title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 62/98 του Johanna MAIJ-WEGGEN προς την Επ τροπή. Κακή μεταχείριση των ζώων στην Ισπανία

eurovoc_concepts:
Spain
animal welfare
bull
competence of the Member States
customs and traditions
leisure
poultry
protection of animals
swine

text: 17. 7. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 223/99 (98/C 223/125) GRAPTH ERVTHSH E-0062/98 ypobolh· : Johanna Maij-Weggen (PPE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Kakh· metaxei·rish tvn zv· vn sthn Ispani·a (cid:201)xei la·bei gnv· sh h Epitroph· eno·w a·ruroy sto ispaniko· periodiko· «Quo» ariu. 24 toy Septembri·oy 1997, sy·mfvna me to opoi·o ka·ue xro·no sthn Ispani·a ypa·rxoyn 300 peri·poy politistike·w ekdhlv· seiw o·poy dia·fora zv· a talaipvroy·ntai, basani·zontai kai uanatv· nontai, prow te·rch toy ispanikoy· koinoy· (bl. para·rthma). Sto en lo·gv a·ruro anafe·rontai ta ejh·w paradei·gmata: 1. o lego·menow «toro embolado», o·poy sta ke·rata toy tay·roy topouetoy·ntai stoypia· me fvtia·, me apote·lesma na kai·gontai ta ma·tia kai to de·rma toy• 2. teletoyrgikh· sfagh· xoi·rvn: o xoi·row akinhtopoiei·tai apo· merikoy·w megalo·svmoyw a· ndrew oi opoi·oi topouetoy·n sthn moysoy·da toy e·na tsigke·li me to opoi·o sth syne·xeia o sfage·aw ko·bei th moysoy·da toy, me apote·lesma o xoi·row na apoua·nei apo· aimorragi·a• 3. sthn Nalda, sthn perife·reia Rioja, nearoi· kremoy·n apo· ta po·dia toyw koko·ria ta opoi·a sth syne·xeia apokefali·zoyn. (cid:221)stera apo· diamartyri·ew toy koinoy·, tv· ra xrhsimopoioy·ntai co·fia koko·ria! 4. sthn Coria, sthn perioxh· toy Ca·ceres, o tay·row toy San Juan tre·xei epi· v· rew sta droma·kia toy xvrioy·, env· me kalama·kia toy peta·ne mikra· be·lh me apote·lesma sto te·low ayto·w na aimorragei·. Argo·tera sthn platei·a toy xvrioy· toy karfv· noyn ka·ue ei·doyw aixmhra· antikei·mena sto sv· ma. Te·low, ton skotv· noyn me e·na pyrobolismo· kai ko·boyn ta gennhtika· toy o·rgana• 5. sthn perife·reia Zamora, h lego·menh gi·da «Manganese» ri·xnetai sto e·dafow chla· apo· to kampanario·. To 1991 katablh·uhke prospa·ueia na apagoreyuei· to e·uimo ayto· alla· paro·la ayta· dy·o gi·dew ri·xthkan kai pa·li sto keno·. Epeblh·uh pro·stimo y·coyw 100. 000 pesetv· n. To e·uimo ayto· ejakoloyuei· ako·mh kai sh·mera allla· tv· ra xrhsimopoiei·tai e·na prostateytiko· di·xty oy·tvw v· ste na apofey·getai h pro·skroysh toy zv· oy sto e·dafow. Den nomi·zei h Epitroph· o·ti ayto· to ei·dow kakh·w metaxei·rishw tvn zv· vn den e·xei ue·sei se mi·a politisme·nh xv· ra poy anh·kei sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; Ei·nai diateueime·nh h Epitroph·, me ba·sh to a·ruro thw Synuh·khw toy `msterntam sxetika· me thn prostasi·a tvn zv· vn, na ekponh·sei eyrvpai¤kh· nomouesi·a kata· mi·aw te·toiaw symperifora·w kai ei·nai ako·mh diateueime·nh h Epitroph· na anala·bei ka·poia prvtoboyli·a gia na stamath·sei ayth· h praktikh·; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Febroyari·oy 1989) H Epitroph· e·xei epaneilhmme·nvw dhlv· sei o·ti apodokima·zei ka· ue ei·dow bi·aihw metaxei·rishw tvn zv· vn. Vsto·so, h Koino·thta e·xei periorisme·new armodio·thtew s(cid:146)ayto·n ton tome·a, env· h koinotikh· nomouesi·a die·pei mo·no thn prostasi·a tvn zv· vn stiw gevrgike·w ekmetalley·seiw, sta ergasth·ria, sta sfagei·a, kai kata· th metafora·. To prvto·kollo gia thn kalh· metaxei·rish tvn zv· vn thw Synuh·khw toy `msterntam ypogrammi·zei th shmasi·a thw kalh·w metaxei·rishw tvn zv· vn, toni·zei vsto·so o·ti den ua pre·pei na stamath·soyn na throy·ntai oi politistike·w parado·seiw kai h topikh· klhronomia·, ka·ti gia to opoi·o ei·nai apokleistika· armo·dia ta kra·th me·lh. (98/C 223/126) GRAPTH ERVTHSH P-0065/98 ypobolh· : Francesco Baldarelli (PSE) prow thn Epitroph· (15 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Pa·gvma tvn kefalai·vn toy Xrhmatodotikoy· Me·soy Prosanatolismoy· thw Aliei·aw (SFOP) gia ne·ew nayphgh·seiw kai eksyxronismo· Kata· th synedri·ash thw Symboyleytikh·w Epitroph·w Aliei·aw › oma·daw ergasi·aw «dome·w tvn sto·lvn», h opoi·a diejh·xuh stiw 17 Dekembri·oy 1997, o ekpro·svpow thw Epitroph·w, k. Samara·w, paroysi·ase to kei·meno thw Epitroph·w sxetika· me thn e·gkrish toy Progra·mmatow Polyetoy·w Prosanatolismoy· (POP IV). To en lo·gv kei·meno paroysia·zei to pv· w h Epitroph· den proti·uetai na xorhgh·sei boh·ueia gia th nayph·ghsh h· ton eksygxronismo· tvn sto·lvn se ekei·na ta kra·th me·lh ta opoi·a den e·xoyn thrh·sei toyw sto·xoyw mei·vshw poy ori·zei to POP III. Ta stoixei·a poy anafe·rontai


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 35/98 van de leden Antonio GRAZIANI , Pierluigi CASTAGNETTI aan de Commissie. Gelden uit het EOGFL voor een extremistische organisatie

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Sweden
aid to agriculture
extreme right
organic farming
racism

formats: html pdf print

text: C 223/90 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (13 maart 1998) Het geachte parlementslid stelt een probleem aan de orde dat tot de competentie van de nationale rechtsorde behoort. De bestemming van bepaalde stukken grond voor gebruik dat niet in overeenstemming is met de van kracht zijnde regelgeving, ofwel de afgifte van vergunningen (urbanisatievergunningen) die de van kracht zijnde voorschriften niet in acht nemen, maken immers deel uit van een problematiek waarop de Commissie geen antwoord kan geven, tenzij het een inbreuk zou betreffen op Richtlijn 85/337/EEG betreffende de milieueffect- beoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (1), hetgeen in de door het geachte parlementslid voorgelegde zaak niet het geval lijkt te zijn. Met dit voor ogen, is het van belang het geachte parlementslid te herinneren aan het initiatief dat door de verschillende regeringen op het gebied van de ruimtelijke ordening ontwikkeld wordt; de uitwerking van een Europees Perspectief voor Ruimtelijke Ontwikkeling (ESDP), dat momenteel onderwerp van discussie is in het Parlement in het kader van de voorbereiding van het Novo Belenguer-rapport. De toegevoegde waarde die het ESDP zal meebrengen, heeft met name betrekking op de ontwikkeling van het grondgebied van de Gemeenschap in samenhang met de koers en de keuzes op de lange termijn die gebaseerd zijn op de volgende drie doelstellingen: economische en sociale samenhang; duurzame ontwikkeling; uitgebalanceerd concurrentievermogen voor het Europees grondgebied. De nieuwigheid zit in het feit dat deze drie doelen gelijktijdig worden nagestreefd, terwijl tevens rekening wordt gehouden met hun onderlinge wisselwerking. Dit Europese initiatief op het gebied van de ruimtelijke ordening bevordert een voortdurend streven naar evenwicht tussen de verschillende belangen van de verschillende grondgebieden en in dat opzicht, indirect, de oplossing voor de geschillen die het geachte parlementslid ter sprake brengt. Het geachte parlementslid zal derhalve begrijpen dat met het huidige initiatief niet voorzien wordt in specifieke instrumenten die de vernietiging van bepaalde zones door speculatieve acties van stedenbouwkundige aard zouden kunnen vermijden. (1) PB L 175 van 5. 7. 1985. (98/C 223/113) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0034/98 van Yves Verwaerde (PPE) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Subsidie aan het Zweedse genootschap voor biologische antropologie, eugenetica en ethologie Kan de Europese Commissie het in het Duitse weekblad (cid:132)Die Woche(cid:148) verschenen bericht bevestigen dat zij in oktober 1996 225. 000 DM heeft doen toekomen aan het Zweedse genootschap voor biologische antropologie, eugenetica en ethologie ten behoeve van activiteiten op het gebied van de biologische landbouw? Zo ja, heeft zij hieraan voorafgaand onderzoek verricht naar de leiding van dit genootschap en wist zij dat de directeur hiervan lid is van een groep van neonazistische verenigingen? (98/C 223/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0035/98 van Antonio Graziani (PPE) en Pierluigi Castagnetti (PPE) aan de Commissie Betreft: Gelden uit het EOGFL voor een extremistische organisatie (29 januari 1998) Weet de Commissie dat in het weekblad (cid:132)Die Woche(cid:148) van Hamburg een artikel is gepubliceerd over een subsidie van 225. 000 DM die het EOGFL in oktober 1996 heeft toegekend aan de (cid:132)maatschappij voor biologische antropologie, eugenetica en gedragsonderzoek(cid:148) die, volgens dit Duitse weekblad, geleid zou worden door een bekende neonazi, een zekere Jurgen Rieger. Deze groep beheert een landbouwcentrum in het zuiden van Zweden en maakt deel uit › aldus het weekblad › van de organisatoren van de (cid:132)weken van Hentendorg(cid:148), die een duidelijk extremistische inslag hebben. Acht de Commissie het moraal gezien geoorloofd en juridisch gezien mogelijk, mochten de beweringen van het weekblad van Hamburg waar zijn, dat er activiteiten van een extreem rechtse groepering worden gefinancierd via een dubbelzinnige interpretatie van de communautaire wetten en verordeningen?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 53/98 dell'on. Markus FERBER alla Commissione. Aiuti alla ricerca concessi dall'Unione europea alla regione della Baviera-Svevia (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU financing
European Regional Development Fund
research and development
research budget

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/3 (98/C 354/03) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0053/98 di Markus Ferber (PPE) alla Commissione (29 gennaio 1998) Oggetto: Aiuti alla ricerca concessi dall(cid:146)Unione europea alla regione della Baviera-Svevia Puo‘ la Commissione rispondere alle seguenti domande concernenti l(cid:146)importo degli aiuti dell(cid:146)Unione europea destinati alla ricerca e allo sviluppo nella regione della Baviera-Svevia nel 1997: Qual e‘ l(cid:146)importo degli stanziamenti per la ricerca e lo sviluppo concessi nel 1997 alla regione della 1. Baviera-Svevia? Qual e‘ l(cid:146)importo degli stanziamenti comunitari per la ricerca e lo sviluppo accordati nel 1997 a regioni 2. comparabili di altri Stati membri, e a quali iniziative erano destinati? Qual e‘ l(cid:146)importo degli stanziamenti per la ricerca e lo sviluppo, ripartiti per beneficiari, (universita‘, istituti 3. di ricerca, PMI, grandi industrie ecc. ) che nel 1997 sono stati assegnati ai singoli La¤nder tedeschi? Quante richieste di stanziamenti per la ricerca e lo sviluppo (ripartite per tipo di programma e per Stato 4. membro) sono state presentate nel 1997? Qual e‘, a livello comunitario e in Germania, la percentuale di PMI in rapporto alle richieste di stanziamenti 5. per la ricerca e lo sviluppo nel 1997? Risposta complementare data dalla Sig. ra Cresson in nome della Commissione (13 maggio 1998) 1, 3, 4 e 5. La risposta che comprende tabelle, nonche· dettagli sui fondi di ricerca concessi dal Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR), e‘ inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al Segretariato generale del Parlamento europeo. La Commissione ritiene delicato fare paragoni tra regioni visto che questi dati non riflettono il beneficio 2. reale che una regione puo‘ trarre dai programmi di ricerca comunitari. Il vantaggio principale di una partecipazione a questi programmi multipartner e transnazionali e‘ che ciascun partner ha accesso a tutti i risultati del progetto al quale partecipa, qualunque sia il finanziamento che egli riceve dalla Comunita‘. Un(cid:146)altra importante conseguenza e‘ la creazione e lo sviluppo di infrastrutture di ricerca a livello europeo (ad esempio delle reti). (98/C 354/04) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0075/98 di Florus Wijsenbeek (ELDR) alla Commissione (30 gennaio 1998) Oggetto: Controlli di identita‘ alle frontiere interne 1. E(cid:146) la Commissione a conoscenza del fatto che, da quando l(cid:146)Italia ha aderito all(cid:146)accordo di Schengen, non vengono piu‘ effettuati controlli di identita‘ alle frontiere tra l(cid:146)Italia, i paesi limitrofi e la Germania, il Belgio e il Lussemburgo, mentre continuano a sussistere dei controlli tra i Paesi Bassi e l(cid:146)Italia (Schiphol)? Non ritiene la Commissione che, dato che le frontiere interne tra i Paesi Bassi e i paesi limitrofi sono state 2. soppresse, i controlli effettuati a Schiphol non abbiano molto senso? Non ritiene la Commissione che, dato che l(cid:146)accordo di Schengen sara‘ incorporato nel terzo pilastro, debba 3. tentare nuovamente di far scomparire dei controlli inutili e superflui alle frontiere interne? 4. In caso affermativo, come intende la Commissione procedere e quali iniziative adottera‘ allo scopo?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 45/98 van Mihail PAPAYANNAKIS aan de Commissie. Tenuitvoerlegging richtlijn luchtverkeer

eurovoc_concepts:
EC Directive
Eurocontrol
Greece
air safety
air traffic
air traffic control
electronic equipment
national implementing measure
technical specification
technical standard

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 32/98 von María SORNOSA MARTÍNEZ an die Kommission. Errichtung eines Umspannwerks auf nicht bebaubarem Gelände in La Punta

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU policy
environmental protection
market gardening
power plant
town and country planning
urbanisation

text: 17. 7. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 223/89 (98/C 223/111) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0029/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Kartenverkauf fu¤r den World Cup Ist die Kommission nicht der Meinung, da(cid:223) die Entscheidung des franzo¤sischen Fu(cid:223)ballverbands, 80% des Kartenverkaufs fu¤r den bevorstehenden World Cup franzo¤sischen Staatsbu¤rgern bzw. Einwohnern Frankreichs vorzubehalten, einen Versto(cid:223) gegen das Wettbewerbsrecht der EU darstellt? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (20. Februar 1998) Das Organisationskomitee der Fu(cid:223)ballweltmeisterschaft in Frankreich sah urspru¤nglich vor, da(cid:223) ein Unterneh- men in jedem Land u¤ber das ausschlie(cid:223)liche Recht zum Kartenverkauf verfu¤gt ha¤tte. Au(cid:223)erdem ha¤tten diese Unternehmen keine Karten ins Ausland verkaufen du¤rfen. U¤ berdies sollte der Kartenverkauf an andere Dienstleistungen wie Beherbergung und Befo¤rderung gekoppelt werden. Auf das Einschreiten der Kommission hat sich das Organisationskomitee bereit erkla¤rt, sein Vertriebssystem so zu a¤ndern, da(cid:223) sowohl die zugelassenen Reiseveranstalter als auch Reisebu¤ros Eintrittskarten einzeln oder in Verbindung mit Pauschalarrangements verkaufen ko¤nnen, und zwar auch an Kunden in anderen Mitgliedstaaten. Damit ist der Wettbewerb zwischen Vertriebsha¤ndlern in der gesamten Gemeinschaft gewa¤hrleistet. Nach den der Kommission zur Verfu¤gung stehenden Informationen werden eindeutig mehr als 20% der Eintrittskarten an Kunden verkauft, die nicht in Frankreich wohnen. Da der Kartenvorverkauf in den meisten europa¤ischen La¤ndern noch im Gange ist, la¤(cid:223)t sich derzeit nicht feststellen, wie viele Eintrittskarten letzten Endes an Kunden in Frankreich oder in anderen La¤ndern des Europa¤ischen Fu(cid:223)ballbundes (UEFA), zu denen auch sa¤mtliche EWR-La¤nder za¤hlen, verkauft werden. Wegen der Pressemeldungen u¤ber angebliche Versto¤(cid:223)e gegen das europa¤ische Wettbewerbsrecht im Zusammenhang mit dem Kartenverkauf fu¤r die diesja¤hrige Weltmeisterschafts-Endrunde hat sich die Kommission an das franzo¤sische Organisationskomitee und die fu¤nf fu¤r den Kartenvertrieb in der UEFA-Zone ausgewa¤hlten Reiseveranstalter gewandt. Die Antworten auf ihre Auskunftsersuchen du¤rften der Kommission ein vollsta¤ndigeres Bild daru¤ber verschaffen, wie das Organisa- tionskomitee die Eintrittskarten zugeteilt hat. Bisher konnten im Zusammenhang mit dem Vertrieb der Eintrittskarten fu¤r die Fu(cid:223)ballweltmeisterschafts- Endrunde 1998 in Frankreich keine Versto¤(cid:223)e gegen die europa¤ischen Wettbewerbsvorschriften festgestellt werden. (98/C 223/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0032/98 von Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Errichtung eines Umspannwerks auf nicht bebaubarem Gela¤nde in La Punta Der Gemeinderat von Valencia hat die Errichtung eines Umspannwerks auf nicht bebaubarem Gartenbaugela¤nde des Bezirks La Punta genehmigt. Bei der Genehmigung wurden die von Dutzenden von Gruppen, die das Vorhaben nachdru¤cklich ablehnen, vorgebrachten Einwa¤nde unberu¤cksichtigt gelassen. Der Genehmigung des Gemeinderates mu(cid:223) ein Dokument des regionalen Umweltministeriums beigefu¤gt sein, das noch immer nicht ausgestellt wurde, wenngleich es bereits Versuche gab, die Arbeiten rechtswidrig zu beginnen. Das fruchtbare Obstland von La Punta ist die auf der Su¤dseite des Flusses Turia gelegene landwirtschaftliche Fla¤che, der der Untergang droht. Sie ist durch Erweiterungen der Hafenanlagen und verunreinigende Gewerbeta¤tigkeiten, durch den Bau der Autobahn von El Saler und Gleisanlagen, das derzeitige Projekt der Errichtung des Umspannwerks und die ku¤nftige logistische Ausweitung des Hafens beeintra¤chtigt. Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) eine Raumordnungspolitik, deren Ziel es ist, die Umwelt vor 1. etwaigen Spekulationen zu schu¤tzen, auf Gemeinschaftsebene notwendig wird? 2. Welche Pla¤ne bestehen diesbezu¤glich? Inwieweit kann die Kommission intervenieren, um die fortschreitende Zersto¤rung der Umgebung mittels 3. sta¤dtebaulicher Unternehmungen, wie im Fall von La Punta, zu vermeiden?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 41/98 von Ulf HOLM an die Kommission. Vorschriften für die Einfuhr von Haustieren

eurovoc_concepts:
EU Member State
Sweden
animal disease
domestic animal
infectious disease
rabies
vaccination
wildlife

text: 2. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 304/21 Ein Exemplar des vereinbarten Satzes statistischer Tabellen wird dem Herrn Abgeordneten sowie dem Sekretariat des Parlaments u¤bermittelt. Wie gesagt, besteht die Absicht, den zweiten statistischen Bericht, der auf nichtharmonisierten Daten beruht, bis Ende April 1998 vorzulegen. Was die kosmetischen Mittel betrifft, so wird die Kommission gema¤(cid:223) Artikel 4 Absatz 1 Ziffer i der Richtlinie 76/768/EWG des Rates u¤ber kosmetische Mittel in der Fassung der Richtlinie 93/35/EWG des Rates vom 14. Juni 1993 (1) die von den Mitgliedstaaten u¤bermittelten Daten in ihren Jahresbericht u¤ber die 1997 erzielten Fortschritte bei der Entwicklung, Validierung und rechtlichen Anerkennung von Methoden zum Ersatz von Tierversuchen einbeziehen. (1) ABl. L 151 vom 23. 6. 1993. (98/C 304/30) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0039/98 von Giacomo Leopardi (PPE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Arzneimittelausgaben: Zwangsbeitra¤ge und Vereinbarkeit mit den Grundsa¤tzen der Europa¤ischen Union Im Rahmen des Gesetzentwurfs u¤ber die finanzielle Mano¤vriermasse fu¤r das Jahr 1998 billigte das italienische Parlament einen A¤ nderungsantrag der italienischen Regierung, wonach die Arzneimittelunternehmen, der Gro(cid:223)handel und die Apotheken einen Beitrag in Ho¤he von 60% des Mehrbetrags der fu¤r das Jahr 1998 bewilligten Arzneimittelausgaben, aufgegliedert nach dem Anteil der Gebu¤hren am Ladenverkaufspreis der Medikamente, an den Nationalen Gesundheitsdienst abzufu¤hren haben (Artikel 31 Absatz 15 des Gesetzentwurfs Nr. 4354 des Senats). Kann die Kommission mitteilen, ob dieser Gesetzentwurf, der einen Zwangsbeitrag zu den Mehrausgaben bei den Arzneimitteln vorschreibt, fu¤r die den Apotheken, den Herstellerfirmen und dem Gro(cid:223)handel keinerlei Verantwortung angelastet werden kann, mit den Grundsa¤tzen der Europa¤ischen Union und der Unternehmens- freiheit vereinbar ist, da die Apotheken bereits einen prozentualen Anteil zwischen 3,75% und 12,5% je nach dem Preis des den Unterstu¤tzungsempfa¤ngern vom italienischen Staat gewa¤hrten Medikaments an den Nationalen Gesundheitsdienst zu zahlen haben? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (68. April 1998) Der vom Herrn Abgeordneten genannte Beitrag zugunsten des o¤ffentlichen Gesundheitswesens mu(cid:223) einer Abgabe auf den Verbrauch von Arzneimitteln gleichgestellt werden, wenngleich andere Personen als die Verbraucher steuerpflichtig sind. Die Rechtma¤(cid:223)igkeit eines solchen Beitrags mu(cid:223) in erster Linie nach Ma(cid:223)gabe der Gemeinschaftsvorschriften u¤ber indirekte Steuern beurteilt werden. Die Kommission stellt fest, da(cid:223) der genannte Beitrag keinen Anla(cid:223) zu Einwa¤nden gibt, da es sich um eine Abgabenart handelt, die nicht Gegenstand einer gemeinschaftsweiten Harmonisierung ist und daru¤ber hinaus zu keiner steuerlichen Diskriminierung von Erzeugnissen aus anderen Mitgliedstaaten fu¤hren kann. (98/C 304/31) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0041/98 von Ulf Holm (V) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Vorschriften fu¤r die Einfuhr von Haustieren Mit dem Beitritt Schwedens zur EU wurden bestimmte Vorschriften fu¤r die Einfuhr von Haustieren gea¤ndert. Heutzutage reicht eine tiera¤rztliche Bescheinigung des Ausfuhrlandes und in bestimmten Fa¤llen Entwurmung und Impfung aus. Es besteht die Gefahr, da(cid:223) ein angestecktes Tier noch keine Antiko¤rper entwickeln konnte und die Infektion daher nicht festgestellt wird. Die fru¤heren Vorschriften mit sechs Monaten Quaranta¤ne steigerten wesentlich die Mo¤glichkeit zu verhindern, da(cid:223) infizierte Tiere nach Schweden eingefu¤hrt wurden


title: WRITTEN QUESTION No. 51/98 by Maren GÜNTHER to the Commission. Effects on the European art market of the increase in import tax and the introduction of resale right charges in the United Kingdom

eurovoc_concepts:
United Kingdom
United States
VAT
competition
competitiveness
copyright
economic consequence
single market
tax harmonisation
work of art


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 8/98 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. De bouw van een electrische centrale in Arcadië

eurovoc_concepts:
Türkiye
architectural heritage
countryside conservation
cultural heritage
environmental impact
heritage protection
historic site
impact study
power plant
protection of animal life

text: 17. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 223/81 (98/C 223/100) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0007/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Bijscholing van onderwijskrachten in het basisonderwijs die aan pedagogische academies hebben gestudeerd De bijscholing van onderwijskrachten in het basisonderwijs in Griekenland is van belang voor hun beroepssituatie, aangezien de diploma(cid:146)s van degenen die zijn afgestudeerd aan pedagogische academies, met deze bijscholing gelijk worden gesteld aan die van hun collega(cid:146)s die een universitaire opleiding hebben genoten. De bijscholing wordt gefinancierd uit actie 1. 3a van het subprogramma Algemene en technische opleiding, behorend bij het programma Opleiding en eerste beroepsopleiding. Bij de tenuitvoerlegging doen zich evenwel problemen voor die betrekking hebben op het geringe aantal van de bij te scholen onderwijskrachten, hun verplaatsing en de financie¤le compensatieregeling daarbij. Kan de Commissie meedelen: 1. overwegende dat de bijscholingsbijeenkomsten plaatsvinden na afronding van de opleiding, of er meer gedecentraliseerde opleidingscentra kunnen worden ingericht, zodat de door de deelnemers af te leggen afstand kan worden verminderd (sommigen moeten meer dan 100 km reizen); 2. of er een regeling kan worden getroffen voor een financie¤le tegemoetkoming ten behoeve van de bij te scholen kandidaten, of ten behoeve van degenen die grote afstanden moeten afleggen en met name de personen die aan genoemde academies zijn afgestudeerd, en werkloos zijn? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (9 maart 1998) Volgens de structuurfonds-verordeningen berust de verantwoordelijkheid voor de uitvoering van de diverse acties bij de nationale autoriteiten. Desniettegenstaande wil de Commissie de geachte afgevaardigde mededelen dat opleidingsactiviteiten worden gedecentraliseerd voor zover de universiteiten, die de verantwoordelijke uitvoeringsinstanties voor deze actie zijn, dit noodzakelijk en uitvoerbaar achten, rekening houdend met de kwaliteit van de aangeboden opleiding. Hoewel zowel het salaris als de reiskosten van de bij te scholen kandidaten volgens artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 2084/93 van de Raad van 20 juli 1993 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 4255/88 van de Raad tot vaststelling van maatregelen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2052/88 betreffende het Europees Sociaal Fonds (1) voor vergoeding in aanmerking komende kosten zijn, worden door het programma in deze actie alleen reiskosten gedekt. De voornaamste reden hiervoor zijn de hoge kosten van de operatie ten gevolge van het aantal kandidaten (ongeveer 16 000) en het aantal opleidingsuren (verschillende categoriee¤n naar gelang hun praktische ervaring). (1) PB L 193, 31. 7. 1993 (98/C 223/101) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0008/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: De bouw van een electrische centrale in Arcadie¤ Ingevolge een besluit van de Raad van ministers van Landbouw en Plattelandsontwikkeling wordt 1,8 hectare land langs de rivier de Lousios in de provincie Arcadie¤ bestemd voor de bouw van twee hydro-electrische centrales. Organisaties en bewoners van Arcadie¤ zijn bevreesd voor een aantasting van het buitengewoon schone landschap, voor de overlevingskansen van een bijzondere forellensoort die in de rivier leeft en voor aantasting van de vele monumenten in de omgeving uit de Byzantijnse en post-Byzantijnse periode, de ru(cid:14)¤nes van twee Asclepiostempels uit de 5e en 4e eeuw voor Christus en waterkrachtwerken uit de pre-industrie¤le periode. Het Ministerie voor Cultuur had nog onlangs besloten de streek te erkennen als (cid:132)uniek archeologisch gebied(cid:148), terwijl de EU financie¤le steun verleend heeft voor de aanleg van een Openluchtmuseum van de Waterkracht. Kan de Commissie mededelen of er milieustudies over het onderhavige hydro-electrische project bestaan, waarin ook rekening wordt gehouden met het bijzondere historische en ecologische belang van deze streek?


eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

formats: pdf print

text: 30. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 23/29 VERORDENING (EG) Nr. 235/98 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1998 houdende vaststelling van de restituties die worden toegepast voor bepaalde producten van de sector granen en de sector rijst, uitgevoerd in de vorm van niet in bijlage II van het Verdrag vermelde goederen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2) en met name op artikel 13, lid 3, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelijke ordening van de rijstmarkt (3), en met name op artikel 13, lid 3, Overwegende dat overeenkomstig artikel 13, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en artikel 13, lid 1, van Verordening (EG) nr. 3072/95 het verschil tussen de note- ringen of de prijzen op de wereldmarkt voor de in artikel 1 van deze beide verordeningen bedoelde producten ener- zijds en de prijzen in de Gemeenschap anderzijds door een restitutie bij de uitvoer kan worden overbrugd; Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 1222/94 van de Commissie van 30 mei 1994 tot vaststelling van de gemeenschappelijke uitvoeringsbepalingen voor de rege- ling aangaande de toekenning van restituties bij uitvoer en de criteria voor de vaststelling van het restitutiebedrag betreffende bepaalde landbouwproducten, uitgevoerd in de vorm van goederen die niet onder bijlage II van het Verdrag vallen (4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1909/97 (5), is omschreven voor welke van die producten een restitutie dient te worden vastgesteld bij uitvoer in de vorm van goederen, bedoeld naar gelang van het geval in bijlage B bij Verordening (EEG) nr. 1766/92 of bijlage B bij Verordening (EG) nr. 3072/95; Overwegende dat overeenkomstig artikel 4, lid 1, eerste alinea, van Verordening (EG) nr. 1222/94 de restitutie per 100 kg van elk van de betrokken basisproducten voor iedere maand moet worden vastgesteld; Overwegende dat ingevolge de regeling tussen de Euro- pese Gemeenschap en de Verenigde Staten van Amerika met betrekking tot de uitvoer van deegwaren uit de Gemeenschap naar de Verenigde Staten, goedgekeurd bij Besluit 87/482/EEG van de Raad (6), de restitutie voor goederen van de GN-codes 1902 11 00 en 1902 19 00 naar gelang van de bestemming dient te worden gediffe- rentieerd; Overwegende dat, overeenkomstig artikel 4, lid 5, onder b), van Verordening (EG) nr. 1222/94, indien het onder artikel 4, lid 5, onder a) van deze Verordening bedoelde bewijs niet wordt geleverd, wordt aan de goederen een verlaagde restitutievoet toegekend rekening houdend met het bedrag van de productierestitutie, al naar gelang krachtens Verordening (EEG) nr. 1722/93 van de Commissie (7), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1516/95 (8), van toepassing op het verwerkte basispro- duct, dat van kracht was tijdens de veronderstelde periode waarin de goederen werden vervaardigd; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor granen geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voor- zitter bepaalde termijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties die worden toegepast voor de in bijlage A van Verordening (EG) nr. 1222/94 genoemde basispro- ducten die tevens zijn bedoeld in artikel 1 van Verorde- ning (EEG) nr. 1766/92 of artikel 1, lid 1, van Verorde- ning (EG) nr. 3072/95 en die worden uitgevoerd in de vorm van goederen vermeld in bijlage B van Verordening (EEG) nr. 1766/92, respectievelijk bijlage B van Verorde- ning (EG) nr. 3072/95, worden vastgesteld zoals in de bijlage is opgenomen. Deze verordening treedt in werking op 30 januari 1998. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 januari 1998. Voor de Commissie Martin BANGEMANN Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 136 van 31. 5. 1994, blz. 5. (5) PB L 268 van 1. 10. 1997, blz. 20. (6) PB L 275 van 29. 9. 1987, blz. 36. (7) PB L 159 van 1. 7. 1993, blz. 112. (8) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 49. L 23/30 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 1. 98 BIJLAGE bij de verordening van de Commissie van 29 januari 1998 houdende vaststelling van de restituties die worden toegepast voor bepaalde producten van de sector granen en de sector rijst, uitgevoerd in de vorm van niet in bijlage II van het Verdrag vermelde goederen Omschrijving (1) Restitutievoet per 100 kg basisproduct GN-code 1001 10 00 1001 90 99 Harde tarwe: – in geval van uitvoer van goederen van de GN-codes 1902 11 en 1902 19 naar de Verenigde Staten van Amerika – in andere gevallen Zachte tarwe en mengkoren: – in geval van uitvoer van goederen van de GN-codes 1902 11 en 1902 19 naar de Verenigde Staten van Amerika – in andere gevallen: – – in aanmerking genomen op grond van artikel 4, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1222/94 (2) – – in andere gevallen 1002 00 00 Rogge 1003 00 90 Gerst 1004 00 00 Haver 1005 90 00 Ma(cid:139)s, gebruikt in de vorm van: – zetmeel: – – in aanmerking genomen op grond van artikel 4, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1222/94 (2) – – in andere gevallen – glucose, glucosestroop, maltodextrine, maltodextrinestroop van de GN-codes 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – in aanmerking genomen op grond van artikel 4, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1222/94 (2) – – in andere gevallen – andere (als zodanig) Aardappelzetmeel van GN-code 1108 13 00 gelijkgesteld aan een verwerkingsproduct van ma(cid:139)s: – in aanmerking genomen op grond van artikel 4, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1222/94 (2) – in andere gevallen 1006 20 ex 1006 30 Gedopte rijst: – rondkorrelig – halflangkorrelig – langkorrelig Volwitte rijst: – rondkorrelig – halflangkorrelig – langkorrelig 1006 40 00 Breukrijst gebruikt in de vorm van: – zetmeel van GN-code 1108 19 10: – – in aanmerking genomen op grond van artikel 4, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1222/94 (2) – – in andere gevallen – andere (als zodanig) — — 0,521 0,455 0,801 3,219 1,354 1,622 1,871 2,304 1,495 1,928 2,304 1,871 2,304 10,618 9,453 9,453 13,700 13,700 13,700 1,744 2,200 2,200 30. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 23/31 GN-code Omschrijving (1) Restitutievoet per 100 kg basisproduct 1007 00 90 Graansorgho 1101 00 Meel van tarwe of van mengkoren: – in geval van uitvoer van goederen van de GN-codes 1902 11 en 1902 19 naar de Verenigde Staten van Amerika – in andere gevallen 1102 10 00 Roggemeel 1103 11 10 Gries en griesmeel van harde tarwe („durum”): – in geval van uitvoer van goederen van de GN-codes 1902 11 en 1902 19 naar de Verenigde Staten van Amerika – in andere gevallen 1103 11 90 Gries en griesmeel van zachte tarwe en spelt: – in geval van uitvoer van goederen van de GN-codes 1902 11 en 1902 19 naar de Verenigde Staten van Amerika – in andere gevallen 1,354 0,640 0,985 3,650 — — 0,640 0,985 (1) Voor de landbouwproducten verkregen door verwerking van het basisproduct en/of gelijkgesteld, moeten de co(cid:137)ffici(cid:137)nten vermeld in bijlage E van de gewijzigde Verordening (EG) nr. 1222/94 van de Commissie (PB L 136 van 31. 5. 1994, blz. 5), worden gebruikt. (2) De goederen die in aanmerking komen zijn aangeduid in bijlage I van de gewijzigde Verordening (EEG) nr. 1722/93 van de Commissie (PB L 159 van 1. 7. 1993, blz. 112). (3) Voor stropen van de GN-codes 1702 30 99, 1702 40 90 en 1702 60 90, verkregen door het mengen van glucose- en fructosestropen, geeft alleen glucosestroop recht op uitvoerrestitutie


title: WRITTEN QUESTION No. 3/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Pension rights for the elderly long-term unemployed

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
equal treatment
long-term unemployment
pension scheme
retirement conditions
social security
social-security contribution
unemployed person

text: 17. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 223/79 (98/C 223/97) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0003/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Ela¤keoikeuksia ia¤kka¤ille pitka¤aikaistyo¤tto¤mille Kreikan kansallisen tilastokeskuksen mukaan pitka¤aikaistyo¤tto¤mien ma¤a¤ra¤ on kasvanut suureksi, heita¤ on yli 50 % tyo¤tto¤mista¤. Yksi pitka¤aikaistyo¤tto¤mien erityisryhma¤ ovat ia¤kka¤a¤t henkilo¤t, jotka ovat jo saavuttaneet ela¤keia¤n, mutta jotka eiva¤t Kreikan lainsa¤a¤da¤nno¤n mukaan ole olleet riitta¤va¤n monta vuotta vakuutettuina voidakseen siirtya¤ ela¤kkeelle ja jotka pysyva¤t tyo¤tto¤mien kirjoissa. Komissiolta kysyta¤a¤n: 1. Onko ja¤senvaltioiden laeissa vastaavia tapauksia koskevia, tyo¤ntekijo¤iden eduksi laadittuja sa¤a¤do¤ksia¤? Missa¤ valtioissa? 2. Pita¤a¤ko¤ se oikeutettuna vaatimusta vakuutuskassaan ela¤kkeita¤ varten maksettujen summien palauttamisesta? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komission on ta¤smennetta¤va¤ arvoisan parlamentin ja¤senen kysymykseen liittyen, etta¤ ja¤senvaltiot voivat asettaa vapaasti sosiaaliturvaja¤rjestelmien organisointia ja toimintaa koskevat sa¤a¤nto¤nsa¤, kunhan ne noudattavat miesten ja naisten tasa-arvoiseen kohteluun liittyva¤a¤ yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ (EY:n perustamissopimuksen 119 artiklaa, neuvoston direktiivia¤ 79/7/ETY (1), miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvaja¤rjestelmissa¤ annetun direktiivin 86/378/ETY muuttamisesta 20 pa¤iva¤na¤ joulukuuta 1996 annettua neuvoston direktiivia¤ 96/97/EY (2)) seka¤ siirtotyo¤la¤isten sosiaaliturvaan liittyva¤a¤ lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ (asetusta 1408/71 seka¤ sosiaaliturvaja¤rjestelmien soveltamisesta yhteiso¤n alueella liikkuviin palkattuihin tyo¤ntekijo¤ihin, itsena¤isiin ammatinharjoittajiin ja heida¤n perheenja¤seniinsa¤ annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ta¤yta¤nto¤o¤npanomenettelysta¤ 21 pa¤iva¤na¤ maaliskuuta 1972 annettua neuvoston asetusta 574/72 (3), sellaisina kuin ne ovat muutettuina). On ja¤senvaltioiden toimivaltaisten virkamiesten asia ka¤sitella¤ sellaisia asioita kuin ela¤keika¤a¤n ehtineille tyo¤tto¤mille maksettavat korvaukset tai ela¤kekassaan maksettujen vakuutusmaksujen maksaminen takaisin. Komissiolla ei ole tiedossaan, etta¤ ja¤senvaltioilla olisi ma¤a¤ra¤yksia¤ korvauksien maksamisesta tyo¤tto¤mille, jotka ovat saavuttaneet tavanomaisen ela¤keia¤n. (1) EYVL L 6, 10. 1. 1979. (2) EYVL L 46, 17. 2. 1997. (3) EYVL L 74, 27. 3. 1972. (98/C 223/98) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0004/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Sa¤hko¤paristoja¤tteet Tiedonantonsa (19. 12. 1997) mukaan komissio on pa¤a¤tta¤nyt valittaa Euroopan yhteiso¤jen tuomioistuimeen Kreikan vaarallisia aineita sisa¤lta¤via¤ paristoja ja akkuja koskevan direktiivin 91/157/ETY (1) toimeenpanosta. Komissiolta kysyta¤a¤n: 1. Onko silla¤ tietoja na¤iden ja¤tteiden sijoituksesta Kreikassa? 2. Mita¤ oikeudellisia perusteita valituksella Kreikkaa vastaan on? 3. Miksi komissio ja¤tti valituksen vasta viiden vuoden ja¤lkeen, vaikka ja¤senvaltioiden piti la¤hetta¤a¤ ohjelmat syyskuuhun 1992 mennessa¤? (1) EYVL L 78, 26. 3. 1991, s. 38


title: WRITTEN QUESTION No. 31/98 by John CORRIE to the Commission. EU aid to Cyprus

eurovoc_concepts:
Cyprus
EU aid
European Investment Bank
exchange of information
use of aid

text: C 304/20 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 2. 10. 98 (98/C 304/28) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0031/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): John Corrie (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: EU:n Kyprosta koskeva apu Kuinka paljon rahaa Kypros on saanut EU:lta viimeisen kymmenen vuoden aikana? Kuinka paljon ja minka¤laisiin hankkeisiin sita¤ ka¤ytettiin Kreikan ja vastaavasti Turkin puolella? Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998) Kyprokselle kolmannen ja nelja¤nnen rahoituspo¤yta¤kirjan mukaisesti myo¤nnetyt ma¤a¤ra¤rahat ovat seuraavat: Kolmas rahoituspo¤yta¤kirja (1990(cid:150)1994) Euroopan investointipankin (EIP) omista varoista: 44 miljoonaa ecua Avustukset: 13 miljoonaa ecua Riskipa¤a¤omat: 5 miljoonaa ecua Nelja¤s rahoituspo¤yta¤kirja (1995(cid:150)1998) Euroopan investointipankin (EIP) omista varoista: 50 miljoonaa ecua Avustukset: 22 miljoonaa ecua Riskipa¤a¤omat: 2 miljoonaa ecua Kolmannen rahoituspo¤yta¤kirjan ma¤a¤ra¤rahat on ka¤ytetty kokonaisuudessaan. Nelja¤nnen rahoituspo¤yta¤kirjan ma¤a¤ra¤rahoja ka¤yteta¤a¤n parhaillaan. Rahoituspo¤yta¤kirjat on tehty Kyproksen hallituksen kanssa koko saaren eduksi. (98/C 304/29) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0038/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gianni Tamino (V) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Toinen kertomus direktiivin 86/609/ETY 26 artiklan mukaisesti Viite: Kysymys E-2376/97 (1) 1. Vahvistaako komissio, etta¤ se ei noudata direktiivin 86/609/ETY (2) 26 artiklan ma¤a¤ra¤yksia¤, joiden mukaan komission on laadittava neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomus (cid:148)sa¤a¤nno¤llisesti, va¤hinta¤a¤n joka kolmas vuosi(cid:148), silla¤ ta¤ma¤ ma¤a¤ra¤aika kului umpeen 27. toukokuuta 1997? 2. Onko mahdollista saada tietoja (cid:148)yhteiso¤n tasolla ka¤ytto¤o¤n sovituista tilastotaulukoista, joissa ilmoitetaan kokeissa ka¤ytettyjen ela¤inten lukuma¤a¤ra¤(cid:148)? 3. Ottaen huomioon, etta¤ ja¤senvaltiot ovat luvanneet ka¤ytta¤a¤ sovittuja tilastotaulukoita vuoteen 1999 mennessa¤, niin tarkoittaako se sita¤, etta¤ komissio ei anna asiasta tietoja ennen kuin kolmen vuoden ma¤a¤ra¤aika on kulunut umpeen? 4. Jos vastaus on myo¤nteinen, niin miten ta¤ma¤ sopii yhteen direktiivin 97/18/EY (3) ma¤a¤ra¤ysten kanssa, direktiivin, joka on annettu sen ma¤a¤ra¤ajan lykka¤a¤misesta¤, jonka ja¤lkeen on kiellettya¤ ka¤ytta¤a¤ ela¤inkokeita kosmeettisten valmisteiden ainesosien tai niiden yhdistelmien testaamiseen? (1) EYVL C 76, 11. 3. 1998, s. 102. (2) EYVL L 358, 18. 12. 1986, s. 1. (3) EYVL L 114, 1. 5. 1997, s. 43. Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) Komissio aikoo noudattaa kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin ka¤ytetta¤vien ela¤inten suojelusta annetun direktiivin 86/609/ETY 26 artiklan sa¤a¤nno¤ksia¤. Toisen tilastokertomuksen laatiminen aloitettiin vuonna 1997 heti, kun oli ka¤ynyt ilmeiseksi, etta¤ sovitut yhteiset tilastotaulukot eiva¤t valmistu ennen vuoden 1998 loppua. Tilastokertomuksen on ma¤a¤ra¤ valmistua huhtikuun loppuun mennessa¤ 1998


title: Beschluß betreffend den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates über die Wirksamkeit von Abrechnungen in Zahlungs- sowie Wertpapierliefer- und - abrechnungssystemen (C4-0534/97 96/0126(COD))

eurovoc_concepts:
bank
credit institution
financial transaction
free movement of capital
freedom to provide services
guarantee
international payment
securities
single market


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 7/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Επιμόρφωση εκπαιδευτικών πρωτοβάθμιας εκπαίδευσης αποφοίτων Ακαδημιών

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Greece
allowances and expenses
continuing education
employment aid
pay
recognition of diplomas
teacher training

text: 17. 7. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 223/81 (98/C 223/100) GRAPTH ERVTHSH E-0007/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Epimo·rfvsh ekpaideytikv· n prvtoba·umiaw ekpai·deyshw apofoi·tvn Akadhmiv· n H epimo·rfvsh tvn ekpaideytikv· n thw prvtoba·umiaw ekpai·deyshw sthn Ella·da ei·nai shmantikh· gia thn epaggelmatikh· toyw ue·sh, dedome·noy o·ti oi ptyxioy·xoi Akadhmiv· n me thn epimo·rfvsh ayth· uevrei·tai o·ti ejisv· nontai ta ptyxi·a toyw me ta ptyxi·a tvn synade·lfvn toyw Panepisthmiakh·w ekpai·deyshw, xrhmatodotei·tai me·sa apo· thn ene·rgia 1. 3. a toy ypoprogra·mmatow Genikh· kai Texnikh· Ekpai·deysh toy progra·mmatow Ekpai·deysh kai Arxikh· Epaggelmatikh· Ekpai·deysh. Problh·mata, o·mvw, paroysia·zontai kata· thn efarmogh· toy poy aforoy·n ton mikro· ariumo· tvn epimorfoy·menvn ekpaideytikv· n, th metaki·nhsh tvn ekpaideyome·nvn kai thn apozhmi·vsh aytv· n. Ervta·tai h Epitroph·: 1. Dedome·noy o·ti ta semina·ria gi·nontai meta· to te·low toy ekpaideytikoy· e·rgoy, dy·natai na ypa·rjoyn perisso·tera apokentrvme·na ekpaideytika· ke·ntra gia na meivuei· h apo·stash metaki·nhshw, dedome·noy o·ti merikoi· xreia·zetai na metakinhuoy·n 100 xlm; 2. Mporei· na problefuei· xrhmatikh· apozhmi·vsh gia toyw epimorfoy·menoyw h· gia toyw metakinoy·menoyw se mega·lew aposta·seiw kai eidika· toyw ane·rgoyw ekpaideyo·menoyw apofoi·toyw Akadhmiv· n; Apa· nthsh toy k. Flynn ek me·royw thw Epitroph· w (9 Marti·oy 1998) Sy·mfvna me toyw kanonismoy·w tvn diarurvtikv· n tamei·vn, armo·diew gia thn ekte·lesh tvn diafo·rvn energeiv· n ei·nai oi eunike·w arxe·w. Par(cid:146) o·la ayta·, h Epitroph· ua h·uele na plhroforh·sei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h apoke·ntrvsh tvn seminari·vn kata·rtishw gi·netai sto baumo· poy ta panepisth·mia, oi armo·dioi forei·w gia thn ekte·lesh ayth·w thw ene·rgeiaw, to uevroy·n ayto· aparai·thto kai efikto·, lamba·nontaw ypo·ch thn poio·thta thw prosfero·menhw kata·rtishw. Para· to gegono·w o·ti to·so h amoibh· o·so kai oi dapa·new tajidi·oy tvn ekpaideyo·menvn apoteloy·n dapa·new poy kaly·ptontai ba·sei toy a·ruroy 2 toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 2084/93 thw 20hw Ioyli·oy 1993, me ton opoi·o tropopoiei·tai o kanonismo·w toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 4255/88 gia diata·jeiw efarmogh·w toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2052/88 o·son afora· to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o (1), apo· to pro·gramma, sta plai·sia ayth·w thw ene·rgeiaw, kaly·ptontai mo·no oi dapa·new tajidi·oy. O ky·riow lo·gow gi(cid:146) ayto· ei·nai to ychlo· ko·stow leitoyrgi·aw poy ofei·letai ston ariumo· tvn ekpaideyo·menvn (peri·poy 16 000) kai ston ariumo· tvn vrv· n kata·rtishw (dia·forew kathgori·ew, sy·mfvna me thn praktikh· toyw empeiri·a). (1) EE L 193, 31. 7. 1993. (98/C 223/101) GRAPTH ERVTHSH E-0008/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Kataskeyh· ydrohlektrikv· n staumv· n sthn Arkadi·a Me apo·fash tvn Ypoyrgei·vn Gevrgi·aw kai Ana·ptyjhw, paraxvroy·ntai 18 stre·mmata kata· mh·kow toy potamoy· Loy·sioy sto nomo· Arkadi·aw gia thn kataskeyh· dy·o ydrohlektrikv· n staumv· n. Apo· forei·w kai katoi·koyw thw Arkadi·aw ekfra·zontai fo·boi gia thn epikei·menh katastrofh· sto periba·llon poy diakri·netai gia thn omorfia· toy, th diabi·vsh eno·w spa·nioy ei·doyw pe·strofaw poy zei sta nera· toy potamoy·, ta polya·riuma mnhmei·a byzantinh·w kai metabyzantinh·w epoxh·w thw perioxh·w, ta erei·pia tvn dy·o Asklhpiei·vn toy 5oy kai 4oy p. X. aiv· na, tiw ydrohlektrike·w egkatasta·seiw thw probiomhxanikh·w perio·doy. Me pro·sfath apo·fash toy Ypoyr- gei·oy Politismoy·, h perioxh· xarakthri·sthke «eniai·ow arxaiologiko·w xv· row», env· me kefa· laia thw EE e·xei xrhmatodothuei· Ypai·urio Moysei·o Ydroki·nhshw. Ervta·tai h Epitroph· ea·n ypa·rxoyn periballontike·w mele·tew gia to sygkekrime·no e·rgo thw ydrohlektrikh·w egkata·stashw, poy ua lamba·noyn yp(cid:146) o·ch thn idiai·terh istorikh· kai periballontikh· shmasi·aw thw perioxh·w


title: REGULAMENTO (CE) Nº 223/98 DA COMISSÃO de 29 de Janeiro de 1998 que fixa as restituições aplicáveis à exportação no que respeita ao malte

eurovoc_concepts:
export refund
malt

text: 30. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 23/13 REGULAMENTO (CE) Nº 223/98 DA COMISS(cid:212)O de 29 de Janeiro de 1998 que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no que respeita ao malte A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo (cid:133) organiza(cid:135)(cid:209)o comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o nº 2, terceiro par(cid:145)grafo, do seu artigo 13º, Considerando que, nos termos do artigo 13º do Regula- mento (CEE) nº 1766/92 a diferen(cid:135)a entre as cota(cid:135)(cid:210)es ou os pre(cid:135)os no mercado mundial dos produtos referidos no artigo 1º deste regulamento e os pre(cid:135)os destes produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que as restitui(cid:135)(cid:210)es devem ser fixadas aten- dendo aos elementos referidos no artigo 1º do Regula- mento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regula- mento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4); Considerando que a restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel ao malte deve ser calculada em fun(cid:135)(cid:209)o da quantidade de cereais neces- s(cid:145)ria para o fabrico dos produtos considerados; que estas quantidades foram fixadas no Regulamento (CE) nº 1501/ /95; Considerando que a situa(cid:135)(cid:209)o do mercado mundial ou as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de determinados mercados podem tornar necess(cid:145)ria a diferencia(cid:135)(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o, em rela(cid:135)(cid:209)o a certos produtos, segundo o seu destino; Considerando que as taxas representativas de mercado, definidas no artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (6), s(cid:209)o utilizadas para converter o montante expresso em moedas nos pa(cid:146)ses terceiros e est(cid:209)o na base de determina(cid:135)(cid:209)o das taxas de convers(cid:209)o agr(cid:146)colas das moedas dos Estados-membros; que as regras de aplica(cid:135)(cid:209)o e determina(cid:135)(cid:209)o relativas a essas convers(cid:210)es foram estabelecidas no Regulamento (CEE) nº 1068/93 da Comiss(cid:209)o (7), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1482/96 (8); Considerando que a restitui(cid:135)(cid:209)o deve ser fixada uma vez por m(cid:136)s; que pode ser alterada no intervalo; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o destas normas (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado no sector dos cereais, nomeadamente (cid:133)s cota(cid:135)(cid:210)es ou pre(cid:135)os desses produtos na Comunidade e leva a fixar a restitu(cid:135)(cid:209)o nos no mercado mundial, montantes constantes do anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o do malte, referidas no nº 1 da al(cid:146)nea c) do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92 s(cid:209)o fixadas nos montantes indicados no anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 1 de Feve- reiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Janeiro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) JO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) JO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. L 23/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 1. 98 do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 29 de Janeiro de 1998, que fixa as restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o ao malte ANEXO C(cid:155)digo do produto Montante das restitui(cid:135)(cid:210)es (Em ECU / t) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 22,60 23,20 27,00


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tietoyhteiskunta ja kehitys: Euroopan unionin rooli"

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

text: C 95/52 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tietoyhteiskunta ja kehitys: Euroopan unionin rooli” (98/C 95/14) Komissio päätti 16. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut ulkosuhteiden, kauppapolitiikan ja kehitysyhteistyön jaosto antoi lausuntonsa 17. joulukuuta 1997. Esittelijä oli Sture Lindmark. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. tammikuuta 1998 pitämässään 351. täysistunnossa (tammikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 70 ääntä puolesta, 15 vastaan 20:n pidättyessä äänestämästä. 1. Yleistä 1. 1. Komissio on laatinut tiedonannon koskien ohjel- maa Euroopan unionin roolista tietoyhteiskunnassa. Tiedonantoon liittyy ehdotus yhteisön kehitysmaasuh- teiden kehittämiseen tähtääväksi toimintaohjelmaksi. Komissio painottaa, että nykyinen suuntaus kohti tieto- yhteiskuntaa koskettaa lähes kaikkia inhimillisiä toimin- toja, kuten oppimista, viestintää, työtä ja vapaa-aikaa. Tämä pätee yhtä lailla myös kehitysmaihin. Tiedonan- nossa esitellään erilaisia suuntaviivoja ja toimintatapoja, joilla kehitysmaita kannustetaan osallistumaan tietoyh- teiskunnan kehitykseen ei vain kuluttajina vaan aktiivisi- na osallistujina. Komissio viittaa G-7-maiden Brysselissä vuonna 1. 2. 1995 pitämään tietoyhteiskuntaa käsitelleeseen konfe- renssiin, jossa kannettiin huolta siitä, miten vältettäisiin teollistuneiden maiden ja kehitysmaiden välisen kuilun leveneminen entisestään ja jossa kehotettiin pyrkimään ”yhteiseen näkemykseen inhimillisestä rikkaudesta”. ”Meidän on toiminnallamme edistettävä maailmanlaa- juista pyrkimystä kaikkien maiden integraatioon. ” Mid- randissa vuonna 1996 pidetyssä tietoyhteiskuntaa ja kehitystä käsitelleessä konferenssissa keskityttiin kehi- tysmaiden erityistarpeisiin ja uusien teknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien esittelemiseen. EU on ryhtynyt määrittelemään uudestaan ja 1. 3. uudistamaan suhteitaan kaikkiin suuriin kehitysmaa- alueisiin, minkä myötä voidaan arvioida tietoyhteiskun- takäsitteen merkitystä EU:n ja näiden alueiden välisissä suhteissa. Yhteisön pyrkimyksenä on sovittaa yhteen jäsenmaiden ja asianomaisten kansainvälisten järjestö- jen toimintaa. Komissio korostaa, että ulkopuolisille yhteistyökumppaneille välittyvän viestin on oltava rea- listinen ja että sen on saatava heidän huomionsa kiinnit- tymään käynnissä olevien suurten muutosten merkityk- seen ja heiltä vaadittaviin ponnistuksiin. osatekijä. Kehitysmaiden väestönkasvu on nopeaa suur- kaupungeissa, mutta maat ovat pääosin maatalousyh- teiskuntia, joissa maaseudun kehitys on ratkaisevan tärkeää niin elintarvikehuollon kuin suurkaupunkien useinkin puutteellisen infrastruktuurin ylirasituksen välttämisen kannalta. Juuri infrastruktuuri on ratkaise- vassa asemassa, ja siinä tietoliikennetekniikalla on oma tärkeä tehtävänsä. Nykyaikaista TTT:tä pitää hyö- dyntää siten, että se tukee yleistä kehitystä ja kaventaa – pikemminkin kuin leventää – elintasoeroja. 1. 5. TSK toteaa, että tässä asiassa eteen levittäytyvä työsarka on huimaava. Pelkästään perustietoliikenne- tekniikan rakentaminen ja modernisointi vaatii niin suuria investointeja, että niitä on vaikea rahoittaa yksinomaan valtion budjetista. Usein on aivan välttämä- töntä, että yritykset osallistuvat hankkeisiin ja niiden rahoitukseen suoraan itse. Lisäksi on välttämätöntä, että huolehditaan siitä, että hyödynnetään kustannuste- hokkaimpia ratkaisuja ja että niitä sovelletaan tuotta- vimmalla tavalla. Tällä tavoin televiestintäsektorilla voidaan saada aikaan nostetta, jossa myönteinen mark- kinakehitys ja positiiviset kassavirrat antavat potkua omarahoitusosuuden kasvattamiselle. Välttämättömien investointien varmistamiseksi on tästä syytä erittäin tärkeää, että kehitysmaat poistavat mahdolliset ulko- maisen omistuksen esteet tai rajoitukset. Näkökohdan merkitystä korostaa se, että suurimmat teollisuusmaat ovat valitettavasti vähentäneet vuosina 1990–1996 kehi- tysmaille myöntämänsä tuen määrää 56 mrd USD:sta 41 mrd USD:iin samaan aikaan kun yksityissektorin investoinnit kehitysmaihin lisääntyivät voimakkaasti. On selvää, että rahoitus jakautui kehitysmaiden kesken hyvin epätasaisesti. 1. 4. Komitea toteaa, että kehitys on monimutkainen prosessi, jossa tieto- ja tietoliikennetekniikalla (TTT) on merkittävä rooli, joskaan se ei ole ainoa tärkeä 1. 6. TSK katsoo, että käsillä olevassa tiedonannossa oikeutetusti korostetaan WTO-sopimuksen nopean ja kattavan toimeenpanon merkitystä. Kun tarjotaan valin- nan vapaus kaikilla tasoilla, televiestintäpalveluiden 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/53 sääntelystä vapauttaminen sekä kansallisten ja kansa- invälisten markkinoiden avaaminen kilpailulle ovat ratkaisevia edellytyksiä sille, että tekninen kehitys saa- daan tuottavaan käyttöön ja että sillä kohotetaan elämisen laatua ja taloudellista kasvua. aikavälin suunnitelmille kuin ennen, joissa monta vuotta etukäteen määriteltiin rakennettavan verkkokapasitee- tin määrä. Pikemminkin ollaan siirtymässä markkina- ja asiakasperusteiseen kehitykseen, jossa lukuisat ope- raattorit ja yritykset uuteen teknologiaan kohdistuvien riski-investointien avulla tavoittelevat uusia asiakkaita. Valinnanvapaus edellyttää kuitenkin taloudellisia mah- dollisuuksia, jotka puuttuvat useimmilta kehitysmaiden asukkailta. Tämä merkitsee, että markkinoiden avaami- nen ei kasvata kehitysmaiden taloudellista kiinnosta- vuutta. Poliittinen panostus on näin ollen tarpeen. Sitä tarvitaan myös, kuten Euroopassakin, jotta taattaisiin samat mahdollisuudet kehitysmaiden eri alueilla. Komitea korostaa, että komission tärkein tehtävä on yhtäältä lisätä kehitysmaiden tietoisuutta siitä, että tietoyhteiskuntaan osallistuminen on välttämätöntä ja että se tuottaa näille etuja, ja toisaalta edistää Euroopan elinkeinoelämän osallistumista tähän kehitykseen. Komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että yhteisön toimenpiteet pitää sisällyttää muihin ohjelmiin, joita komiteassa on aiemmin käsitelty. Komitea toteaa myös, että lisävaroja toimien toteuttamiseksi ei ole käytettävissä, vaan tarpeen vaatiessa nykyiset määrära- hat tulee kohdentaa uudelleen. 1. 7. Tekniikka ei itsessään kuitenkaan rakenna tieto- yhteiskuntaa. Tarvitaan koulutusta, jotta uusia mahdol- lisuuksia pystytään täysimääräisesti hyödyntämään. Eh- tona on myös, että tietoa ja ohjelmia saa vapaasti välittää. Monen rajoituksen tarpeellisuus on vielä tarkis- tettava, mikäli kehityksestä halutaan saada irti kaikki mahdollinen hyöty. 1. 8. On syytä muistaa, että useimmat maat – mukaan lukien EU-maat – soveltavat tulleja. Aivan ratkaisevaa on, että kaikki hankkeet yhteisön piirissä vireillä olevan markkinoiden sääntelyn vapauttamiseksi toteutetaan nopeasti ja täysimääräisesti aikataulun mukaisesti 1. tammikuuta 1998 lukien. Muussa tapauksessa ei synny luottamusta maailmanlaajuisesti toteutettaviin pyrkimyksiin saattaa WTO-sopimus voimaan. 1. 9. Onneksi uusi teknologia tarjoaa kehitysmaille merkittäviä mahdollisuuksia hypätä välivaiheiden yli ja päästä suoraan käsiksi markkinoiden viimeisimpiin sovelluksiin. Esimerkkinä mainittakoon, että satelliittien ohella voidaan suurille alueille saada peittävyys nopeasti käyttämällä maahan asennettavia radiojärjestelmiä. Tällä tavoin pystytään kansallisen infrastruktuurin ra- kentamiskustannukset pitämään paljon alhaisempina kuin rakennettaessa perinteistä johtotekniikkaan perus- tuvaa verkkoa. Optisten kuitujen käyttö kansainvälisissä linjoissa lisää kapasiteettia ja vähentää kustannuksia nopeasti. Koska tekninen kehitys etenee tällaista vauhtia, ei enää ole realistista perustaa hankkeita sellaisille pitkän 1. 10. Tyyppiesimerkki on Ruotsi ja tietyt muut Skan- dinavian maat. Kilpailu kolmen – pian neljän – matkapu- helinoperaattorin välillä on johtanut siihen, että liittymä- tiheys on 100 asukasta kohti yli 30, mikä tarkoittaa sitä, että lähes jokaisessa taloudessa on matkapuhelin. Alunperin ainoastaan elinkeinoelämän tarpeisiin tarjo- tusta palvelusta on tullut useimpien ulottuvilla oleva palvelumuoto. 1. 11. Mm. seuraavia kriteerejä käytetään mitattaessa sitä, miten markkinoiden sääntelyn purkaminen edistyy: – luopuminen puhelin- ja tietopalveluja koskevasta sääntelystä; – luopuminen langattomien palvelujen sääntelystä (vähintään kaksi operaattoria); – palvelujen tuottaminen vaihtoehtoisten perusraken- teiden avulla (rautatiet, energiayhtiöt); – riippumaton sääntelytoimi (selkeästi erillään hallitse- vasta operaattorista); – lisensointijärjestelmä (selkeät säännöt ja lisens- siehdot); – yhteiskäyttöä koskevat säännöt (selkeät säännöt ja lisenssiehdot); – markkinoille pääsy mukaan lukien ulkomaista omis- tusta koskevien rajoitusten poistaminen; – operaattorin numeron siirrettävyys; – sellaisten julkisten palvelujen kriteerit, joiden avulla pyritään toteuttamaan tehokkaasti oikeutta harjoittaa viestintää ottaen samalla huomioon kunkin maan omat taloudelliset, yhteiskunnalliset, väestöön liit- tyvät ja maantieteelliset tekijät. 2. Haaste kehitysmaiden integroimiseksi maailmanlaa- juiseen tietoyhteiskuntaan 2. 1. Komitea yhtyy komission näkemykseen, että tietoyhteiskunta muuttaa perusteellisesti tapaa, jolla työ ja opetus organisoidaan ja jolla yhteiskunta yleisesti ottaen on järjestäytynyt. Tietoyhteiskunta tarjoaa käyttöön verrattomalla suorituskyvyllä varustettuja välineitä, joiden avulla kehitysmaiden on mahdollista C 95/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 ottaa suuria teknisiä hyppäyksiä tiettyjen, teollisuusmai- den kokemien kehitysvaiheiden yli. 2. 2. TSK jakaa käsityksen, että maat, jotka pysytte- levät erossa tällaisista muutoksista ja eristäytyvät kan- sainvälisistä kauppa- ja investointivirroista – ja myös tieteellisen ja kulttuurisen luomisvoiman verkostoista – ottavat riskin joutua sivuraiteelle. Uusi tietoliikennetekniikka on johtanut syvälli- 2. 3. siin taloudellisiin muutoksiin niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla. On kuin jouduttaisiin ”aloit- tamaan uudestaan alusta”. Tuotannon järjestäminen, organisaatioiden johtaminen ja suhteet rahoittajiin ko- kevat muutoksen. Perustavaa laatua olevia muutoksia on tapahtumassa myös asiakaspuolella. Tietokoneet vyöryvät koteihin. Jotkut huomioitsijat väittävät, että digitalisointi aiheuttaa siellä vielä suurempia ja näkyvämpiä muutoksia kuin yritysmaailmassa. Ennuste- taan, että interaktiivinen tekniikka muuttaa ihmisten viestintätapoja, ostoskäyttäytymistä, tapaa hoitaa raha- asioita ja välittää tietoa. Monista komission raporteista, esim. sähköistä kaupankäyntiä koskevasta tiedonannos- ta ja komitean aiemmista lausunnoista, on selkeästi luettavissa, kuinka tärkeää on olla osa tietoyhteiskuntaa. 3. Tietotekniikan panos nykyisessä kehityksessä Tekniikan tasolla kehityksessä kohti tietoyhteis- 3. 1. kuntaa hyödynnetään suurta määrää uudenlaisia laittei- ta, joiden käyttö leviää samaa tahtia kehitysmaihin. Monet uusista vähemmän pääomia ja soveltuvat aiempia paremmin reuna-alueille ja harvaan asutuille seuduille. EU:n tulee tukea sellaisia ohjelmia, jotka tuovat uuden teknologian kehitysmaiden ulottuville. teknologioista sitovat 3. 2. Internetiä ja WWW:iä voidaan käyttää yhdenty- misperustana muille teknologioille kuten ISDN-linjoille ja ATM-palvelimille. Telekeskukset toimivat etätyös- kentelyliittyminä erityisesti työvoimavaltaisille palve- luille, kuten tilastoinnille, kirjanpidolle, ohjelmistojen tuotannolle ja lennonvarausjärjestelmille. Päinvastoin eurooppalaisten yritysten on kehitysmaissa pyrittävä aidosti tulevaisuuteen suuntautuvalla panok- sella luomaan ja hyödyntämään paikallista tietotaitoa ja teknistä osaamista. Mikroelektroniikassa tapahtunut dramaattinen kehitys merkitsee sitä, että ruumiillisen työn tarve vähenee jatkuvasti. Kehittyneiden ja tehokkaiden teollisuusro- bottien käyttö tuotannossa on laskenut valmistuskustan- nuksia siinä määrin, että kehitysmaiden on vaikea kilpailla perinteisesti halvan työvoimansa avulla. Lisäksi on mainittava, että yritysten lisääntynyt aktiviteetti uusilla markkina-alueilla johtuu pitkälti myös niiden pyrkimyksistä saavuttaa kilpailuetuja näillä markkinoil- la. On päivänselvää, että on koko yhteisön edun mukais- ta, että eurooppalaiset yritykset menestyvät näissä pyrki- myksissä. 4. Etusijalle asetettavat toiminta-alat Komissio korostaa aiheellisesti tietotekniikan ja 4. 1. viestintäteknologian merkitystä pk-yrityksille. Tietoyh- teiskunnan sovellusten kautta kehitysmaille avautuu uusia mahdollisuuksia. Ne tuottavat sellaisia hyötyjä, jotka ovat verrattavissa siihen, mitä on nähtävissä teollisuusmaissa. Näitä ovat mm. tehokkaampi pk- yritysten hallinto, taloudellisen informaation saatavuus, koulutus, vuorovaikutteiset asiakaspalvelimet ja kan- sainväliset markkinat ja jopa valtionhallinnon tehostu- minen. 4. 2. Komitea korostaa, että uusi tekniikka täydentää koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalla, ja erityisesti etäopiskelussa, perinteistä koulutusta ja tarjoaa tässä suhteessa kehitysmaille valtavasti mahdollisuuksia. Etäopiskelu, jota käytetään yhä enenevässä määrin yrityselämässä, tarjoaa työntekijöille mahdollisuuden hyödyntää vastikään hankkimiaan tietoja ja taitoja päivittäisessä työssä ja mahdollistaa sen, ettei se vaadi pitkiä poissaoloja. Ruotsista saadut kokemukset osoitta- vat, että tämä on tärkeää erityisesti pk-yrityksille, joiden on vaikea selviytyä poissaoloista riippumatta siitä, onko niiden sijainti syrjäinen tai ei. Tällä tavoin voidaan yhdistää koulutus ja sen käytännön soveltaminen. Teollinen yhteistyö on väline, jolla tietotekniikan 3. 3. ja viestintäteknologian mahdollisuuksia voidaan hyö- dyntää kehitysmaiden talouskehityksen edistämiseksi. Yhteistyö niinkin kehittyneellä toimialalla kuin tietotek- niikka ja televiestintä ei voi rakentua pelkästään perintei- seen malliin tuotannon siirtämisestä toiselle paikkakun- nalle tai sen ostamisesta alihankintana, jolloin pyrki- myksenä on hyötyä alhaisista työvoimakustannuksista ja alueellisesti tarjotuista halvemmista palveluista. 4. 3. Edellinen on linjassa sen kanssa, mitä komission tiedonannossa todetaan elinikäisestä oppimisesta. Ko- mitea tukee näkemystä ja korostaa henkilöresurssien ratkaisevaa merkitystä. Suhteellisen yksinkertaiset ja halvat ratkaisut, kuten Internet yhdistettynä PC- pohjaiseen videolaitteeseen, voisivat osoittautua tehok- kaiksi keinoiksi pyrittäessä helpottamaan eräitä tieto- verkkoon pääsyn muotoja. Nopeasti laskevien kustan- nusten ansiosta – tämä pätee myös kansainväliseen tiedonsiirtoon – hyödyt leviävät laajalle. Hyötyihin lukeutuu mm. mahdollisuus olla yhteydessä kansainvä- listen asiantuntijoiden kanssa. EU voi tukea kehitystä 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/55 monin tavoin, mm. tarjoamalla asiantuntija-apua ja tukemalla esittelytilaisuuksien järjestämistä, ja antaa näin yhteistyöhön eikä hyväksikäyttöön perustuvaa apua. TSK ehdottaa, että EU-maiden hallitukset jatkai- 4. 4. sivat kunnianhimoisia pitkän aikavälin ohjelmia, jotta tietoyhteiskuntamurros leviäisi kouluihin niin unionissa kuin kehitysmaissakin. Hallitusten pitäisi luoda mahdol- lisuuksia tiiviin yhteistyön aikaansaamiseksi talous- elämän ja oppilaitosten välillä, jotta pystytään kasvatta- maan tietotekniikan asiantuntijoita. Talous- ja sosiaalikomitea tukee neuvoston Bon- 4. 5. nissa 6. –8. heinäkuuta 1997 tekemää ehdotusta siitä, että Euroopan kansainväliset toimijat yhdessä hallitusten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa perustaisivat ensi vuosisadalla maailmanluokan ”globaalin tiedon super- korkeakoulun” sekä uuden koulutusrakenteen. Komis- sion asiakirjassa pitäisi käsitellä tätä ehdotusta. Eräs tärkeä asiakokonaisuus, 4. 6. jota komission raportissa ei mainita, on naisille tietotekniikan myötä avautuva mahdollisuus osallistua kulttuuri- ja sosiaali- seen toimintaan, työelämään ja koulutukseen. Komitea vaatii tämän näkökulman huomioon ottamista ja kat- soo, että erityinen paino on pantava sukupuolten välisel- le tasa-arvolle, joka on toimivan tietoyhteiskunnan olennainen tunnuspiirre. TTT:llä voi olla merkittävä panos pyrittäessä murtamaan naisten eristäytyneisyyttä etenkin maaseudulla. Komission raportin mukaan TTT:lla voi olla 4. 7. lähes käänteentekevä vaikutus etälääketieteen harjoitta- miseen, jolla voidaan vastata mitä moninaisimpiin terveyden- ja sairaanhoitoon liittyviin haasteisiin. TTT tarjoaa teollisuusmaille laajat mahdollisuudet tukea kehitysmaita etälääketieteen avulla. TTT mahdollistaa lääketieteellisen tietämyksen hyödyntämisen telekonsul- taation avulla mm. kirurgisten toimenpiteiden yhtey- dessä. 4. 8. Komitea katsoo, että on tärkeää, ettei ”etähoi- toa” enää pidetä ”aidon tuotteen” korvikkeena, tai että sillä olisi merkitystä vain syrjäisille alueille. Ruotsista saadut kokemukset päinvastoin osoittavat, että etälää- ketiedettä pystytään parhaiten käyttämään hyväksi suu- rissa kaupungeissa. Käyttöalueista voidaan mainita EKG-tietojen ja muiden tärkeiden tietojen välittäminen radion välityksellä ambulanssista sairaalaan, mikä huo- mattavasti lyhentää sydäninfarktien hoitoaikaa ja vas- taavasti myös jälkihoidon kestoa. Turvahälytysjärjes- telmät ovat vähemmän dramaattinen mutta yhtä tärkeä esimerkki. Ne mahdollistavat potilaan asumisen koto- naan taaten kuitenkin nopean pääsyn sairaalahoitoon tarpeen vaatiessa. Komission pitää ohjelmissaan käyttää hyväkseen tällaisia mahdollisuuksia inhimillisen näkö- kulman korostamiseen. Komission pitää ohjelmissaan kiinnittää myös huomiota TTT:n tarjoamiin mahdolli- suuksiin inhimillisen näkökulman korostamiseksi nykyi- sissä sairaalarakenteissa sekä lisäksi ja ennen kaikkea perusterveyspalveluiden ja ennaltaehkäisevän hoidon tukemisessa ja edistämisessä. 4. 9. Tiedonannossa todetaan, että TTT:llä on ratkai- seva merkitys teollisuuden ja kansainvälisen kaupan kilpailukyvylle, kun halutaan parantaa tuotannon laatua ja kehittää integroituja tuotantoprosesseja. Yleisesti ottaen sen käyttö tarjoaa etuja kaupan piirissä, ja erityisesti tämä koskee julkisia hankintoja, joita lähitule- vaisuudessa aletaan tehdä elektronisen kaupankäynnin keinoin. 4. 10. Komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että TTT:llä on äärimmäisen tärkeä tehtävä tutkimustoi- minnassa. Kehitysmaissa työskentelevillä tutkijoilla on useimmilla tieteenaloilla TTT:n ansiosta mahdollisuus päästä käsiksi tietoihin ja lähteisiin, jotka ovat käytettä- vissä vain sähköisen median kautta. 4. 11. Komissio kiinnittää komitean mielestä aiheelli- sesti huomiota siihen, että riippumattoman lehdistön syntyminen monissa kehitysmaissa, samoin kuin Inter- netin räjähdysmäinen kehitys, vahvistavat kansalaisyh- teiskuntaa ja vahvistavat demokratisoitumisprosessia. 4. 12. Komitea ehdottaa, että komissio tukee kehitys- maita TTT:n kuluttajansuojan kehittämisessä. Mm. Internetissä tapahtuville liiketoimille tarvitaan sääntöjä, joilla säännellään kuluttajien kannalta tärkeitä kysy- myksiä, kuten sopimuksen laillisuutta, vastuuta ja ihmis- arvon suojelua. Komitea katsoo, että TTT on tärkeä väline 4. 13. demokratian vahvistamisessa useimmissa maailmankol- kissa, jos samalla taistellaan sensuuria vastaan. TTT:tä voidaan hyödyntää monikulttuurista yhteiskuntaa koh- taan tunnetun ymmärtämyksen luomiseksi ja kehittämi- seksi. 5. TTT edistää rakennemuutosta 5. 1. Komissio painottaa, että TTT ei ole ainoa keino, jolla voidaan edistää rakenteellista kehitystä. Tällainen tekniikka voi toimia optimaalisesti vain jos sitä hyö- dyntävä yhteiskunta pystyy sen hallitsemaan. Komitea haluaa korostaa, että on oltava ymmärtämystä taloudel- lisille, yhteiskunnallisille, kulttuurisille ja uskonnollisille eroavuuksille, ei vain kehittyneiden ja kehitysmaiden välillä, vaan myös kehitysmaiden kesken. C 95/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 5. 2. Komitean mielestä ei ole syytä peitellä sitä tosiasiaa, että komission tiedonannossa mainittu muu- tos, joka on välttämätön tietoyhteiskuntaan siirtymisek- si, edellyttää kaikissa maissa vaikeita poliittisia päätöksiä. Kehitysmaiden on tärkeää erottaa tuki- ja kauppakysymykset toisistaan saadakseen kaiken mah- dollisen hyödyn markkinamekanismeista ja mahdollisis- ta tukiohjelmista. Eräs esimerkki on kansainvälisen televiestinnän hinnoittelu, joka pitäisi nähdä puhtaana kaupallisena kysymyksenä, eikä taloudellisen tuen väli- neenä. 5. 3. Eräs esimerkki tästä on, että kansainvälisen televiestinnän hinnat ovat olleet kustannuksia paljon korkeampia useimmissa maissa, kun taas verkossa tarjottujen muiden palvelujen hinnat, erityisesti paikal- lispuhelut, ovat olleet alle kustannusten tai jopa voimak- kaasti subventoituja. Tämä on ollut mahdollista mono- poliolosuhteissa, mutta osoittautuu tuhoisaksi kehit- tymässä olevien teknologioiden tullessa markkinoille. Sellainen hinta, joka ei perustu palvelun tuottamisesta aiheutuviin kustannuksiin, merkitsee turhan avokätistä kutsua kilpailijoille tulla korjaamaan helppoja voittoja liian kannattavilta linjoilta, mikä merkitsee sitä, että yhä pienempi osa tuloista voidaan käyttää muiden markkinalohkojen subventointiin. Koska pian jopa äänestyksiä voidaan hoitaa Internetin välityksellä, tämä tarkoittaa sitä, että kaukopuheluiden ja kansainvälisten puheluiden hinnat tulevat jyrkästi laskemaan. Se, että etäisyydellä ei enää ole merkitystä, on hyvä uutinen, ei pelkästään talouselämälle vaan koko yhteiskunnalle. 5. 4. Muutos on osoittautunut kuitenkin myös mo- nissa EU-maissa vaikeaksi, kunnes kaikki asiakkaat huomaavat puhelinlaskujensa pienentyneen. Tästä syystä on tärkeää, että komissio ottaa aktiivisesti esiin eräissä maissa kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa saavutetun hintojen laskun markkinoiden avauduttua. 6. Kehitysmaiden haasteet Jos 6. 1. Kehitysmaiden televiestintäinfrastruktuurin taso on komission tiedonannon mukaan hyvin vaihteleva, mutta yleisesti ottaen se on paljon alhaisempi kuin tarkastellaan puhelintiheyttä teollisuusmaissa. (pääliittymien lukumäärää sataa asukasta kohti), teolli- suusmaissa liittymiä on 48, tulotasoltaan keskitason maissa niitä on 10 ja vähiten kehittyneissä maissa niitä on noin 1,5. Maailman keskiarvo on 11,5. Perusrakenteet eivät pysty tyydyttämään paikallista kysyntää eivätkä ne takaa pääsyä kansainväliseen tietoliikenneverkkoon. Komitean mielestä on olemassa kuitenkin monia 6. 2. kasvutekijöitä. Huomattavan suuri patoutunut kysyntä ilmenee käytännössä eri tavoin ja kohtaa viestintätarjon- nan usein tavalla, joka määritellään tietyissä maissa lainvastaiseksi. Teknisten kustannusten lasku ja kan- sainvälisten operaattorien kilpailu mm. call-back- toimintojen muodossa johtaa kansainvälisistä televies- tinnästä syntyvien perinteisten tulojen laskuun, mikä huolestuttaa kehitysmaita ja saa ne tietoisiksi tapahtu- massa olevista muutoksista. 6. 3. Komitea katsoo, että on tärkeää, että hallitukset ja yksityiset operaattorit tekevät yhteistyötä pitääkseen asianmukaisesti kurissa mahdolliset väärinkäytökset. On saatava aikaan sopimus, että kansainvälisestä tieto- liikenteestä saatavat tulot käytetään TTT:tä koskeviin investointeihin eikä asiaankuulumattomiin tarkoituk- siin. 7. Tietokonetiheys 7. 1. Komission raportti osoittaa selvästi toisella tieto- tekniikan alueella vallitsevan tietokuilun olemassaolon: 100:aa asukasta kohti korkean tulotason maissa tietoko- neita on 18, keskitason tulotason maissa niitä on 2,3 ja alhaisen tulotason maissa 0,01. Tietotekniikan markki- naosuudet jakautuvat seuraavasti: Yhdysvallat 35 %, Eurooppa 29 %, Japani 15 % ja muu maailma vain 21 %. Tietokonemarkkinat elävät voimakkaasti, ja ne voivat seurata television esimerkkiä: alhaisen tulotason maissa 46 %:lla talouksista on televisio. Huomattakoon kuitenkin maiden väliset räikeät erot niin Euroopassa kuin kehitysmaissa. 7. 2. Komitea katsoo, että ihmisten halu ja tarve tiedonvälitykseen lisääntyy myös kehitysmaissa. Tarve tulee korostumaan sitä mukaa kun PC-laitteet tulevat käyttäjäystävällisemmiksi, halvemmiksi ja yhä useam- man ulottuville. Tämä kehitys myös tekee mahdolliseksi komission hypoteesin toteutumisen sen suhteen, että tietokonemarkkinat seuraavat television viitoittamaa tietä, vaikka ”passiivisen” (TV) ja ”aktiivisen” (PC) välineen eroa ei tulekaan aliarvioida. Internetistä tulee vahva moottori. Komission tulee tunnistaa tämä kehitys- kulku ja tukea sitä. 8. Investointitarve 8. 1. (Kohta 2. 3) Maailmanpankin mukaan on kehi- tysmaiden televiestintään investoitava seuraavan viisi- vuotisjakson aikana 60 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. Kansainvälisesti tarjottu julkinen tuki ei ajan- jakson aikana nousse yli 2,3 miljardin Yhdysvaltain dollarin eivätkä useimmat maat pysty kattamaan erotus- ta. Tarpeisiin vastaaminen edellyttää yksityisiä kotimai- sia ja ulkomaisia sijoituksia sekä kansainvälistä yh- teistyötä. 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/57 8. 2. Patoutuneen kysynnän kannalta, ja koska monil- la ihmisillä on tarve ja halu olla osallisena tietoyhteiskun- nassa, komitea odottaa, että yksityinen sektori käyttää hyödykseen markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ja saa yksityiset sijoittajat liikkeelle. Valtiovallan ja kansainvälisten järjestöjen on kuitenkin kehitettävä lainsäädäntöä ja sääntelykehikkoa, jotta tällaiset inves- toinnit ovat mahdollisia ja jotta yksityiset sijoittajat voivat tehdä taloudelliset päätöksensä vakain, ennustet- tavissa olevin ja rationaalisin perustein. Yleinen etu myös velvoittaa siihen, että on olemassa kilpailua koskevia suojasäännöksiä, esim. hallitsevan markkina- aseman väärinkäyttöä vastaan EU:n kilpailusäännöstön tapaan. Valtiovallan toinen tehtävä on varmistaa, että viestintävälineet ovat riittävässä määrin ja kohtuulliseen hintaan kaikkien kansalaisten ja yritysten ulottuvilla. Kehitysmaat on saatava vakuuttumaan siitä, että tarvi- taan lähtökohdiltaan vankka ja selkeä säännöstö, jonka avulla houkutellaan yksityistä sektoria osallistumaan uusiin, kustannuksiltaan raskaisiin ja riskipitoisiin inves- tointihankkeisiin. Komission tulee pyrkiä saamaan kehi- tysmaat vakuuttuneeksi, että tämä on maiden omien etujen mukaista. Komitea haluaa, että unioni WTO:n puitteissa 8. 3. lisää painetta ja ponnisteluja markkinoiden avaamiseksi ja sääntelyperiaatteiden muotoilemiseksi pyrkimällä saamaan useampia maita vakuuttuneeksi WTO- jäsenyyden eduista ja tarjoamalla pääsyn perustelevies- tintäpalvelujen markkinoille. Tällainen toiminta lisää näiden maiden kiinnostavuutta sijoittajien silmissä. 9. Henkilöresurssit 9. 1. Komitea tukee täysin komission näkemystä, että henkilöresurssit ovat ratkaiseva tekijä sopeuduttaessa muutoksiin. Kysymys on televiestinnän ja tietojenkäsit- telyn teknisestä henkilöstöstä ja erityisesti ohjelmointiin erikoistuneista työntekijöistä. Ohjelmistoalalla syntynee uusia työpaikkoja. Tämä toiminta-ala soveltuu erityisen hyvin kehitysmaiden ja teollisuusmaiden yhteistyökoh- teeksi. Komitea peräänkuuluttaa tarvetta perustaa kehi- 9. 2. tysmaissa tiedotusalalla työskenteleville – aina opetta- jasta yritysjohtajaan saakka – käytännön vaatimuksiin nojaava ammatillinen koulutusohjelma. On myös kiinni- tettävä huomiota kehitysmaiden asiantuntijoiden työeh- toihin. Komitean mielestä on tärkeää, että yleisölle tiedotetaan siitä, että tietoyhteiskunta ei luo uusia mahdollisuuksia ja työtilaisuuksia vain tietotekniikan alueelle vaan myös sitä lähellä oleville palvelualoille. Oikeanlainen ympäristö houkuttelee luokseen moni- muotoista yritteliäisyyttä. YHTEISO¨ N TOIMET 10. Euroopan unionin tuki tietoyhteiskunnan markki- nointiin kehitysmaissa 10. 1. Euroopan unionin panostus tele- ja tietoteknii- kan yhteistyöhön on jatkuvasti voimistunut vuosien mittaan. Kehitysmaiden kanssa on solmittu uusia yhteis- työsopimuksia koskien mm. tietoyhteiskunnan muodol- lisia edellytyksiä ja siinä tarvittavaa teknologiaa. Taloudellinen, rahoituksellinen ja tekninen yh- 10. 2. teistyö on johtanut huomattavaan toimeliaisuuteen yh- teisön eri kumppanuusalueilla. Komissio esittää tiedo- nannossaan luettelon erilaisista toimista ja jäsenvaltioi- den kahdenvälisistä ohjelmista. 11. Uutta puhtia kehitysmaihin suuntautuviin yhteisön toimiin 11. 1. Komissio katsoo, että yhteisö ja vastaanottaja- maat ovat entistä paremmin tiedostaneet tietoyhteiskun- taan liittymisen strategisen merkityksen. Tietoyhteis- kuntaulottuvuus pitäisi systemaattisesti sisällyttää ole- massa oleviin ohjelmiin yhteistyökumppanien suostu- muksella jakamalla käytettävissä olevat varat uudelleen. Myös taloudellisten ja oikeudellisten puitteiden kehittä- minen on jatkossa yksi ensisijaisista tehtävistä. Kyse on siitä, miten tarkoitukseen saadaan paikallista ja kansainvälistä pääomaa, jotta tieto- ja tietoliikennetek- niikka tuodaan kehitysmaiden ulottuville ja ne voivat siitä hyötyä. Toinen tavoite on asettaa tekniikka palvele- maan kehitystä. Komitea korostaa, että sääntelyn on oltava niin 11. 2. hienovaraista ja joustavaa kuin mahdollista. Oikeus- säännöksiä, jotka koskevat maailmanlaajuista tietoverk- koa ja verkossa harjoitettavaa liiketoimintaa, pitää voida soveltaa johdonmukaisesti yli kansallisten rajojen. Televiestintämarkkinat pitää nopeasti avata todelliselle kilpailulle, jotta kansallisen ja kansainvälisen puhelinlii- kenteen maksuja voidaan laskea. On luotava sellaiset olosuhteet, joissa yritykset voivat luottaa siihen, että verkon välityksellä asiakkaiden kanssa toteutettavat liiketoimet ovat turvallisia, luottamuksellisia ja tapahtu- vat virheettömästi. On löydettävä käytännönläheinen tapa käsitellä kysymystä maailmanlaajuisista teknisistä standardeista. Verkon käyttöä ei pidä rasittaa käyttäjien eriarvoisella verotuskohtelulla. Henkisen pääoman kor- keatasoinen suojelu on välttämätöntä tietoaineiston luomisen, säilyttämisen ja jakelun sekä ohjelmistojen suojan kannalta. Samoin tarvitaan henkilötietoja koske- via asianmukaisia sääntöjä, jottei mm. rajatylittävä viestintä vaikeutuisi tällaisten sääntöjen eroavaisuuksien takia. On myös tärkeää, että kaikenikäisille ja kaikista C 95/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 yhteiskuntaluokista peräisin oleville avautuu mahdolli- suus täydentää tietotekniikkataitojaan. Niinpä koulutus on ratkaiseva tekijä maailmanlaajuisten tietoverkkojen hyödyntämisessä. 11. 3. Kehitysmaiden taloudellisten, poliittisten ja kulttuuristen erityispiirteiden ja niiden omien vaatimus- ten huomioon ottamiseksi on suunnitellut hankkeet sopeutettava kunkin suuralueen erityispiirteiden ja sen mukaan, minkä luonteista yhteisön ko. alueen kanssa käymä vuoropuhelu on. 12. Päätelmät 12. 1. Yhteisön keskeisenä tehtävänä on saada niin kehitysmaat kuin jäsenvaltiotkin vakuuttuneeksi siitä, että tietoyhteiskunnan aika on koittanut. Kaikki halu- amamme viestinnässä on nyt teknisesti mahdollista nykyaikaisen elektroniikan avulla. Ainoat rajoitukset ovat luonteeltaan taloudellisia, juridisia ja poliittisia. Maiden, jotka haluavat osallistua tällaiseen taloudelli- seen kehitykseen, on paremmin tiedostettava tämän kehityksen olemassaolo. Muutoin tietokuilu laajenee edelleen. Jos ajatellaan kehitysmaissa piilevää valtavaa potentiaalia, on yksityiselle sektorille annettava mahdol- lisuus tulla mukaan tähän laajaan toimintakenttään tietotekniikan edellyttämin toimenpitein ottaen kuiten- kin huomioon taloudellisessa, poliittisessa, yhteiskun- nallisessa, kulttuurisessa ja uskonnollisessa kehityksessä vallitsevat eroavuudet. 12. 2. Komitea painottaa vahvasti, että nopea siirtymi- nen tietoyhteiskuntaan vaatii erityistä panostusta sekä yhteisössä että kehitysmaissa. Viimeksi kuluneiden 12–18 kuukauden aikana komissio on käsitellyt useita direktiivejä, joilla pyritään asetettujen tavoitteiden saa- vuttamiseen vuonna 1998. Pelkästään lainsäädännön työstäminen ei kuitenkaan riitä, vaan ratkaisevaa on, että sääntöjä noudatetaan. Komission on korostettava sekä kehitysmaiden että yhteisön jäsenvaltioiden etujen mukaista kaksitahoista haastetta, jossa yhtäältä on kyse kehitysmaiden liittymisestä tietoyhteiskuntaan ja toisaalta eurooppalaisen elinkeinoelämän mahdolli- suuksien edistämisestä tässä kehityksessä. Bryssel, 29. tammikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 9/98 του Patricia McKENNA προς την Επ τροπή. Επανεπεξεργασία πυρηνικών καυσίμων και ραδιενεργά απόβλητα

eurovoc_concepts:
United Kingdom
fuel reprocessing
nuclear fuel
plutonium
radioactive waste
uranium
waste recycling

text: 9. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 310/17 (98/C 310/18) Ue·ma: Vancimuglio GRAPTH ERVTHSH E-4223/97 ypobolh· : Cristiana Muscardini (NI) prow thn Epitroph· (21 Ianoyari·oy 1998) To dikai·vma sthn apergi·a, o·tan den gi·netai antikei·meno ekmeta·lleyshw, apotelei· ajio·logo me·so gia toyw ergazo·menoyw kai anagnvri·zetai apo· th basikh· nomouesi·a tvn kratv· n melv· n kauv· w kai thn ergatikh· nomouesi·a. Oi agro·tew sthn Itali·a e·xoyn kinhtopoihuei· tiw me·rew ayte·w gia thn prostasi·a tvn nomi·mvn symfero·ntvn toyw, env· dysana·logh prow tiw diamartyri·ew yph·rje h anti·drash thw kybe·rnhshw h opoi·a die·taje tiw dyna·meiw thw ta·jevw na katastei·loyn me apofasistiko·thta tiw diadhlv· seiw. Dedome·noy o·ti kai oi astynomike·w dyna·meiw aparti·zontai apo· ergazo·menoyw kauh·kon tvn opoi·vn ei·nai h epibolh· toy no·moy, aji·zei na epishmanuei· o·ti h eleyueri·a thw diamartyri·aw den ei·nai dynato·n na kataste·lletai ypo· thn apeilh· thw sy·llhchw kai thw di·khw me synoptike·w diadikasi·ew. Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na pare·mbei ype·r tvn apergoy·ntvn italv· n gevrgv· n uespi·zontaw me·tra gia thn prostasi·a tvn anurvpi·nvn kai politikv· n toyw dikaivma·tvn; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Marti·oy 1998) Prow to paro·n den ypa·rxei koinotikh· nomouesi·a gia to dikai·vma thw apergi·aw. Ypa·rxei vsto·so to a·ruro 2 (6) thw symfvni·aw peri· thw koinvnikh·w politikh·w, poy pro·keitai na ensvmatvuei· sth synuh·kh EK me·sv thw synuh·khw toy `msterntam, o·poy anafe·retai safv· w o·ti oi diata·jeiw toy a·ruroy den isxy·oyn gia to dikai·vma thw apergi·aw h· to dikai·vma epibolh·w antapergi·aw. Epome·nvw h Epitroph· den ei·nai armo·dia na epe·mbei se peri·ptvsh o·pvw ekei·nh poy ane·fere h ka boyleyth·w. O koinotiko·w xa·rthw tvn uemelivdv· n koinvnikv· n dikaivma·tvn tvn ergazome·nvn safv· w perilamba·nei to dikai·vma prosfygh·w se syllogike·w ene·rgeiew, symperilambanome·noy kai toy dikaiv· matow thw apergi·aw, ana·loga me tiw ypoxrev· seiw poy aporre·oyn apo· kratike·w ryumi·seiw kai syllogike·w symba·seiw. Vsto·so se mia prohgoy·menh peri·ptvsh diadhlv· sevn, o·poy shmeiv· uhkan pra·jeiw bi·aw kai bandalismoy·, to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio (sthn ypo·uesh C-265/95) uev· rhse o·ti e·na kra· tow me·low aue·thse thn ypoxre·vsh na la·bei o·la ta aparai·thta kai kata·llhla me·tra, v· ste na apotre·cei idiv· tew na empodi·soyn thn eley·uerh diaki·nhsh agauv· n. (98/C 310/19) GRAPTH ERVTHSH E-0009/98 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Epanepejergasi·a pyrhnikv· n kaysi·mvn kai radienerga· apo·blhta H bretanikh· Symboyleytikh· Epitroph· Diaxei·rishw Radienergv· n Apoblh·tvn(RWMAC) eje·dvse pro·sfata thn 17h eth·sia e·kuesh thw. H teleytai·a,metajy· a·llvn,protei·nei na xarakthri·zontai radienerga· apo·blhta ta xrhsimopoihme·na pyrhnika· kay·sima prow epanepejergasi·a,sthn peri·ptvsh poy to ploytv· nio kai to oyra·nio ta opoi·a proky·ptoyn apo· th diadikasi·a ayth· den proori·zontai gia epanaxrhsimopoi·hsh. Ta apoue·mata ploytvni·oy sth Bretani·a ayja·noyn synexv· w, kauv· w o·la ta xrhsimopoihme·na kay·sima thw xv· raw yfi·stantai epanepejergasi·a sto Sellafield. Kami·a poso·thta toy ploytvni·oy den janaxrhsimopoiei·tai sth Bretani·a. Polle·w mele·tew e·xoyn asxolhuei· me thn apeilh· miaw endexo·menhw dioxe·teyshw toy ploytvni·oy se anatreptike·w oma·dew ikane·w na kataskeya·soyn prvto·gona pyrhnika· o·pla me stoixeiv· dh texnologika· me·sa. Symfvnei· h Epitroph· o·ti h kaly·terh ly·sh gia thn apofygh· peraite·rv ay·jhshw tvn bretanikv· n apouema· tvn ploytvni·oy ei·nai na enuarrynuei· h Bretani·a na termati·sei th diadikasi·a epanepejergasi·aw; Mporei· h Epitroph· na eggyhuei· pvw ua pra·jei ka·ue ti dynato· v· ste na ejasfali·sei pvw h EE den ua para·sxei epixorhgh·seiw h· da·neia se progra·mmata epanepejergasi·aw pyrhnikv· n kaysi·mvn, ei·te sto esvteriko· thw, ei·te se tri·tew xv· rew;


title: PREGUNTA ESCRITA n. 59/98 del Ian WHITE a la Comisión. Ondas hercianas de frecuencia extremadamente baja

eurovoc_concepts:
USSR
World Health Organisation
accession to the European Union
public health
radio equipment
scientific research
waveband

text: C 223/96 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 7. 98 En aquella respuesta, la Comisio·n se refirio· a su Decisio·n de 27 de octubrede 1992 (1) respecto a la venta de entradas para la copa del mundo de fu·tbol de 1990. En aquella ocasio·n un tour operador recibio· en exclusiva el derecho de vender entradas como parte de un viaje «todo incluido» propuesto por el comite· organizador. Todas las dema·s entradas se vendieron con la condicio·n de que no pod(cid:14)·an revenderse a agencias de viaje. La Comisio·n decidio· que el acuerdo infring(cid:14)·a el apartado 1 del art(cid:14)·culo 85 del Tratado CE. En lo que se refiere a las pra·cticas que nos ocupan y a su compatibilidad con las normas de competencia del Tratado CE, hay que sen(cid:152)alar que, para que puedan aplicarse las normas de competencia, es requisito necesario que, como resultado del acuerdo o pra·ctica en cuestio·n, resulte afectado el comercio entre Estados miembros de forma real o potencial. En el caso que nos ocupa, parece ser que la demanda de entradas para el partido del equipo Ciudad de Leicester contra el Atle·tico de Madrid proced(cid:14)·a u·nicamente de los partidarios de dicho equipo o, al menos, de aficionados ingleses. La demanda de entradas para el partido era de cara·cter nacional o incluso regional o local, y los posibles efectos de la pra·ctica denunciada se limitaban por lo tanto al mercado ingle·s. Por ello, parece ser que dicha pra·ctica no afectaba de forma apreciable al comercio entre Estados miembros. Incluso si lo hiciera, la restriccio·n de la competencia puede dif(cid:14)·cilmente considerarse apreciable con arreglo a la legislacio·n comunitaria de competencia. (1) DO L 326 de 12. 11. 1992. (98/C 223/122) PREGUNTA ESCRITA E-0059/98 de Ian White (PSE) a la Comisio·n (29 de enero de 1998) Asunto: Ondas hercianas de frecuencia extremadamente baja Desde la desaparicio·n de la Unio·n Sovie·tica, se siguen utilizando al parecer algunos radiotransmisores de muy baja frecuencia, algunos de ellos pertenecientes a pa(cid:14)·ses candidatos a la adhesio·n a la Unio·n Europea. ¿Le consta a la Comisio·n que se sigan efectuando estas transmisiones? ¿Se ha efectuado algu·n tipo de control sobre la frecuencia y la intensidad del campo? ¿Esta· al corriente la Comisio·n de que se haya realizado, se este· realizando o se vaya a realizar alguna investigacio·n para determinar los efectos perjudiciales sobre la salud de las resonancias ciclotro·nicas relacionadas con estas transmisiones? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (11 de marzo de 1998) La Comisio·n no esta· al corriente del asunto planteado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. La Comisio·n publico· en 1996 un documento general sobre las fuentes, la exposicio·n y los efectos sobre la salud de la radiacio·n no ionizante que cubr(cid:14)·a las frecuencias extremadamente bajas, incluido el campo magne·tico natural de la Tierra. Asimismo, se han realizado un gran nu·mero de actividades de investigacio·n, algunas de ellas con apoyo de la Comunidad, a fin de evaluar el riesgo de la exposicio·n humana a frecuencias extremadamente bajas. Adema·s, la Organizacio·n Mundial de la Salud (OMS) coordina la realizacio·n de una recopilacio·n de los diversos estudios internacionalmente disponibles sobre este asunto, actividad en la que la Comisio·n actu·a como observadora, y se celebrara· una reunio·n en mayo de 1998 en Moscu· a fin de estudiar los conocimientos cient(cid:14)·ficos relativos a la exposicio·n a campos magne·ticos de baja y alta frecuencia. El acta de esta reunio·n se publicara· en ruso y en ingle·s. Puede obtenerse informacio·n sobre el proyecto de la OMS en Internet: (http://www. who. ch:programmes/ peh/emf/emf-home. htm). Se env(cid:14)·a directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, as(cid:14)· como a la Secretar(cid:14)·a del Parlamento, una copia del documento de 1996 y una lista de estudios relacionados con la resonancia ciclotro·nica


title: PERGUNTA ESCRITA n. 61/98 do Deputado Allan MACARTNEY à Comissão. Proposta de directiva comunitária sobre construção de autocarros

eurovoc_concepts:
EC Directive
bus
carriage of passengers
derogation from EU law
harmonisation of standards
proposal (EU)
technical standard
transport accident
transport safety

text: C 223/98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 7. 98 Em toda a Comunidade, cerca de 90% do brometo de metilo e· utilizado para a fumiga(cid:231)a(cid:152)o do solo, 4% para a fumiga(cid:231)a(cid:152)o de mercadorias, 3% para a fumiga(cid:231)a(cid:152)o estrutural e 3% como mate·ria-prima para o fabrico de outros produtos e substa(cid:136)ncias qu(cid:14)·micas. (1) JO L 333 de 22. 12. 1994. (98/C 223/124) PERGUNTA ESCRITA E-0061/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Janeiro de 1998) Objecto: Proposta de directiva comunita·ria sobre constru(cid:231)a(cid:152)o de autocarros A proposta de directiva sobre constru(cid:231)a(cid:152)o de ve(cid:14)·culos pesados de passageiros (Doc III/4076/90), tal como se apresenta actualmente, podera· ter impacto significativo no funcionamento dos servi(cid:231)os de autocarro na Esco·cia. Existe o perigo de a referida proposta resultar na perda de lugares dispon(cid:14)·veis uma vez que se pretende aumentar o espa(cid:231)o longitudinal entre lugares, a largura de cada lugar, a largura do corredor e ainda introduzir mais portas de servi(cid:231)o, espa(cid:231)o e acesso para cadeiras de rodas e uma segunda escada. Tal podera· fazer baixar os n(cid:14)·veis de seguran(cid:231)a dado que mais passageiros tera(cid:152)o de viajar de pe·. Ponderou a Comissa(cid:152)o esta questa(cid:152)o e avaliou o impacto que um nu·mero acrescido de passageiros de pe· podera· ter no risco de ferimentos assim como na degrada(cid:231)a(cid:152)o das condi(cid:231)o(cid:152)es de viagem em geral? Tomou a Comissa(cid:152)o em considera(cid:231)a(cid:152)o as dimenso(cid:152)es das a·reas urbanas no Reino Unido, o que faz com que os passageiros fa(cid:231)am, em geral, viagens mais longas contrariamente aos passageiros da Europa continental? Examinou a Comissa(cid:152)o as estat(cid:14)·sticas que demonstram que cerca de um ter(cid:231)o dos ferimentos sofridos em autocarros acontecem ao subir e ao descer dos mesmos e que no Reino Unido tem havido uma tende(cid:136)ncia decrescente de quase 50% devido sobretudo a‘ redu(cid:231)a(cid:152)o do nu·mero de autocarros em servi(cid:231)o com portas centrais onde o condutor na(cid:152)o ve(cid:136) claramente quem sobe e desce? Resposta dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) A proposta de directiva relativa a disposi(cid:231)o(cid:152)es te·cnicas aplica·veis aos autocarros (1) inclui disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ estabilidade do ve(cid:14)·culo, a‘ dimensa(cid:152)o m(cid:14)·nima dos bancos e ao espa(cid:231)amento entre bancos, ao nu·mero e disposi(cid:231)a(cid:152)o das portas e sa(cid:14)·das de emerge(cid:136)ncia e outros requisitos relativos a‘ estabilidade do ve(cid:14)·culo e ao melhoramento da seguran(cid:231)a. A proposta baseia-se nas prescri(cid:231)o(cid:152)es dadas nos regulamentos emitidos pela Comissa(cid:152)o Econo·mica para a Europa das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas. Todavia, sempre que necessa·rio e para assegurar n(cid:14)·veis de seguran(cid:231)a mais elevados e exequ(cid:14)·veis, foram propostos requisitos mais estritos. Antes da a Comissa(cid:152)o ter adoptado a proposta, houve extensas discusso(cid:152)es com os Estados-membros, o sector, organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais e outras partes interessadas. Para conseguir o ma·ximo grau de harmoniza(cid:231)a(cid:152)o consistente com o estabelecimento do Mercado U· nico, reconhecendo embora simultaneamente que em circunsta(cid:136)ncias espec(cid:14)·ficas pode na(cid:152)o ser poss(cid:14)·vel conseguir uma harmoniza(cid:231)a(cid:152)o total numa u·nica fase, foi decidido introduzir derroga(cid:231)o(cid:152)es de determinadas disposi(cid:231)o(cid:152)es te·cnicas, por exemplo, a largura dos bancos, disposi(cid:231)a(cid:152)o das portas. No caso dos Estados-membros que na(cid:152)o aceitarem a derroga(cid:231)a(cid:152)o, a harmoniza(cid:231)a(cid:152)o sera· total, enquanto que os outros Estados-membros te(cid:136)m a liberdade, dentro de limites claramente definidos e circunscritos, de manter os seus pro·prios sistemas de transportes e as suas pro·prias especifica(cid:231)o(cid:152)es para a constru(cid:231)a(cid:152)o de determinados ve(cid:14)·culos. O Reino Unido pode assim manter, atrave·s das derroga(cid:231)o(cid:152)es, a sua pro·pria legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional relativa aos autocarros. Ale·m disso, na(cid:152)o ha· actualmente provas estat(cid:14)·sticas que indiquem que os autocarros equipados com portas centrais sa(cid:152)o menos seguros do que os autocarros que na(cid:152)o possuam tais portas. A Comissa(cid:152)o esta·, todavia, a acompanhar de perto os desenvolvimentos nesta a·rea e propora· medidas adequadas na altura devida. (1) JO C 17 de 20. 1. 1998