cid:134)n p(cid:134) milj(cid:148)- skyddet betydligt (cid:148)verstigs, samt slutligen proportionali- teten mellan (cid:134) ena sidan st(cid:148)det och investeringen och (cid:134) andra sidan st(cid:148)det och (cid:148)verstigandet av milj(cid:148)normerna. Det b(cid:148)r ocks(cid:134) till(cid:132)ggas att st(cid:148)det upp till h(cid:148)gst 30 % av de st(cid:148)dber(cid:132)ttigande kostnaderna enligt riktlinjerna endast godk(cid:132)nns av kommissionen i fall av ett mycket betydande (cid:148)verstigande av de tvingande normerna. Med h(cid:132)nsyn till att riktlinjerna i fr(cid:134)ga inte godk(cid:132)nner st(cid:148)d f(cid:148)r investeringar som (cid:148)verstiger kraven enligt de g(cid:132)llande lagstiftningarna i (cid:148)vriga medlemsstater, utan endast de st(cid:148)d som (cid:148)verstiger de tvingande normer som g(cid:132)ller i den ifr(cid:134)gavarande medlemsstaten anser kommissionen att de investeringar till skydd f(cid:148)r milj(cid:148)n som har genomf(cid:148)rts av FMC p(cid:134) platsen inte uppfyller villkoren f(cid:148)r st(cid:148)d enligt de n(cid:132)mnda riktlinjerna. Dessa milj(cid:148)h(cid:132)nsyn kan s(cid:134)ledes inte ber(cid:132)ttiga ett (cid:148)verskridande av det g(cid:132)llande regionala st(cid:148)d- taket. VII Sammanfattningsvis m(cid:134)ste st(cid:148)den p(cid:134) 6,3 miljoner gulden som (cid:148)verskrider det godk(cid:132)nda st(cid:148)dtaket f(cid:148)r regionalst(cid:148)d enligt IPR-ordningen f(cid:148)rklaras vara olagliga och of(cid:148)ren- liga med den gemensamma marknaden. (1) EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. (2) EGT L 103, 3. 4. 1998, s. 28. 17. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 171/45 I de fall st(cid:148)den f(cid:148)rklaras som of(cid:148)renliga med den gemen- samma marknaden (cid:132)r det, i enlighet med artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget, kommissionens skyldighet att kr(cid:132)va att medlemsstaten fr(cid:134)n st(cid:148)dmottagarna (cid:134)terkr(cid:132)ver det st(cid:148)dbe- lopp som olagligen har beviljats, vilket EG-domstolen har fastslagit i domarna av den 12 juli 1973 i m(cid:134)l nr 70/72 (1) av den 14 februari 1987 i m(cid:134)l 310/85 och av den 20 september 1990 i m(cid:134)l C-5/89 (2) i Deufilm(cid:134)let och i BUG-Alutechnik-m(cid:134)let. I detta h(cid:132)nseende anser FMC:s advokater att om kommis- sionen skulle kr(cid:132)va (cid:134)terbetalning av de st(cid:148)d som eventu- ellt f(cid:148)rklaras vara of(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden, skulle detta krav p(cid:134) (cid:134)terbetalning inte bara vara ober(cid:132)ttigad med h(cid:132)nvisning till skyddet f(cid:148)r ber(cid:132)tti- gade f(cid:148)rv(cid:132)ntningar utan ocks(cid:134) komma f(cid:148)r sent. I sin dom i ovan n(cid:132)mnda m(cid:134)l C 5/89 fastslog EG- domstolen f(cid:148)ljande: ”Det b(cid:148)r dock framh(cid:132)vas att med h(cid:132)nvisning till den tvingande karakt(cid:132)ren av kommissionens granskning av statligt st(cid:148)d enligt artikel 93 i EEG-f(cid:148)rdraget, kan de st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retagen principiellt endast ha ber(cid:132)ttigade f(cid:148)rv(cid:132)ntningar om de mottagna st(cid:148)dens lagenlighet om dessa har godk(cid:132)nts i enlighet med det artikel. En f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs omsorgsfull n(cid:132)ringsidkare b(cid:148)r n(cid:132)mligen vara i st(cid:134)nd att f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om att detta f(cid:148)rfarande har f(cid:148)ljts. i n(cid:132)mnda I detta avseende finns det anledning att p(cid:134)minna om att kommissionen, i ett i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentliggjort meddelande, har underr(cid:132)ttat de potentiella mottagarna av statligt st(cid:148)d om den os(cid:132)kerhet som utm(cid:132)rker de st(cid:148)d som eventu- ellt olagligen beviljats dem, i den meningen att de kan bli skyldiga att (cid:134)terbetala dem (EGT 1983, C 318, s. 3). M(cid:148)jligheten att mottagaren av ett olagligt st(cid:148)d, skulle kunna h(cid:132)nvisa till extraordin(cid:132)ra omst(cid:132)ndigheter, som hos denne har kunnat grunda ber(cid:132)ttigade f(cid:148)rv(cid:132)nt- ningar om det ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dets lagenlighet, och f(cid:148)ljaktligen mots(cid:132)tta sig att (cid:134)terbetala st(cid:148)det kan f(cid:148)rvisso inte uteslutas. I det fallet ankommer det p(cid:134) den nationella domstolen, som eventuellt har f(cid:148)relagts saken, att bed(cid:148)ma de ifr(cid:134)gavarande omst(cid:132)ndigheterna, om s(cid:134) kr(cid:132)vs efter att ha inh(cid:132)mtat ett f(cid:148)rhandsavg(cid:148)- rande fr(cid:134)n EG-domstolen. D(cid:132)remot kan inte en medlemsstat, vars myndigheter har beviljat st(cid:148)d i strid med de f(cid:148)rfaranderegler som fastst(cid:132)lls i artikel 93, (cid:134)beropa sig p(cid:134) st(cid:148)dmottagarens legitima f(cid:148)rv(cid:132)ntningar och d(cid:132)rigenom undandra sig sin skyldighet att vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att verkst(cid:132)lla ett av kommissionen fattat beslut i vilket medlemsstaten (cid:134)l(cid:132)ggs att atervinna st(cid:148)det. Att medge en s(cid:134)dan m(cid:148)jlighet skulle faktiskt vara liktydigt med att fr(cid:134)nta best(cid:132)mmelserna i artiklarna 92 och 93 all i den utstr(cid:132)ckning som de (cid:132)ndam(cid:134)lsenlig verkan, (1) REG 1973, s. 813. (2) REG 1987, s. 901 respektive REG 1990, s. I–3437. nationella myndigheterna p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt skulle kunna st(cid:148)dja sig p(cid:134) sitt eget olagliga beteende f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra det effektiva genomf(cid:148)randet av de beslut kommissionen har fattat i kraft av f(cid:148)rdragets best(cid:132)m- melser. ” (Inofficiell svensk (cid:148)vers(cid:132)ttning. ) Det b(cid:148)r med h(cid:132)nsyn till det ovanst(cid:134)ende framh(cid:132)vas, i fr(cid:134)ga om de anm(cid:132)rkningar som FMC framf(cid:148)rt, att f(cid:148)re- taget i fr(cid:134)ga motiverar sina legitima f(cid:148)rv(cid:132)ntningar om att de st(cid:148)d f(cid:148)retaget hade erh(cid:134)llit var f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden genom att h(cid:132)vda att f(cid:148)retaget hade lagt ned stora anstr(cid:132)ngningar p(cid:134) att informera sig om de st(cid:148)dordningar som var till(cid:132)mpliga och huruvida dessa hade godk(cid:132)nts av kommissionen. Under det m(cid:148)te som h(cid:148)lls med kommissionens enheter utvecklade FMC det h(cid:132)r argumentet och h(cid:132)vdade att f(cid:148)retaget av de neder- l(cid:132)ndska myndigheterna hade f(cid:148)rs(cid:132)krats om att det bevil- jade st(cid:148)det hade erh(cid:134)llit kommissionens godk(cid:132)nnande. Inte under n(cid:134)gon tidpunkt under det ifr(cid:134)gavarande f(cid:148)rfa- randet har de h(cid:132)nv(cid:132)ndelser som FMC s(cid:132)ger sig har gjort till myndigheterna vare sig preciserats eller bestyrkts med n(cid:134)gon l(cid:132)mnad skriftlig dokumentation. FMC h(cid:132)nvisar f(cid:148)r (cid:148)vrigt till ett stycke i den tjugonde konkurrensrapporten fr(cid:134)n 1991 (punkt 330) d(cid:132)r det emel- lertid tydligt anges att kommissionen vad g(cid:132)ller den regionala st(cid:148)dordningen f(cid:148)r Nederl(cid:132)nderna inte har gjort inv(cid:132)ndningar mot ett investeringsst(cid:148)d p(cid:134) 20 % brutto. I den n(cid:132)mnda rapporten finns ingen h(cid:132)nvisning till s(cid:134) kallade ”st(cid:148)rre” (cid:132)renden eftersom ordningen inte till(cid:134)ter n(cid:134)gon s(cid:132)rskild st(cid:148)dniv(cid:134) f(cid:148)r dessa st(cid:148)d(cid:132)renden. Det b(cid:148)r till(cid:132)ggas att FMC inte vid n(cid:134)got tillf(cid:132)lle har visat att f(cid:148)retagets f(cid:148)rmenta legitima f(cid:148)rv(cid:132)ntningar skulle ha tillskrivits n(cid:134)got eventuellt handlande fr(cid:134)n kommissionen sj(cid:132)lv. I det sammanhanget b(cid:148)r det framh(cid:134)llas att FMC n(cid:132)r f(cid:148)retaget mottog st(cid:148)det inte bad och inte p(cid:134)st(cid:134)r sig ha bett kommissionen (och (cid:132)n mindre visat ett s(cid:134)dant sakf(cid:148)rh(cid:134)l- lande) om en kopia av beslutet av den 12 december 1990 om den ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dordningen. En s(cid:134)dan beg(cid:132)ran framst(cid:132)lldes till kommissionen f(cid:148)rst efter det att detta st(cid:148)d hade beviljats och i sj(cid:132)lva verket efter det att kommissionen hade beslutat att inleda f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2 i detta (cid:132)rende. Det (cid:132)r obestridligt att det beslutet att inleda ett f(cid:148)rfarande p(cid:134) grund av dess karakt(cid:132)r p(cid:134) intet s(cid:132)tt kan ge minsta legitima f(cid:148)rv(cid:132)ntningar om det unders(cid:148)kta grund f(cid:148)r st(cid:148)dets f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden. Vad g(cid:132)ller p(cid:134)st(cid:134)endet att kommissionens slutliga beslut skulle ha fattats f(cid:148)r sent, r(cid:132)cker det f(cid:148)r det f(cid:148)rsta att erinra om tidsf(cid:148)rloppet f(cid:148)r de (cid:134)tg(cid:132)rder som kommissionen vidtog efter att ha mottagit klagom(cid:134)let (detta tidsf(cid:148)rlopp har (cid:134)tergivits i beslutet om att inleda f(cid:148)rfarandet), och (cid:134) andra sidan erinra om att kommissionen bland annat skall grunda sin bed(cid:148)mning p(cid:134) situationen p(cid:134) marknaden f(cid:148)r v(cid:132)teperoxid, varf(cid:148)r det var n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att genom detta f(cid:148)rfarande ge andra ber(cid:148)rda parter tillf(cid:132)lle att yttra sig. L 171/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 Det b(cid:148)r f(cid:148)r (cid:148)vrigt noteras att de nederl(cid:132)ndska myndighe- terna inte meddelade kommissionen de senaste upplys- ningarna om ”oproportionerligt omfattande” och ”lokalt oproportionerligt omfattande” milj(cid:148)investeringar f(cid:148)rr(cid:132)n den 4 november 1997. Kommissionen har s(cid:134)ledes kunnat fatta ett beslut f(cid:148)rst efter att ha mottagit alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga upplysningar, f(cid:148)r att p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt i full utstr(cid:132)ckning kunna garantera den ber(cid:148)rda medlemsstatens r(cid:132)tt att f(cid:148)rsvara sig inom ramen f(cid:148)r det g(cid:132)llande f(cid:148)rfarandet. FMC:s advokater st(cid:148)der sig i (cid:148)vrigt p(cid:134) de argument som kommissionen har anf(cid:148)rt som sk(cid:132)l till att inte beg(cid:132)ra (cid:134)terbetalning av st(cid:148)d i (cid:132)rendet C 51/94 – Frankrike (st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r biobr(cid:132)nslen) (1) f(cid:148)r att beg(cid:132)ra att detta (cid:132)rende bed(cid:148)ms p(cid:134) samma s(cid:132)tt, n(cid:132)mligen f(cid:148)ljande: (cid:190) V(cid:132)teperoxid bidrar p(cid:134) samma s(cid:132)tt som biobr(cid:132)nslen till att minska f(cid:148)roreningen samtidigt som den (cid:132)r dyrare (cid:132)n den produkt den ers(cid:132)tter. (cid:190) Investeringsst(cid:148)det inneb(cid:132)r ingen (cid:148)verkompensering av framst(cid:132)llningskostnaderna f(cid:148)r produkten. (cid:190) Det finns inget som tyder p(cid:134) att st(cid:148)det skulle kunna leda till (cid:148)kad f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller vinst, eftersom FMC:s fabrik fortfarande g(cid:134)r med f(cid:148)rlust. (cid:190) (cid:143)terbetalningen av st(cid:148)det skulle inte kunna (cid:134)terupp- r(cid:132)tta den situation som g(cid:132)llde tidigare. Det b(cid:148)r f(cid:148)rst och fr(cid:132)mst noteras att gemenskapen inte har n(cid:134)gon politik f(cid:148)r att fr(cid:132)mja produktionen av v(cid:132)teperoxid, till skillnad fr(cid:134)n vad som g(cid:132)ller f(cid:148)r biobr(cid:132)nslen. D(cid:132)rut(cid:148)ver r(cid:148)r det sig i fallet biobr(cid:132)nslen om ett st(cid:148)d som (cid:132)r avsett att delvis kompensera biobr(cid:132)nslenas h(cid:148)gre produktionskost- nader i f(cid:148)rh(cid:134)llande till fossila br(cid:132)nslen. I FMC:s fall skulle emellertid ett produktions- eller driftst(cid:148)d inte ha kunnat godk(cid:132)nnas. Eftersom st(cid:148)det har lett till att minska FMC:s investe- ringskostnader, har detta f(cid:148)retag logiskt sett kunnat anskaffa kapital p(cid:134) f(cid:148)rdelaktigare villkor (cid:132)n konkurren- terna vilka inte har uppburit st(cid:148)d. Denna f(cid:148)rdel kan exempelvis ta sig uttryck i l(cid:132)gre finansieringskostnader eftersom det belopp som t(cid:132)cks av st(cid:148)det i avsaknad av detta eventuellt skulle ha beh(cid:148)vt l(cid:134)nas upp p(cid:134) kapital- marknaden. Det kan inte uteslutas att en s(cid:134)dan besparing i fr(cid:134)ga om kapitalkostnaden kan ha en inverkan p(cid:134) FMC:s verksamhetsresultat, antingen i form av h(cid:148)gre vinst eller l(cid:132)gre f(cid:148)rlust (cid:132)n tidigare. De nederl(cid:132)ndska myndigheterna har heller inte visat p(cid:134) motsatsen. st(cid:148)det kommer (cid:143)terbetalningen av slutligen enligt kommissionen att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att (cid:134)terst(cid:132)lla kapital- kostnaden till den niv(cid:134) som f(cid:148)retaget skulle ha haft om det inte hade beviljats det of(cid:148)renliga st(cid:148)det, vilket har givit f(cid:148)retaget en konstlad f(cid:148)rdel och kravet p(cid:134) (cid:134)terbetal- ning av st(cid:148)det g(cid:148)r det s(cid:134)ledes m(cid:148)jligt att (cid:134)teruppr(cid:132)tta den situation som g(cid:132)llde tidigare (status quo ante). Kommissionen anser d(cid:132)rf(cid:148)r att de argument som FMC har anf(cid:148)rt inte utg(cid:148)r sk(cid:132)l f(cid:148)r kommissionen att besluta att inte beg(cid:132)ra (cid:134)terbetalning av de of(cid:148)renliga st(cid:148)den. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De st(cid:148)d till ett belopp av 6,3 miljoner gulden, som Nederl(cid:132)nderna beviljat f(cid:148)retaget FMC Industrial Chemi- cals (Netherlands) BV, genom (cid:148)verskridande av den h(cid:148)gsta till(cid:134)tna st(cid:148)dniv(cid:134) som fastst(cid:132)llts i den av kommis- sionen godk(cid:132)nda regionala st(cid:148)dordningen ”Besluit subsi- dies regionale Investeringsprojecten” (IPR), utg(cid:148)r olagliga st(cid:148)d eftersom de genomf(cid:148)rdes innan kommissionen hade yttrat sig om dem enligt artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget. St(cid:148)den (cid:132)r dessutom of(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden enligt best(cid:132)mmelserna artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet och kan inte omfattas av n(cid:134)got av de undantag som avses i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:148)rdraget samt i artikel 61. 2 och 61. 3 i EES- avtalet. i Artikel 2 tillbaka. (cid:143)terbetalningen skall Nederl(cid:132)nderna skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de enligt artikel 1 olagligen utbetalda st(cid:148)den betalas ske i enlighet med f(cid:148)rfarandena och best(cid:132)mmelserna i den nederl(cid:132)ndska lagstiftningen och r(cid:132)nta skall ber(cid:132)knas p(cid:134) de utbetalda st(cid:148)den fr(cid:134)n och med den dag d(cid:134) st(cid:148)den betalades ut fram till den dag d(cid:134) de faktiskt betalas till- baka, efter en r(cid:132)ntesats motsvarande den referensr(cid:132)nta som vid dagen f(cid:148)r (cid:134)terbetalningen anv(cid:132)nds f(cid:148)r att ber(cid:132)kna nettobidragsekvivalenten f(cid:148)r regionalst(cid:148)d i Nederl(cid:132)n- derna. Artikel 3 Nederl(cid:132)nderna skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n dagen f(cid:148)r tillk(cid:132)nnagivandet av detta beslut meddela kommissionen vilka (cid:134)tg(cid:132)rder som landet har vidtagit f(cid:148)r att efterkomma beslutet. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till konungariket Nederl(cid:132)nderna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 21 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen (1) EGT L 222, 12. 8. 1997, s. 26


title: WRITTEN QUESTION No. 4223/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Vancimuglio

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

formats: html pdf print

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/17 (98/C 310/18) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4223/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Cristiana Muscardini (NI) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Vancimuglio Lakko-oikeus, silloin kun se ei ole va¤lineellinen, on tyo¤ntekijo¤iden saavuttama etu ja sen sallivat ja¤senvaltioiden perustuslait ja tyo¤lainsa¤a¤da¤nto¤. Ta¤lla¤ hetkella¤ Italiassa maanviljelija¤t ja karjankasvattajat osoittavat mielta¤a¤n suojellakseen oikeudellisia etujaan, mutta hallitus on vastannut protestiin suhteettomalla tavalla ja antanut ja¤rjestyksesta¤ vastaaville voimille ma¤a¤ra¤yksen tukahduttaa mielenosoitukset ma¤a¤ra¤tietoisesti. Kun otetaan huomioon, etta¤ myo¤s poliisivoimat ovat osa tyo¤va¤esto¤a¤ ja, etta¤ heida¤n velvollisuutenaan on saada ihmiset kunnioittamaan lakia, korostan, etta¤ mielenosoittamisen vapautta ei voi rajoittaa summittaisesti pida¤tysuhkauksilla ja syytteeseen joutumisella ja pyyta¤isin komissiota ottamaan kantaa italialaisten maanvilje- lijo¤iden katumielenosoituksiin toimilla, joilla turvataan ja puolustetaan ihmis- ja kansalaisoikeuksia. Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤ ei ole sa¤a¤nno¤ksia¤ lakko-oikeudesta. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen, joka on tarkoitus sisa¤llytta¤a¤ Euroopan yhteiso¤n perustamissopimukseen Amsterdamin sopimuksen nojalla, 2 artiklan 6 kohdassa mainitaan erikseen, etta¤ artiklan sa¤a¤nno¤ksia¤ ei sovelleta lakko-oikeuteen tai oikeuteen panna toimeen tyo¤sulku. Komissiolla ei ta¤ma¤n mukaisesti ole toimivaltaa sellaisessa tilanteessa, jota arvoisa parlamentin ja¤sen on kuvaillut. Tyo¤ntekijo¤iden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteiso¤n peruskirjassa turvataan selva¤sti oikeus tyo¤tais- telutoimiin ja lakko-oikeus kansallisten sa¤a¤nno¤sten ja tyo¤ehtosopimusten ma¤a¤ra¤a¤missa¤ rajoissa. Era¤a¤ssa¤ aiemmassa tapauksessa, jossa mielenosoituksiin liittyi va¤kivaltaa ja vahingontekoa, Euroopan yhteiso¤jen tuomioistuin katsoi antamassaan tuomiossa (tapaus C-265/95), etta¤ ja¤senvaltio ei ollut ryhtynyt tarvittaviin ja asianmukaisiin toimenpiteisiin tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaamiseksi yksityishenkilo¤iden ha¤irinna¤lta¤. (98/C 310/19) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0009/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Ydinaineen ja¤lleenka¤sittely ja radioaktiivinen ja¤te Britannian radioaktiivisen ja¤tteen ka¤sittelyn neuvoa-antava komitea (Radioactive Waste Management Advisory Committee, RWMAC) julkaisi a¤sketta¤in 17. vuosikertomuksensa. Kertomuksessa suositellaan mm. etta¤ ja¤lleenka¤sitelta¤va¤ksi toimitettava ka¤ytetty ydinpolttoaine olisi luokiteltava radioaktiiviseksi ja¤tteeksi, jos ja¤lleenka¤sittelyssa¤ takaisin saatavaa plutoniumia ja uraania ei ka¤yteta¤ uudelleen. Britannian plutoniumvarastot kasvavat jatkuvasti, silla¤ Britannian ka¤ytetty ydinpolttoaine ja¤lleenka¤sitella¤a¤n Sellafieldissa¤. Plutoniumia ei kuitenkaan ka¤yteta¤ uudelleen Britanniassa. Lukuisissa tutkimuksissa on tarkasteltu sita¤ vaaraa, etta¤ plutoniumia pa¤a¤tyy sellaisille kumouksellisille ryhmille, jotka voisivat rakentaa alkeellisen teknologian avulla karkeatekoisia ydinaseita. Onko komissio samaa mielta¤ siita¤, etta¤ paras tapa Britannian plutoniumvarantojen kasvun ehka¤isemiseksi on kannustaa Britanniaa lopettamaan ja¤lleenka¤sittely? Voiko komissio taata tekeva¤nsa¤ kaikkensa, jotta EU ei ena¤a¤ myo¤nta¤isi tukea tai lainoja, joilla edisteta¤a¤n ydinaineiden ja¤lleenka¤sittelya¤ EU:ssa tai kolmansissa maissa?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4133/97 dell'on. Wilfried TELKÄMPER alla Commissione. Potenziamento dell'energia atomica o dell'energia solare

eurovoc_concepts:
EU programme
France
Germany
nuclear energy
nuclear policy
research and development
solar energy

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/13 (98/C 310/14) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4133/97 di Wilfried Telka¤mper (V) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Potenziamento dell(cid:146)energia atomica o dell(cid:146)energia solare 1. In che misura e‘ stata potenziata finora ovvero negli ultimi dieci anni, a livello di Unione europea, l(cid:146)energia atomica (compresi ritrattamento, deposito finale, ecc. )? 2. In che misura e‘ stata invece potenziata finora ovvero negli ultimi dieci anni, a livello di Unione europea, l(cid:146)energia solare? 3. Quali quote in relazione ai punti 1 e 2 sono state rispettivamente assegnate al Land Baden-Wu¤rttemberg e alla RFG? 4. A quanto ammonta il debito della EdF/Francia connesso al suo programma nucleare? Qual e‘ stato l(cid:146)ammontare complessivo delle sovvenzioni destinate in Francia all(cid:146)energia atomica? Risposta data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (27 marzo 1998) Negli ultimi 10 anni il contributo finanziario della Comunita‘ all(cid:146)energia nucleare si e‘ limitato al programma quadro di ricerca e di sviluppo (R&S) (fissione e fusione nucleare) ed e‘ stato pari ad una media annua di circa 310 milioni di ecu, dei quali 100 per la fissione. Nel periodo dal 1986 al 1995 la spesa media annua per la ricerca e lo sviluppo per l(cid:146)energia nucleare in tutti gli Stati membri e‘ stata di circa 1 470 milioni di ecu. In merito ai prestiti Euratom, nessuna erogazione e‘ avvenuta dal 1988. Dal 1990 al 1997, circa 160 progetti di ricerca nel settore dell(cid:146)energia solare sono stati finanziati nel quadro del programma Thermie. Questi progetti riguardano le tecnologie concernenti il settore dell(cid:146)energia solare, come la generazione dell(cid:146)elettricita‘ per mezzo dell(cid:146)energia solare fotovoltaica, dell(cid:146)energia solare termica, dell(cid:146)energia solare industriale. Inoltre, nel periodo 1993-1997, e‘ stato concesso un sostegno finanziario a 72 progetti nel settore dell(cid:146)energia solare nel quadro del programma Altener. Il finanziamento concesso dai due programmi sopra menzionati e‘ pari a 70 milioni di ecu, cioe‘ circa 9 milioni di ecu all(cid:146)anno. Nel periodo 1986-1995 la spesa media annua per la ricerca e lo sviluppo nel settore dell(cid:146)energia solare e‘ stata di circa 125 milioni di ecu per la totalita‘ degli Stati membri. In merito alla Germania, durante tale periodo sono stati realizzati 17 progetti di ricerca nel settore dell(cid:146)energia solare con un contributo comunitario di 8 milioni di ecu attinti al programma Thermie. Le cifre che riguardano il Land Baden-Wu¤rttemberg sono le seguenti: 4 progetti e 1,65 milioni di ecu. Nel quadro del programma Altener in Germania e‘ stato concesso un sostegno finanziario a 8 progetti per l(cid:146)energia solare per un totale di 1,3 milioni di ecu. Uno di questi progetti, che riguardava il Land Baden-Wu¤rttemberg, ha beneficiato di circa 170 000 ecu. Nel periodo 1986-1995 la spesa media annua per la ricerca e lo sviluppo nei settori dell(cid:146)energia nucleare e solare in Germania e‘ stata rispettivamente di 336 e 70 milioni di ecu. Stando alla relazione annuale 1996 pubblicata da Electricite· de France (EDF), alla fine del 1996 l(cid:146)indebitamento di EDF era pari a 133 miliardi di FF. Il documento non fornisce ripartizione per fonte di produzione di energia elettrica. Nel periodo 1986-1995 la spesa media annua per la ricerca e lo sviluppo nei settori dell(cid:146)energia nucleare e solare e‘ stata rispettivamente di 467 e 3 milioni di ecu. (98/C 310/15) INTERROGAZIONE SCRITTA E-4140/97 di Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) alla Commissione (21 gennaio 1998) Oggetto: Diritti dell(cid:146)uomo della popolazione tuareg in Niger La popolazione tuareg, che vive nella regione del Sahara centrale, attualmente divisa tra l(cid:146)Algeria, la Libia, il Niger, il Mali e il Burkina-Faso, e che conta piu‘ di 3 milioni di persone, versa attualmente in una situazione critica dal punto di vista umanitario, concentrata in gran parte in campi profughi


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4136/97 von David BOWE an die Kommission. LD50-Test bei toxischen chemischen Substanzen

eurovoc_concepts:
OECD
animal experimentation
chemical product
environmental protection
product safety
public health
scientific research
toxic substance

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4143/97 del Francisco SANZ FERNÁNDEZ a la Comisión. Programa SÓCRATES

eurovoc_concepts:
Community budget
EU programme
Member States' contribution
education policy
educational exchange
higher education
student mobility

text: C 196/86 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 6. 98 Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (5 de marzo de 1998) El presupuesto total asignado a Comenius (Accio·n 2 del Cap(cid:14)·tulo II del programa So·crates) en 1997 se elevo· a 4,8 millones de ecus. En el marco de Comenius, la Comisio·n financio· diversos proyectos relacionados con la educacio·n de nin(cid:152)os gitanos: › en 1997 se destino· un total de 1. 036. 000 ecus a financiar 13 proyectos; estos proyectos plurianuales contaron con la participacio·n de cerca de 120 socios; › en 1996 se financiaron 27 proyectos por un importe total de 1. 119. 625 ecus; › en 1995 se financiaron 44 proyectos por un importe total de 1. 173. 728 ecus. Las agencias nacionales presentaron estos proyectos a la Comisio·n, que en la u·ltima reunio·n de las mismas, atrajo la atencio·n de estas u·ltimas sobre el nu·mero de proyectos presentados. En el marco del programa «La Juventud con Europa» la Comisio·n financio· 11 proyectos por un importe de 310. 000 ecus, en los que participaron jo·venes gitanos. (98/C 196/120) PREGUNTA ESCRITA E-4143/97 de Francisco Sanz Ferna·ndez (PSE) a la Comisio·n (21 de enero de 1998) Asunto: Programa SO· CRATES ¿Puede comunicar la Comisio·n cua·l ha sido la distribucio·n por pa(cid:14)·ses de las acciones centralizadas del Programa SO· CRATES en el an(cid:152)o 1997? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (25 de febrero de 1998) Ruego a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se remita al estudio sobre las contribuciones al presupuesto comunitario transmitido al Parlamento el 14 de octubre de 1997. (98/C 196/121) PREGUNTA ESCRITA E-4145/97 de Antoinette Spaak (ELDR) a la Comisio·n (21 de enero de 1998) Asunto: Transposicio·n de la Directiva 94/80/CE por los Estados miembros ¿Podr(cid:14)·a hacer la Comisio·n un balance de los Estados miembros que han o no han transpuesto a su Derecho interno la Directiva 94/80/CE (1) del Consejo, de 19 de diciembre de 1994, por la que se fijan las modalidades de ejercicio del derecho de sufragio activo y pasivo en las elecciones municipales por parte de los ciudadanos de la Unio·n residentes en un Estado miembro del que no sean nacionales? (1) DO L 368 de 31. 12. 1994, p. 38


title: QUESTION ECRITE no 4196/97 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Agenda 2000 et Objectif 1: Population 1993- 1997

eurovoc_concepts:
EU aid
EU regional policy
European Investment Bank
Eurostat
Structural Funds
gross domestic product
regional aid
regional statistics
terms for aid

text: C 323/12 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 21. 10. 98 Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (4 fe·vrier 1998) Les informations recueillies par la Commission indiquent que le ministre turc de l(cid:146)inte·rieur a e·te· interroge· re·cemment par un membre du Parlement turc sur la question souleve·e par les Honorables Parlementaires. Dans sa re·ponse du 31 de·cembre 1997, le ministre a de·clare· que le gouvernement n(cid:146)envisage aucunement d(cid:146)interdire l(cid:146)instruction religieuse de la Communaute· syriaque orthodoxe, ni d(cid:146)intervenir ou de restreindre sa liberte· de culte. Dans tous ses contacts avec les autorite·s turques, la Commission insiste sur l(cid:146)importance de l(cid:146)ame·lioration de la situation des droits de l(cid:146)homme et de la poursuite du processus de de·mocratisation en Turquie. Le Conseil europe·en qui s(cid:146)est tenu a‘ Luxembourg en de·cembre 1997 a rappele· que le renforcement des liens de la Turquie avec l(cid:146)Union est aussi fonction de la poursuite des re·formes politiques et e·conomiques que cet E· tat a engage·es, notamment dans l(cid:146)alignement des normes et des pratiques en matie‘re de droits de l(cid:146)homme sur celles en vigueur dans l(cid:146)Union. Le Conseil a ajoute· qu(cid:146)un tel renforcement est aussi fonction du respect des minorite·s et de leur protection. (98/C 323/15) QUESTION E· CRITE E-4196/97 pose·e par Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a‘ la Commission (21 janvier 1998) Objet: Agenda 2000 et Objectif 1: Population 1993-1997 Le directeur ge·ne·ral de la Politique re·gionale et de la Cohe·sion, Eneko Landa·buru, a laisse· entendre devant la presse, a‘ la fin du mois de novembre, que onze re·gions europe·ennes, parmi lesquelles Valence (Espagne), allaient perdre leur statut de re·gion Objectif 1, conforme·ment aux propositions de la Commission visant a‘ re·duire la dotation des Fonds structurels avant l(cid:146)adhe·sion de nouveaux pays. Disant cela, il se re·fe·rait a‘ des donne·es provisoires dont dispose la Commission. Ne·anmoins, dans le cas concret de Valence, les statistiques officielles d(cid:146)Eurostat laissent appara(cid:14)(cid:136)tre qu(cid:146)en 1993, cette communaute· autonome avait un PIB de 74,9 % infe·rieur a‘ la moyenne europe·enne et qu(cid:146)en 1994, cette proportion e·tait encore plus faible: 73,6 %. Pour qu(cid:146)une re·gion rele‘ve de l(cid:146)Objectif 1, le seuil se situe a‘ 75 %; de‘s lors, rien ne laisse penser que dans l(cid:146)imme·diat Valence ne va plus remplir les conditions objectives. Dans le cas ou‘ le revenu moyen des re·gions pendant la pe·riode 1993-1997 serait pris en compte comme crite‘re pour calculer le PIB, il est essentiel de conna(cid:14)(cid:136)tre les donne·es macroe·conomiques de ces re·gions pour chacune des anne·es envisage·es. En 1993, 1994, 1995, 1996 et 1997, a‘ combien s(cid:146)est e·leve·e la population des re·gions mentionne·es ci-apre‘s? Anatolie, Mace·doine, Thessalie, Cre‘te, Pe·lopone‘se, Gre‘ce centrale, Ipeiros, Attique, (cid:14)(cid:136)les Ioniennes, Acha(cid:14)¤e, Gre‘ce Ste·re·o (Gre‘ce), Hainaut (Belgique), Thuringe, Brandebourg, Berlin-Est, Saxe-Anhalt, Saxe, Munster (Allemagne), Galice, Estre·madure, Casille la Manche, Castille et Leon, Ceuta et Melilla, Communaute· valencienne, Asturies, Andalousie, Canaries, Murcie (Espagne), Valenciennes, Avesnes, Douai, Corse, de·partements d(cid:146)Outre-mer (France), Ulster, Connaught, Leinster (Irlande), Molise, Apulie, Sicile, Basilicate, Sardaigne, Calabre, Campanie (Italie), Flevoland (Pays-Bas), Burgerland (Autriche), Nord du Portugal, Alentejo, Algarve, Lisbonne, valle·e du Tage, Centre (Portugal), I(cid:136)les Enterprise, Highlands, Merseyside, Irlande du Nord, (Royaume-Uni)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4142/97 van Francisco SANZ FERNÁNDEZ aan de Commissie. Intercultureel onderwijs/ SOCRATES-programma

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
Roma
education of foreigners
schooling

text: 22. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 196/85 (98/C 196/117) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4137/97 van David Bowe (PSE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Invoer van primaten uit Indonesie¤ Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen in het licht van het recentelijk door haar ontvangen rapport over de handel in niet-menselijke primaten uit Indonesie¤, waarin wordt gesproken van inbreuken op de Overeenkomst inzake de internationale handel in bedreigde in het wild levende dier- en plantesoorten (CITES) en ernstig dierenleed? (98/C 196/118) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4138/97 van David Bowe (PSE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Invoer van primaten uit Indonesie¤ Denkt de Commissie, gezien de bevindingen van het recente rapport over de handel in niet-menselijke primaten uit Indonesie¤ en in het bijzonder de gemelde ernstige inbreuken op de CITES-bepalingen en het immense dierenleed, een eigen onderzoek in te stellen naar de handel in primaten? Is de Commissie voorts bereid om hangende de resultaten van een dergelijk onderzoek de instelling te overwegen van een embargo op het gebruik van primaten uit Indonesie¤ voor experimenten in de EU? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-4137/97 en E-4138/97 (18 februari 1998) De Commissie is op de hoogte van het rapport van november 1997 van de British union for the abolition of vivisection (BUAV) over een aantal zendingen primaten uit Indonesie¤ naar de Verenigde Staten. Daar ten minste e·e·n van deze zendingen via de Gemeenschap heeft plaatsgevonden heeft de Commissie de terzake bevoegde instanties van de betrokken lidstaat herinnerd aan de bepalingen van Verordening (EG) nr. 338/97 van de Raad van 9 december 1996 inzake de bescherming van in het wild levende dier- en plantensoorten door controle op het desbetreffende handelsverkeer (1), inzonderheid op artikel 9, lid 5, daarvan. Voorts heeft de Commissie de Indonesische instantie die belast is met het beheer van de Overeenkomst inzake de internationale handel in bedreigde diersoorten (CITES) verzocht om te reageren op de in het rapport van de BUAV vervatte beweringen en aan te geven welk beleid wordt gevolgd ten aanzien van de tenuitvoerlegging van de voorschriften van de International Air Transport Association (IATA) en het fokken in gevangenschap. De Commissie zal in het licht van de resultaten bezien of er maatregelen op grond van artikel 4, lid 6, sub c), van Verordening (EG) nr. 338/97 moeten worden genomen. (1) PB L 61 van 3. 3. 1997. (98/C 196/119) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4142/97 van Francisco Sanz Ferna·ndez (PSE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Intercultureel onderwijs/SOCRATES-programma Kan de Commissie mededelen hoe hoog de begroting was die in 1997 is toegekend aan Actie 2 van Hoofdstuk II (COMENIUS) van het SOCRATES-programma? Hoeveel van deze begroting is besteed aan scholing van zigeuners? Welke projecten op het gebied van onderwijs aan en scholing van zigeuners zijn gedurende 1997 gesubsidieerd? Zijn er in het kader van dit programma ook andere projecten voor zigeuners gesubsidieerd?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4222/97 do Deputado Ursula SCHLEICHER à Comissão. Importação de organismos geneticamente modificados dos EUA e do Canadá

eurovoc_concepts:
Canada
United States
environmental impact
environmental risk prevention
genetically modified organism
import (EU)
market approval


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4141/97 van de leden Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS aan de Commissie. Gebrek aan informatie aan Europese bedrijfscomités

eurovoc_concepts:
European undertaking
job security
labour law
multinational enterprise
telecommunications industry
trade union
transfer of businesses
worker consultation
worker information
works council

text: C 187/130 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 98 Buiten de hierboven vermelde visserijovereenkomsten worden particuliere afspraken gemaakt. De verdragslui- tende partijen van de Internationale visserijcommissie voor de Oostzee (IBSFC) zijn overeengekomen (visserijregel 2. 1) dat in het kader van dergelijke particuliere afspraken vissende boten moeten beschikken over een speciale toestemming voor een welomschreven visserijactiviteit van de officie¤le autoriteiten van de vlaggenstaat en van het land waar het vissen plaatsvindt. Voor controledoeleinden moet de verdragsluitende partij in de wateren waarvan het vissen plaatsvindt en die toestemming daartoe verleent, vo·o·r het begin van het vissen aan het secretariaat van de IBSFC een aantal specificaties meedelen, zoals soorten, hoeveelheden, periode en naam van de vaartuigen. De IBSFC verspreidt deze informatie onder de verdragsluitende partijen. De Commissie is ervan overtuigd dat een dergelijke regionale en bilaterale samenwerking bijdraagt aan de economische integratie in het algemeen en positieve gevolgen zal hebben voor de volgende uitbreidingsonder- handelingen. (98/C 187/202) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4141/97 van Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL) en Pedro Marset Campos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Gebrek aan informatie aan Europese bedrijfscomite·s (21 januari 1998) Ericsson, de Zweedse multinational, produceert technologie voor de snelstgroeiende sector in de wereldecono- mie: de telecommunicatiesector. Het zwaartepunt van de middelen van deze onderneming is geconcentreerd in Europa, met name Zweden, aangezien de Europese Unie de voornaamste afzetmarkt vormt. Deze onderneming heeft twee formele akkoorden gesloten met twee Amerikaanse bedrijven op grond waarvan deze laatste de gehele productie van publieke communicatieapparatuur van Ericsson overal ter wereld voor hun rekening nemen. Dit besluit kan ernstige gevolgen hebben voor de Europese werknemers van de Ericssongroep en de tenuitvoerlegging van dit plan in Spanje zou betekenen dat talloze werknemers naar andere bedrijven zouden worden overgeplaatst. De operatie biedt geen enkele waarborg voor de industrie¤le stabiliteit noch voor de werkgelegenheid in het nieuwe bedrijf. Voorts komt hierdoor de werkgelegenheid in de toeleveringssectoren voor Ericsson in Spanje onder druk te staan. Het Europese Bedrijfscomite· voor werknemers van Ericsson werd noch ge(cid:14)¤nformeerd noch geraadpleegd over dit besluit en de vakbondsvertegenwoordigers van elk land werden hiervan in kennis gesteld nadat het besluit ten uitvoer was gelegd. 1. Is de Commissie van deze situatie op de hoogte? 2. Weet de Commissie dat Ericsson in de EU haar belangrijkste wereldmarkt heeft en dat na de tenuitvoerlegging van dit beleid er geen enkel verband meer zal zijn tussen de verantwoordelijkheden van deze multinational voor wat betreft het behoud van de werkgelegenheid en de instandhouding van de ondernemersstructuur, enz. , enerzijds, en de omvang van de in Europa gegenereerde winsten, anderzijds? 3. Is de Commissie niet van oordeel dat het staken van bedrijfsactiviteiten door grote concerns het verlies tot gevolg kan hebben van tienduizenden arbeidsplaatsen in een sector die van groot belang is voor laaggekwalificeerde werknemers in de EU? 4. Meent de Commissie niet dat Ericsson inbreuk heeft gepleegd op het recht op informatie en het recht op raadpleging van de werknemers, zoals vastgelegd in richtlijn 94/45/EEG (1)? Kan de Commissie garanderen dat Ericsson deze richtlijn voor wat betreft de vorming van een Europees bedrijfscomite· of een procedure voor voorlichting aan en raadpleging van werknemers in de bedrijven en in concerns van een communautaire dimensie, zal naleven? (1) PB L 254 van 30. 9. 1994, blz. 64. (98/C 187/203) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4218/97 van Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) en Alonso Puerta (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Europese ondernemingsraden die niet werden ge(cid:14)¤nformeerd (21 januari 1998) Ericsson, een Zweedse multinationale onderneming, produceert technologie voor de grootste speerpuntindustrie van de wereldeconomie: telecommunicatie. Ericsson heeft het belangrijkste deel van zijn productiemiddelen in Europa, voornamelijk in Zweden, en zijn grootste markt is de Europese Unie (EU)