title: PREGUNTA ESCRITA n. 4123/97 del Anita POLLACK a la Comisión. Comités consultivos

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
civil defence
environmental protection
marine pollution
nuclear safety
pollution control measures
protection of animals
radioactive waste
sustainable development
waste management

text: 17. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 223/57 (98/C 223/70) PREGUNTA ESCRITA E-4123/97 de Anita Pollack (PSE) a la Comisio·n (16 de enero de 1998) Asunto: Comite·s consultivos ¿Cua·ntos comite·s no comitolo·gicos (consultivos) son responsabilidad de la DG XI y cua·les son esos comite·s? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (2 de marzo de 1998) La Direccio·n General de medio ambiente, seguridad nuclear y proteccio·n civil es responsable de los siguientes comite·s consultivos: › foro consultivo europeo sobre medio ambiente y desarrollo sostenible (Decisio·n 97/307/CE de la Comisio·n de 16 de mayo de 1997 (1)); › comite· consultivo para la aplicacio·n del plan de accio·n comunitario en el a·mbito de los residuos radiactivos (Resolucio·n del Consejo de 18 de febrero de 1980 (2); Resolucio·n renovada del Consejo de 15 de junio de 1992 (3)); › comite· consultivo sobre el control y la reduccio·n de la contamiacio·n causada por hidrocarburos vertidos en el mar (Decisio·n 80/686/CEE de la Comisio·n de 25 de junio de 1980 (4)); › comite· consultivo sobre la proteccio·n de los animales utilizados para experimentacio·n y otros fines cient(cid:14)·ficos (Decisio·n 90/67/CEE de la Comisio·n de 9 de febrero de 1990 (5)); › comite· consultivo cient(cid:14)·fico para examinar la toxicidad y ecotoxicidad de los compuestos qu(cid:14)·micos (Decisio·n de la Comisio·n de 28 de junio de 1978 (6)); › comite· consultivo sobre gestio·n de residuos (Decisio·n de la Comisio·n de 21 de abril de 1976 (7)). (1) DO L 131 de 23. 5. 1997. (2) DO C 51 de 19. 2. 1980. (3) DO C 158 de 25. 6. 1992. (4) DO L 188 de 22. 7. 1980. (5) DO L 44 de 20. 2. 1990. (6) DO L 198 de 22. 7. 1978. (7) DO L 114 de 1. 5. 1976. (98/C 223/71) PREGUNTA ESCRITA E-4127/97 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisio·n (21 de enero de 1998) Asunto: Ingenier(cid:14)·a tisular Las compan(cid:152)(cid:14)·as europeas que se ocupan de las aplicaciones tecnolo·gicas en el sector sanitario han desarrollado diversas te·cnicas de cultivo de tejidos epide·rmicos en laboratorio. Una de esas te·cnicas consiste en facilitar el crecimiento de la piel sobre soportes apropiados tales como el a·cido hialuro·nico. En los Estados Unidos una compan(cid:152)(cid:14)·a californiana ha puesto a la venta un producto derivado de ce·lulas de nin(cid:152)os operados, al precio de 700. 000 liras por 6 cm. La te·cnica americana se utiliza sobre todo para los alotrasplantes. Dado que la ingenier(cid:14)·a tisular no atan(cid:152)e u·nicamente a la epidermis sino tambie·n a otros tejidos, ¿no considera oportuno la Comisio·n incluir en la normativa sobre trasplante de o·rganos existente una nueva directiva que complete la reglamentacio·n de la fabricacio·n de tejidos?


eurovoc_concepts:
award of contract
beef
carcase
intervention buying
maximum price

formats: pdf print

text: 17. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 116/98 af 16. januar 1998 om fastsættelse af maksimumsopkøbsprisen og de oksekødsmængder, der opkøbes ved intervention som følge af den 195. dellicitation i forbindelse med de generelle interventionsforanstaltninger, der foretages i henhold til forordning (EØF) nr. 1627/89 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2634/ 97 (2), særlig artikel 6, stk. 7, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 af 1. til september 1993 om gennemførelsesbestemmelser Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 for så vidt angår de generelle og de særlige interventionsforanstaltninger for oksekød (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/ 97 (4), blev der indledt en licitation ved artikel 1, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1627/89 af 9. juni 1989 om opkøb af oksekød ved licitation (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 72/98 (6); i henhold til artikel 13, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2456/93 fastsættes der eventuelt en maksimumsopkøbs- pris for kvalitet R3 for hver dellicitation under hensyn- tagen til de modtagne bud; ifølge artikel 13, stk. 2, kan det besluttes ikke at ifølge samme forordnings artikel 14 accepteres der kun bud, som højst svarer til nævnte maksimumspris, dog uden at overskride gennemsnitsprisen på det nationale eller regio- nale marked, forhøjet med beløbet nævnt i stk. 1; tage licitationen til følge; efter at de bud, der blev indgivet ved den 195. dellicita- i tion, er gennemgået, og der ifølge artikel 6, stk. 1, forordning (EØF) nr. 805/68 er taget hensyn til kravene om en rimelig markedsstøtte samt den sæsonmæssige (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 356 af 31. 12. 1997, s. 13. (3) EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4. (4) EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20. (5) EFT L 159 af 10. 6. 1989, s. 36. (6) EFT L 6 af 10. 1. 1998, s. 24. udvikling i slagtningerne og priserne, bør licitationen ikke tages til følge for kategori A; maksimumsopkøbs- prisen samt den mængde, der kan accepteres til interven- tion, bør fastsættes for kategori C; de tilbudte mængder overstiger for øjeblikket de mæng- der, der kan opkøbes; derfor bør der på de mængder, der kan opkøbes, anvendes en nedsættelseskoefficient eller, afhængigt af prisforskellene om de tilbudte mængder, flere nedsættelseskoefficienter, i forordning (EØF) nr. 2456/93; jf. artikel 13, stk. 3, de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For den 195. dellicitation, der blev indledt ved forordning (EØF) nr. 1627/89, gælder følgende: a) For kategori A fastsættes, at licitationen ikke tages til følge. b) For kategori C fastsættes: — maksimumsopkøbsprisen til 252 ECU/100 kg for hele og halve slagtekroppe af kvalitet R3 — den accepterede maksimumsmængde for hele og halve slagtekroppe til 2 895 tons — at der på de mængder, der tilbydes til en pris på under eller lig med 241 ECU, anvendes en koeffi- cient på 75 % — at der på de mængder, der tilbydes til en pris på over 241 ECU, anvendes en koefficient på 50 % i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2456/93. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 19. januar 1998. L 11/6 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 1. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4088/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Πλήρη στοιχεία χρηματοδοτήσεων προς Μεσογειακές Χώρες

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
European Investment Bank
Mediterranean third countries
agreement (EU)
bilateral agreement
distribution of aid
financial protocol

text: 16. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 187/123 (98/C 187/191) GRAPTH ERVTHSH E-4086/97 ypobolh· : Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) prow thn Epitroph· (16 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Xartogra·fhsh tvn perioxv· n tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n thw Amazoni·aw Kat(cid:146) ana·uesh thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w ektele·suhkan dia·fora progra·mmata xartogra·fhshw edafv· n kai prostateyo·menvn perioxv· n aytoxuo·nvn plhuysmv· n sthn Amazoni·a. Ti· epafe·w e·xei h Epitroph· me toyw loipoy·w symmete·xontew sta progra·mmata xartogra· fhshw edafv· n kai prostateyo·menvn perioxv· n aytoxuo·nvn plhuysmv· n kai me ta eka·stote eunika· idry·mata tvn endiaferome·nvn kratv· n thw Amazoni·aw; Pv· w ajiologei· h Epitroph· thn en lo·gv synergasi·a; Koinh· apa· nthsh toy k. Mar(cid:14)·n ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-4084/97, E-4085/97 kai E-4086/97 (3 Febroyari·oy 1998) H Koino·thta e·xei xrhmatodoth·sei polla· progra·mmata sthn Amazoni·a sxetika· me th xartogra·fhsh tvn perioxv· n tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n, sto plai·sio toy kondyli·oy toy proy¤pologismoy· gia ta tropika· da·sh. Ta progra·mmata ayta· aposkopoy·n sthn orioue·thsh tvn perioxv· n tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n me prvtarxiko· sto·xo thn enua·rrynsh thw diath·rhshw kai thw aeifo·roy ana·ptyjhw tvn tropikv· n dasv· n, e·tsi v· ste oi oma·dew ayte·w na e·xoyn th dynato·thta na synexi·soyn ton paradosiako· tro·po zvh·w toyw, o·tan ayto· ei·nai efikto· lambanome·nhw ypo·ch thw antagvnistikh·w zh·thshw ek me·royw a·llvn xrhstv· n ghw. Zhth·uhke apo· thn Epitroph· na bohuh·sei tiw anaptysso·menew xv· rew na apokth·soyn akribh· oloklhrvme·nh eiko·na tvn perioxv· n tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n sta eda·fh toyw. H Epitroph· etoima· zei sxetiko· e·ggrafo ergasi·aw gia thn eni·sxysh tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n sto plai·sio thw synergasi·aw gia thn ana·ptyjh. H Epitroph· boh·uhse to Instituto Socio-ambiental (ISA) thw Brazili·aw na ekponh·sei akribei·w, enhmervme·noyw xa·rtew tvn perioxv· n tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n sth sygkekrime·nh xv· ra kai na dhmioyrgh·sei di·ktyo poy synde·ei paro·moiew organv· seiw sth Latinikh· Amerikh· gia thn antallagh· empeiriv· n kai to syntonismo· diasynoriakv· n drasthrioth·tvn. Epi·keitai h e·narjh toy deyte·roy stadi·oy toy e·rgoy aytoy·, poy ua symperila·bei kai a·llew gevgrafike·w plhrofori·ew, o·pvw ta ei·dh bla·sthshw, se e·na eniai·o sy·sthma gevgrafikv· n plhroforiv· n. To ISA apotelei· synepv· w thn eunikh· apouh·kh plhroforiv· n gia tiw perioxe·w tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n sth Brazili·a, se te·toio baumo· poy oi kybernhtike·w organv· seiw, o·pvw to Euniko· ˝dryma gia thn Eni·sxysh tvn Aytoxuo·nvn Plhuysmv· n (FUNAI), apeyuy·nontai prv· ta sto ISA o·tan xreia·zontai xa·rtew h· boh·ueia gia thn epi·lysh diaforv· n vw prow ta eda·fh gia ta opoi·a endiafe·rontai ayto·xuonew plhuysmoi·. To ISA e·xei anapty·jei epi·shw isxyre·w diasynde·seiw me to pro·typo peiramatiko· pro·gramma thw oma·daw tvn 7 (G7), idi·vw gia to pro·gramma poy afora· tiw perioxe·w tvn aytoxuo·nvn plhuysmv· n, to opoi·o kauori·zei ta no·mima sy·nora tvn anagnvrisme·nvn aytoxuo·nvn oma·dvn poy zoyn ston Amazo·nio thw Brazili·aw, me th sth·rijh thw germanikh·w kybe·rnhshw kai thw Koino·thtaw (me·sv toy tamei·oy gia ta tropika· da·sh). Sth Brazili·a, to ISA diathrei· poly· stenh· epafh· me thn kybe·rnhsh idi·vw to FUNAI, to omospondiako· i·dryma poy ei·nai armo·dio gia ue·mata aytoxuo·nvn plhuysmv· n. (98/C 187/192) GRAPTH ERVTHSH E-4088/97 ypobolh· : Nikh· taw Kaklama· nhw (UPE) prow thn Epitroph· (16 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Plh·rh stoixei·a xrhmatodoth·sevn prow Mesogeiake·w Xv· rew Ua h·uela na zhth·sv apo· tiw armo·diew Yphresi·ew thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w na moy para·sxoyn analytikoy·w pi·nakew me stoixei·a gia o·lew tiw e·vw sh·mera xrhmatodoth·seiw (arxh·w genome·nhw apo· thn peri·odo tvn prv· tvn Symfvniv· n thw Koino·thtaw (1977), ea·n ypa·rxoyn ayta· ta stoixei·a), prow Israh·l, Li·bano, Syri·a, Iordani·a, Toyrki·a, Ky·pro, Ma·lta, Ai·gypto Tynhsi·a, Algeri·a, Maro·ko kai Palaisti·nh. Ta stoixei·a ua parakaloy·sa na kaly·ptoyn to sy·nolo tvn xrhmatodoth·sevn ana· xv· ra kai apo· o·lew tiw dynate·w phge·w (Koinotiko·w Proy¤pologismo·w, Orizo·ntia Me·tra, Dimerei·w Symfvni·ew kai Xrhmatodotika· Prvto·kolla, Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn, kauv· w kai ka·ue a·llh koinotikh· prvtoboyli·a)


title: Rapport från kommissionen till rådet om vägtransport av gods genom Österrike

eurovoc_concepts:
Austria
carriage of goods
road transport
transit
transport policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 01. 1998 KOM(98) 6 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om vägtransport av gods genom Österrike RAPPORT TILL RÅDET om vägtransport av gods genom Österrike 1. INLEDNING 1. 1. Grundval för rapporten Protokoll 9 i villkoren för Republiken Finlands, Konungariket Norges, Konungariket Sveriges och Republiken Österrikes anslutning till Europeiska unionen1 täcker väg-, järnvägs- och kombitransport genom Österrike. Enligt artiklarna 10 - 15 i protokollet tillåts bestämmelser i Österrike för att begränsa vissa utsläpp från trafik med tunga lastbilar genom Österrike. Dessa bestämmelser skall som längst vara i kraft till den 31 december 2003. Miljöpoängsystemets varaktighet är emellertid föremål för två revisioner. Enligt artikel 11. 4 skall kommissionen "före den 1 januari 2001 med hjälp av Europeiska miljöbyrån göra en vetenskaplig undersökning av i vilken omfattning målet [en minskning av NOx -utsläppen med 60 %] har uppnåtts. " Om kommissionen drar slutsatsen att detta mål har uppnåtts och varaktigt kan hållas, skall tillämpningen av miljöpoängsystemet upphöra den 1 januari 2001. Enligt artikel 11. 3 i protokollet föreskrivs dessutom följande: "Före den 1 januari 1998 skall rådet på grundval av en rapport från kommissionen se över bestämmelserna om vägtransporter av gods genom Österrike. " Vidare fastställs följande: "Om inte rådet på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet enhälligt beslutar något annat, skall övergångstiden förlängas till den 1 januari 2001 och bestämmelserna i punkt 2 gälla fram till dess. " I enlighet med bestämmelserna i artikel 11. 3 har kommissionen därför utformat denna rapport om vägtransporter av gods genom Österrike som omfattar miljöpoängsystemets funktion sedan det infördes. 1. 2 Bakgrund Systemet med miljöpoäng infördes som en direkt följd av Österrikes geografiska läge landskapförhållanden) och den historiska utvecklingen av vägtransporter i Västeuropa. (och Eftersom Österrike är beläget mellan Italien och Tyskland och dessutom inom en av de större korridorerna till Östeuropa, är landet föremål för transittrafik i såväl nord-sydlig som öst-västlig riktning. Landskapsförhållandena i Österrikes alpina områden främjar dessutom trafik i nord-sydlig riktning genom alpdalarna, samtidigt som den ömtåliga miljön är särskilt utsatt för de negativa följderna av trafikföroreningar och buller. 1 EGT nr C 241,29. 8. 1994, s. 361. A- Ökningen av vägtransport av gods genom Österrike har pä läng sikt tilltagit till följd av att en politik med låga viktgränser för lastbilar tillämpas i Schweiz, vilket har lett till att en avsevärd mängd extra trafik har avletts genom Österrike. Omsorgen om miljön i Österrike har lett till en önskan om åtgärder för att bryta den utveckling mot en allt sämre miljösituation som orsakas av transittrafiken. Den 2 maj 1992 undertecknades ett avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Österrike om vägtransport av gods genom Österrike. 2 Enligt artikel 15 i avtalet enades parterna om att minska utsläppen och bullret från de tunga transportfordon som transiterar österrikiskt territorium. En sådan minskning skall uppnås genom att minska NOx -utsläppen. 3 Vidare fastställs att den totala mängden NOx -utsläpp från tunga lastbilar med en totalvikt på 7,5 ton, som är registrerade hos någon av parterna (dvs. antingen i någon av gemenskapens tolv medlemsstater eller i Österrike) och som transiterar Österrike, från och med 1992 skall minskas med 60 % under en tolvårsperiod till och med slutet av 2003. En övergripande gräns för den totala mängden NOx -utsläpp beräknades för år 1991 och minskas linjärt med totalt 60 % till slutet av år 2003. Som en garanti för att de tekniska framstegen i utvecklingen av renare motorer inte skall göra miljöpoängsystemet ineffektivt fastställs i artikel 15(5)(2) i avtalet också en kvantitativ gräns på 108 % av de transporter som gjordes under 1991 (1 617 600 transporter). Om denna gräns överskrids, räknas antalet tillgängliga miljöpoäng följande år ned enligt en överenskommen formel. Fördelningen av miljöpoäng bland medlemsstaterna fastställs i rådets förordning (EEG) nr 3637/92. 4 1 denna förordning fastslås inte blott hur många miljöpoäng varje medlemsstat skall få, utan där inrättas också en "gemenskapsreserv" genom att varje medlemsstat placerar 3,34 % av de nationella miljöpoäng som den tilldelats i en reserv som sedan används för att utjämna underskott. Under de preliminära mötena om anslutning under 1993 bekräftade Österrike att man önskade en fortsättning av miljöpoängsystemet efter anslutningen till Europeiska unionen. Således reviderades miljöpoängsystemet kvantitativt den 1 januari 1995, för att för första gången omfatta Finland och Sverige och ta hänsyn till Österrikes ändrade status som medlemsstat - i synnerhet dess förpliktelser att bidra till och möjligen dra nytta av gemenskapens miljöpoängsreserv. 2 Offentliggjort som rådets beslut 92/577/EEG av den 27 november 1992 i EGT nr L 373, 21. 12. 1992, s. 4. 3 NOx är en samlingsterm för alla kväveoxider. 4 HGT nr L 373, 21. 12. 1992, s. 1. 2 Den fortsatta tillämpningen av miljöpoängsystemet med Finland, Sverige och Österrike som medlemsstater i Europeiska unionen fastställs i protokoll 9 i anslutningsakten, medan kommissionens förordning (EG) nr 3298/94\ som en följd av artikel 11. 6 i protokoll 9, ersatte rådets förordning (EEG) nr 3637/92 och innehöll detaljerade åtgärder för hur miljöpoängsystemet skall fungera för femton medlemsstater. Efter Österrikes anslutning har kommissionens förordning nr 3298/94 ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 1524/966. Enligt denna förordning skall införandet av ett elektroniskt telematikbaserat miljöpoängsystem till stora delar ersätta papperssystemet. Det grundar sig på artikel 14 i anslutningsakten: "1. Det skall inte finnas några gränskontroller mellan Österrike och andra medlemsstater. Trots vad som föreskrivs i förordning (EEG) nr 4060/89 och (EEG) nr 3912/92 och i anslutningsaktens artikel 153 får dock sådana icke- diskriminerandc fysiska kontroller som kräver att fordon stoppas, men bara för att kontrollera miljöpoäng /. / finnas fram till och med den 31 december 1996. Sådana kontroller får inte i onödan leda till förseningar i det normala trafikflödet. 2. Kontrollmetoder inklusive elektroniska system, som skall användas efter den 31 december 1996 och som avser tillämpningen av artikel 11, skall i den utsträckning för miljöpoängsystemet]. " förvaltningskommittén beslutas behövs som [av 1. 3 Systemets funktion sedan den 1 januari 1993 Det skall först och främst klargöras att miljöpoängsystemet endast är tillämpligt på lastfordon med en totalvikt på 7,5 ton eller mer som är registrerade i gemenskapen och transiterar Österrike. 7 Således är följande fordon undantagna från det tvingande bruket av dessa poäng: - Alla fordon med en bruttovikt på 7,5 ton eller mindre. - Alla passagerar fordon. - Alla fordon som utför bilaterala vägtransporter till eller från Österrike. - Alla fordon som rör sig lokalt inom Österrike. - Alla fordon med CEMT-tillstånd. 5 EGT nr L 341, 30. 12. 1994, s. 20. 6 EGT nr L 190, 31. 7. 1996, s. 13. På grundval av ett bilateralt avtal tillämpas ett analogt miljöpoängsystem oberoende i Norge och Slovenien för fordon som transiterar Österrike, och det planeras att andra länder också skall anta systemet för fordon som transiterar Österrike samt att EES-avtalet skall ändras för att omfatta miljöpoängsystemet. Norge och Slovenien varken bidrar till eller drar nytta av gemenskapens miljöpoängsreserv. Dessutom finns ett begränsat antal kategorier av transportfordon med en totalvikt på 7,5 ton eller mer som är befriade från att betala miljöpoäng. Dessa finns förtecknade i bilaga C till kommissionens förordning 3298/94 och förteckningen överensstämmer med de transporttyper som är undantagna från CEMT-kraven. Miljöpoängsystemet fungerar sålunda att det årligen produceras ett antal miljöpoäng som motsvarar antalet vägtransporter som genomförts under basåret (år 1991) multiplicerat med det genomsnittliga NOx -målet för det ifrågavarande året. För närvarande har poängerna formen av självhäftande märken, men från och med 1998 kommer en elektronisk motsvarighet också att finnas tillgänglig. Det pappersbaserade systemet fungerar så att varje tungt transportfordon "avkrävs" ett antal miljöpoäng för varje transittransport genom Österrike, varvid en miljöpoäng motsvarar utsläppet av 1 g NOx per kilowattimme (kWh) från det transiterande fordonet. Således skulle till exempel ett fordon med en utsläppsnivå på 8 gram NOx /kWh tvingas använda åtta miljöpoäng för att transitera österrikiskt territorium en gång. För fordon tillverkade den 1 oktober 1990 eller senare framgår fordonets utsläppsnivåer av typgodkännandedokumenten (utställs vid tillverkningen av fordonet). Det är varje medlemsstats skyldighet att sedan, vanligtvis i samarbete med fordonstillverkare eller importörer, släppa ut ett fordon på marknaden med ett dokument om produktionsöverensstämmelse (COP-dokument) av vilket NOx - värdet och den motsvarande miljöpoängen framgår. För lastbilar som tillverkats före oktober 1990 (vilkas typgodkännande inte innehåller någon information om fordonets utsläpp) eller som har släppts ut på marknaden utan COP-dokument (eller när en förare inte visar något COP-dokument vid gränsen) måste 16 miljöpoäng betalas som en schablonavgift för transiteringen. För en lastbil som får en ny avgasrenare finns möjligheten att erhålla ett nytt dokument om produktionsöverensstämmelse. Miljöpoängen fästs på ett standardiserat formulär som kallas miljökort, vilket har ersatt den tidigare nödvändiga dokumentation för transittransporter genom Österrike. Miljökorten säljs av de österrikiska myndigheterna (till ett pris lägre än 0,2 ecu per miljökort) och detta finansierar förvaltningen av det pappersbaserade milj öpoängsy stemet. Upprättandet av en gemenskapsreserv fastställs i rådets förordning (EEG) nr 3298/94, som antogs i enlighet med artikel 11. 6 i protokoll 9 och där det föreskrivs att den för de nuvarande faktiska situation bibehålls som medlemsstaterna rådde vid tidpunkten för anslutningen. Detta följer av tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 3637/92 och det administrativa avtal som undertecknades den 23 december 1992, och enligt vilket dagen för ikraftträdandet och miljöpoängsystemets inledningsförfaranden som omtalas i transportavtalet fastställs. U till gemenskapsreserven Förutom det obligatoriska bidraget av miljöpoäng på 3,34 % som varje medlemsstat lämnar till gemenskapsreserven är varje stat också skyldig att återföra miljöpoäng som en solidaritetsåtgärd till hjälp för stater med brist på miljöpoäng. Kommissionen ansvarar formellt för gemenskapsreserven för miljöpoäng och fördelar poängen enligt godkännande för miljöpoängsystemet. förvaltningskommittén Förvaltningskommittén för miljöpoängsystemet upprättades formellt genom artikel 16 i protokoll 9. för omfördelning från 2. ANALYS AV MILJÖPOÄNGSYSTEMETS FUNKTION8,9 Av tabell 1 framgår fördelningen av miljöpoäng mellan medlemsstaterna och de 3,34 % i gemenskapsreserv som ligger hos kommissionen. (Den verkliga fördelningen av gemenskapsreserven under åren 1993 till 1995 visas i tabell 5). I tabell 1 visas tydligt hur antalet tillgängliga miljöpoäng för varje medlemsstat gradvis minskas till och med slutet av år 2003. Fördelningen av miljöpoäng mellan medlemsstaterna fastställs proportionellt och grundar sig på antalet transittransporter som utfördes under 1991 (utifrån statistik som samlats in av österrikiska transportministeriet). Den enda variation som är möjlig är antalet tillgängliga miljöpoäng (och andelen på 3,34 % som avsetts för gemenskapsreserven) som kan öka efter en utvidgning av Europeiska unionen (vilket skedde 1995), eller om EES-avtalet ändras för att omfatta miljöpoängsystemet (vilket skulle leda till att tre länder, Norge, Island och Liechtenstein, läggs till medlemsstaternas system). I tabell 2 redovisas nationsvis det totala antalet utförda transittransporter varje år. Detta visar att en avsevärd ökning av antalet transittransporter genom Österrike skedde under 1995. Åtskilliga faktorer kan lyftas fram för att förklara denna ökning: slutet på kriget i forna Jugoslavien, öppningen av marknaderna i Östeuropa, den ekonomiska uppgången i EU:s medlemsstater och sänkningen av Österrikes "StraBenverkehrsbeitrag" (vägavgift) till Euro vignettes nivå. Analysen av miljöpoängsystemets funktion behandlar endast medlemsstaterna. Således utesluts Österrikes bruk av miljöpoängsystem före anslutningen 1995, liksom miljöpoäng som används av Norge och Slovenien, från detta stycke. Kommentar till statistiken: 1 en del av tabellerna och diagrammen har statistik för Spanien och Portugal sammanblandats med tyska lastbilar ("D" på miljökortet) som felaktigt tolkats som portugisiska (P) och på liknande sätt har italienska lastbilar (I) tolkats som spanska (E). Även om det totala antalet felaktiga tolkningar är litet, är den snedvridande effekten för statistiken från länder som Spanien och Portugal, vilka utför relativt få transittransporter, tillräckligt stor för att allvarligt förvanska den nationella statistiken. I sådana fall är den förvanskade uppgiften ersatt med termen n/a (=oriktig). Det bör emellertid framhållas att de statistiska uppgifterna för EUR 12/ EUR 15 är riktiga. r Å ena sidan bör det emellertid understrykas att den övre tröskeln på 1 617 000 transiteringar (108 % av 1991 års koefficient) inte överskreds och, å andra sidan, om detta tak skulle nås kommer det att leda till en automatisk minskning av antalet miljöpoäng under följande år. Genom miljöpoängsystemet garanteras således Österrikes befolkning att, förutom en säkerställd minskning av utsläpp, lastbilstrafiken inte kan fortsätta att öka i all oändlighet. Båda garantierna är unika i Europeiska unionen. I tabell 2 visas en analys per nation av lastbilar som transiterar Österrike. Lastbilar som är registrerade i Italien och Tyskland gör de flesta transiteringarna och står således för mer än två tredjedelar av alla transittransporter. Det tredje största landet är Österrike självt. Österrikiska lastbilar står för omkring tio procent av transittransporterna. I tabell 3 visas det genomsnittliga antalet miljöpoäng som utnyttjas vid varje transittransport. Detta har räknats fram genom att antalet använda miljöpoäng dividerats med antalet genomförda transittransporter. Av tabellen framgår också att genomsnittet för Europeiska unionen stadigt sjunker och är lägre än det teoretiska EU-målet, nämligen det genomsnittsvärde som kommer att säkerställa 1991 års nivå för transittransporter. Detta innebär att till och med har lett till kraftigare tillämpningen av miljöpoängsystemet minskningar av utsläpp från transportfordon än väntat. Det finns avsevärda skillnader bland de nationella medelvärdena. Två medlemsstater (Danmark och Italien) har på fyra år minskat sitt genomsnittliga utnyttjande av miljöpoäng per transittransport med över trettio procent. I kontrast till detta har det grekiska genomsnittet minskats med endast 3,3 procent under samma period. Uppgifterna i tabell 3 återspeglar inte endast fordonens absoluta prestation utan också de relativa förbättringarna. I vissa fall beror dessa på ansträngningar som gjorts av medlemsstaternas nationella myndigheter för att optimera sin tilldelning av miljöpoäng, exempelvis genom att endast anslå ett fastställt (litet) antal miljöpoäng per transittransport för att på så sätt uppmuntra åkarna att använda de mest miljövänliga fordonen. Med Finlands, Sveriges och Österrikes inträde den 1 januari 1995 tillkom tre lastbilsparker med ett lågt genomsnittligt utnyttjande av miljöpoäng. Detta tycks emellertid inte ha haft någon inverkan på statistiken. 1 tabell 4 visas fördelningen av EU:s lastbilspark avseende utnyttjade miljöpoäng. Det skall framhållas alt lastbilar som motsvarar Euro 1-standard kräver högst 9 miljöpoäng per transittransport, medan lastbilar som motsvarar Euro 2-standard kräver högst 7 miljöpoäng per transittransport. Det visar sig att andelen lastbilar som erlägger det maximala antalet, 16 miljöpoäng, per transittransporter har minskat från över 51 % år 1993 till under 18 % år 1996. 1 kontrast till detta har andelen lastbilar som erlägger 8 miljöpoäng ökat från under 20 % år 1993 till över 41 % år 1996 och andelen lastbilar som motsvarar Euro 2-standard vad gäller NOx -utsläpp har ökat från praktiskt taget noll till år 1993 till nästan 27 % år 1996. C I tabell 5 visas medlemsstaternas utnyttjande av miljöpoäng. Där visas också det totala antalet miljöpoäng som varje medlemsstat har erhållit från eller överlämnat till reserven för miljöpoäng. Nio av de femton medlemsstaterna har dragit nytta av miljöpoängen frän reserven medan sex medlemsstater (Belgien, Finland, Irland, Nederländerna, till miljöpoängsreserven utan att vinna något från den. och Österrike) Portugal bidragit har Av tabell 5 framgår det att de 15 medlemsstaternas totala utnyttjande av miljöpoäng har minskat med 10% mellan 1995 och 1996. Detta motsvarar en faktisk minskning av utsläppen från lastbilar i transittrafik. 3. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER som orsakas av För det första är den främsta slutsats som kan dras av de första fyra åren med miljöpoängsystemet att det framgångsrikt har minskat den genomsnittliga utsläppsmängd från EU-länder vilka utför godstransporter genom Österrike. Det genomsnittliga NOx -utsläppet från lastbilar har minskat med 27 % på fyra år, vilket är en förbättring som överstiger det överenskomna målet. Även om det inte finns några bevis för att en sådan förbättring endast beror på miljöpoängsystemet, har omfattningen av förbättringen varit sådan att det med säkerhet kan antas att miljöpoängsystemet verksamt har bidragit till denna förbättring. lastbilar För det andra har inrättandet av en gemenskapsreserv för miljöpoäng visat sig vara ett viktigt instrument när användningen av miljöpoäng skall organiseras. Förutom genom gemenskapsreserven på 3,34 % har medlemsstaterna visat avsevärd solidaritet genom att återföra outnyttjade miljöpoäng för att andra medlemsstater skall kunna utnyttja dem. För det tredje, genom att också tillåta olika åldersprofiler inom de nationella lastbilsparkerna före införandet av miljöpoängsystemet, varierar den grad i vilken parkerna har gjort mest effektivt bruk av miljöpoäng avsevärt mellan medlemsstaterna. För det fjärde minskar nu de totala trafikutsläppen. Det totala antalet miljöpoäng som utnyttjades under 1996 var betydligt lägre än under 1995 och eftersom att antalet utnyttjade miljöpoäng som är tillgängliga under 1997 är mindre än det utnyttjade antalet 1996, garanteras en ytterligare minskning av de totala utsläppen. Kommissionen drar slutsatsen att miljöpoängsystemet är ett både rättvist och effektivt sätt att minska utsläppen från lastbilar som transiterar Österrike. Kommissionen föreslår således att miljöpoängsystemet fortsatt används till och med nästa kontrollperiod den 1 januari år 2001. } Dessutom anser kommissionen att miljöpoängsystemet är en effektiv metod för att minska utsläppen från lastbilar. Fullständig uppmärksamhet bör emellertid slutligen kan ersätta ägnas åt att utveckla andra miljöpoängsystemet, som dras av miljöpoängsystemet skall gå förlorad. Mot bakgrund av detta kan, i enlighet med artikel 11. 4 i protokoll 9, en möjlig förlängning av ett sådant systems varaktighet endast pågå till den 1 januari 2003. ingen av de miljöfördelar instrument för att som Slutligen bör det framhållas att frågan om trafik från gemenskapen som avleds genom Österrike till följd av tredje lands transportpolitik (Schweiz) - med inte är löst. påföljande negativa miljöeffekter för hela Europa - ännu P BILAGA Statistiska tabeller Tabell 1: Fördelning av miljöpoäng 1991-2003 Tabell 2: Antalet transittransporter genom Österrike per medlemsstat 1993-1996 Tabell 3: Genomsnittligt antal utnyttjade miljöpoäng per transitering och medlemsstat 1993-1996 Tabell 4: Antal utnyttjade miljöpoäng per lastbil 1993-1996 Tabell 5: Antal utnyttjade miljöpoäng per medlemsstat 1993-1996 9 No. of transit trips through Austria/Antalet transittransporter genom Österrike Table 2/Tabell 2 1993 TRIPS 1994 MADE 1995 435 447 501. 820 535. 540 379 968 421. 592 493. 330 1996 570775 505. 781 147. 974 155. 462 63. 267 67. 419 100. 783 105. 731 17. 002 16. 507 26. 172 30. 567 15. 414 15. 476 1. 684 2. 566 3. 373 3. 427 4. 835 4. 050 n/a 39 n/a n/a 52 n/a 45. 034 38. 857 20. 207 46. 839 40. 661 23. 624 6. 104 9. 817 6. 343 4. 161 2. 493 n/a 429 n/a 6. 504 7. 054 4. 440 3. 840 4. 494 n/a 299 n/a 983. 986 1. 095. 475 1. 280. 430 1. 315. 485 1. 440. 714 1. 482. 495 n/a = See footnote 8 in text I D A NL Eli DK B UK S F L Fin E Irl P TOTAL: Eur12 Eur15 NOTES: I D A NL EH DK B UK S F L Fin E Irl P TOTAL: Eur12 Eur15 PERCENTAGE 94/93 95/94 15,2% 6,7% 11,0% 17,0% 6,6% 49,5% -2,9% 172,8% 16,8% 27,1% 0,4% 30,6% 52,4% 137,9% CHANGE 96/95 96/93 6,6% 2. 5% 5,1% 4,9% 4,0% 4,6% 16,9% 6,6% -28,1% -7,7% 80,3% n/a 31,1% 33,1% 67,1% 175,5% 55,4% 53,3% 286,2% 31,6% 12,1% n/a 43,3% 18,2% 31,2% -30,0% 2,7% n/a n/a 33,3% 725,0% -30,3% 666,7% n/a n/a n/a n/a 11,3% 16,9% 2,7% 2,9% 33,7% Table 3/Tabell 3 Average number of ecopoints used per transit trip Genomsnittligt antal utnyttjade miljöpoäng per transitering ECOPOINTS 1994 1993 PER TRIP 1995 1996 13,26 11,86 10,33 9,02 12,69 11,67 10,77 10,07 9,43 8,99 12,97 12,46 11,68 10,17 15,65 15,60 15,54 15,13 13,40 12,24 10,78 8,82 13,81 12,84 12,20 10,09 15,60 15,74 14,92 12,14 11,67 9,83 13,89 12,94 11,88 10,71 10,93 10,30 n/a n/a 9,68 9,29 n/a 8,08 8,28 n/a 15,28 15,42 15,22 12,18 n/a n/a n/a n/a I D A NL EH DK B UK S F L Fin E Irl P PERCENTAGE CHANGE 94/93 95/94 96/95 96/93 -10,6% -12,9% -12,7% -8,0% -7,7% -12,4% -3,9% -0,3% -8,7% -7,0% 0,9% -10,7% -12,9% -2,6% -6,3% -0,4% -11,9% -18,2% -5,0% -5,2% -17,3% -18,6% -15,8% -32,0% -25,7% -21,6% -3,3% -34,2% -26,9% -22,2% -6,8% -5,8% -8,2% -9,8% -6,0% -16,5% -22,9% -26,1% -10,9% n/a 0,9% n/a n/a n/a n/a -1. 3% -20,0% -20,3% n/a n/a n/a I D A NL EH DK B UK S F L Fin E Irl P EU Average 13,08 11,92 10,81 9,47 EU Average -8. 9% -9,3% -12,4% -27,6% EU target 13,35 12,08 10,89 9,88 % Better than target 2,0% 1,3% 0,7% 4 , 1% NOTES: n/a = See footnote 8 in text // Table 4/Tabell 4 Ecopoints used per truck/Antal utnyttjade miljöpoäng per lastbil NUMBER OF TRIPS MADE Ecopoints used < = 5 6 1993 628 443 1994 1995 1280 2346 1996 2313 875 6718 47971 7 1521 16540 128680 345704 8 189440 354347 578304 614316 9 79403 121422 140771 111274 10 46208 14020 21596 16607 11 10093 12201 12157 7164 12 66668 71968 67913 38399 13 25477 24781 20653 11117 14 50234 47355 40678 23305 15 7772 8101 7100 4707 16 506099 422585 413798 259618 t o t al trips 983986 1095475 1440714 1482495 Ecopoints used < =5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Proportion of trips 1993 0,1% 0,0% 0,2% 1994 0,1% 0 , 1% 1,5% 1995 0,2% 0,5% 8,9% 1996 0,2% 3,2% 23,3% 19,3% 32,3% 4 0 , 1% 41,4% 8 , 1% 4,7% 1,0% 6,8% 2,6% 5 , 1% 0,8% 1 1 , 1% 1,3% 1,1% 6,6% 2,3% 4,3% 0,7% 9,8% 1,0% 0,8% 4,7% 1,4% 2,8% 0,5% 7,5% 1,5% 0,5% 2,6% 0,7% 1,6% 0,3% 51,4% 38,6% 28,7% 17,5% TABLE 5/Tabelt S Ecopoint Use by Member State/Antal utnyttjade miljöpoäng per medlemsstat BELGIUM National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 434. 006 -110. 000 212. 830 1994 392. 531 -100. 000 198. 738 1995 354. 019 -30. 000 246. 550 1996 320. 938 -10. 000 238. 470 LUXEMBOURG National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 66. 770 0 37. 465 1994 60. 389 0 41. 711 1995 54. 464 5. 000 40. 280 1996 49. 375 0 31. 016 DENMARK National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 540. 839 -50. 578 350. 793 1994 489. 154 0 374. 094 1995 441. 162 15. 000 418. 808 1996 399. 938 20. 000 358. 690 NETHERLANDS National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1. 649. 224 1. 491. 619 -115. 000 -300. 000 839. 705 820. 631 1995 1996 1. 345. 271 1. 219. 563 -10. 000 1. 177. 033 1. 075. 147 -20. 000 GERMANY National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1996 6. 443. 324 5. 827. 579 5. 255. 817 4. 764. 688 100. 000 4. 821. 539 4. 919. 037 5. 314. 623 4. 767. 712 -200. 000 -663. 658 331. 000 1995 AUSTRIA National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 1994 1995 1996 2. 352. 108 2. 132. 316 -180. 574 -266. 000 1. 489. 931 1. 398. 163 GREECE National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 807. 919 -202. 781 266. 007 1994 730. 712 -235. 615 257. 542 1995 659. 020 142. 574 699. 928 1996 597. 438 186. 683 708. 886 PORTUGAL National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 5. 342 -3. 774 n/a 1994 4. 831 -1. 405 n/a 1995 4. 357 0 n/a 1996 3. 950 0 n/a SPAIN National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used FRANCE National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used IRELAND National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used ITALY National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 16. 025 0 n/a 1993 66. 770 -17. 000 46. 861 1993 13. 354 -12. 700 596 1994 14. 993 0 n/a 1994 60. 389 0 62. 575 1994 12. 078 -10. 000 802 1995 13. 071 10. 000 n/a 1995 54. 464 25. 705 75. 379 1995 10. 893 -1. 600 6. 531 1996 11. 850 8. 500 n/a 1996 49. 375 8. 000 47. 544 1996 9. 875 -4. 500 3. 641 1993 1994 1996 6. 810. 560 6. 159. 721 5. 555. 371 5. 036. 250 266. 552 5. 775. 582 5. 949. 522 5. 533. 606 5 145. 608 306. 755 251. 000 -97. 194 1995 1993 1994 FINLAND National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used SWEDEN National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used UNITED KINGDOM National allocation Additional ecopoints received Ecopoints used 1993 113. 509 -62. 407 26. 270 1994 102. 662 -25. 000 40. 385 E. U. 15 National allocation Ecopoints returned to EU Reserve Ecopoints distributed from EU Reserve Ecopoints used 1995 50. 371 -6. 000 23. 164 1996 45. 664 0 37. 211 1995 82. 127 30. 000 114. 528 1995 9. 590 20. 000 91. 076 1996 74. 452 10. 000 69. 634 1996 83. 938 5. 000 78. 935 1995 1996 16. 325. 105 14. 799. 610 290. 500 608. 800 15576. 061 14. 036. 529 238. 174 830. 279 NOTES: n/a = See footnote 8 in text Negative values in the table denotes the number of ecopoints returned to the EU Reserve. y«a ISSN 1024-4506 KOM(98) 6 slutlig DOKUMENT SV 07 10 08 17 Katalognummer : CB-CO-98-004-SV-C ISBN 92-78-30043-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg IS


title: Résolution sur les négociations entre l'Union européenne et la Suisse concernant les transports terrestres

eurovoc_concepts:
Alpine Region
Switzerland
carriage of goods
combined transport
cross-border transport
international negotiations

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 4088/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Full details concerning funding for Mediterranean countries

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 187/123 (98/C 187/191) SKRIFTLIG FR¯GA E-4086/97 fr(cid:229)n Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) till kommissionen (16 januari 1998) A¤mne: Framsta¤llning av kartor o¤ver territorier som bebos av ursprungsbefolkningar i Amazonasomr(cid:229)det P(cid:229) uppdrag av kommissionen har olika projekt fo¤r att framsta¤lla kartor o¤ver territorier och skyddsomr(cid:229)den som bebos av ursprungsbefolkningar i Amazonasomr(cid:229)det genomfo¤rts. Vilka kontakter fo¤rekommer mellan kommissionens projektpartner och respektive nationella institutioner i de bero¤rda staterna i Amazonas na¤r det ga¤ller framsta¤llningen av kartor o¤ver territorier och skyddsomr(cid:229)den som bebos av ursprungsbefolkningar? Hur bedo¤mer kommissionen detta samarbete? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-4084/97, E-4085/97 och E-4086/97 ingivna av Manuel Mar(cid:14)·n fo¤r kommissionen (3 februari 1997) Gemenskapen har, inom budgetposten fo¤r tropiska skogar, finansierat m(cid:229)nga projekt i Amazonas som ro¤r kartla¤ggningen av omr(cid:229)den som bebos av ursprungsbefolkning. Det fra¤msta m(cid:229)let fo¤r dessa projekt, som syftar till att faststa¤lla gra¤nserna fo¤r de omr(cid:229)den som bebos av ursprungsbefolkning, a¤r att uppmuntra bevarande och h(cid:229)llbar utveckling av tropiska skogar s(cid:229) att dessa grupper kan va¤lja att fortsa¤tta med sin traditionella livsstil da¤r detta a¤r mo¤jligt och h(cid:229)llbart med ha¤nsyn till konkurrerande anspr(cid:229)k fr(cid:229)n andra markanva¤ndare. Kommissionen uppmanades att hja¤lpa utvecklingsla¤nderna att uppra¤tta en ra¤ttvisande allma¤n o¤verblick o¤ver de omr(cid:229)den p(cid:229) deras territorier som bebos av ursprungsbefolkning. Kommissionen fo¤rbereder i samband med detta ett arbetsdokument om sto¤d till ursprungsbefolkningar inom ramen fo¤r utvecklingssamarbetet. Kommissionen har hja¤lpt Instituto socio-ambiental (ISA) i Brasilien att utarbeta tillfo¤rlitliga aktuella kartor o¤ver de omr(cid:229)den i landet som bebos av ursprungsbefolkning och uppra¤tta ett na¤tverk mellan liknande organisationer i Latinamerika fo¤r att utbyta erfarenheter och samordna gra¤nso¤verskridande verksamhet. Detta arbete fortsa¤tter nu i en andra etapp som just inletts. I denna fas kommer andra geografiska uppgifter, till exempel uppgifter om vegetationstyp, att info¤rlivas i ett enda GIS (geografiskt informationssystem). ISA har s(cid:229)ledes blivit den nationella samlingspunkten fo¤r information om omr(cid:229)den i Brasilien som bebos av ursprungsbefolkning, och statliga organisationer som den nationella stiftelsen fo¤r sto¤d till ursprungsbefolkningen (FUNAI) va¤nder sig i fo¤rsta hand sig till ISA fo¤r att f(cid:229) kartor och fo¤r att hja¤lpa till att lo¤sa konflikter i markfr(cid:229)gor i vilka ursprungsbefolkning a¤r inblandad. ISA a¤r ocks(cid:229) na¤ra knutet till G7:s pilotprogram, sa¤rskilt programmet (cid:148)Indigenous lands(cid:148) vilket › med sto¤d av tyska staten och Europeiska gemenskapen (genom en stiftelse fo¤r regnskogar [Rainforest trust fund]) › omfattar utstakning av de lagliga gra¤nserna mellan olika erka¤nda grupper av ursprungsbefolkning i de brasilianska delarna av Amazonas. I Brasilien uppra¤tth(cid:229)ller ISA mycket na¤ra kontakt med staten, sa¤rskilt med FUNAI, den federala myndighet som har ansvaret fo¤r fr(cid:229)gor ro¤rande ursprungsbefolkningen. (98/C 187/192) SKRIFTLIG FR¯GA E-4088/97 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (16 januari 1998) A¤mne: Fullsta¤ndiga uppgifter om finansiellt sto¤d till Medelhavsla¤nder Jag ber de beho¤riga enheterna inom Europeiska kommissionen att fo¤rse mig med tabeller med detaljerade uppgifter om allt finansiellt sto¤d som fram till dags dato (bo¤rjande fr(cid:229)n 1977 d(cid:229) gemenskapens fo¤rsta avtal slo¤ts, om uppgifterna finns) g(cid:229)tt till Israel, Libanon, Syrien, Jordanien, Turkiet, Cypern, Malta, Egypten, Tunisien, Algeriet, Marocko och Palestina. Jag o¤nskar att uppgifterna redogo¤r fo¤r det totala finansiella sto¤det till vart och ett av dessa la¤nder och att alla ta¤nkbara ka¤llor till finansiering anges (gemenskapens budget, horisontella (cid:229)tga¤rder, bilaterala avtal och finansiella protokoll, Europeiska investeringsbanken samt alla andra typer av gemenskapsinitiativ)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 125/98, annettu 16 päivänä tammikuuta 1998, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
beef
export refund

text: L 11/20 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 1. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 125/98, annettu 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, 0206 kuuluville muille el(cid:132)imenosille ja tietyille liitteen CN-koodiin 1602 50 10 kuuluville lihasta tai el(cid:132)imen- osista tehdyille muille valmisteille ja s(cid:132)ilykkeille olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) tiettyihin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin viet(cid:132)ess(cid:132) vienti- tukea, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2634/97 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan, ottaen huomioon tuotekoodeihin 0201 20 90 700 ja 0202 20 90 100 kuuluvien tuotteiden hyvin erilaiset ominaisuudet tuki olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) ainoastaan paloille, luiden paino on enint(cid:132)(cid:132)n kolmannes niiden joissa painosta, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 805/68 13 artiklan mukaan asetuksen (ETY) N:o 805/68 1 artiklassa tarkoitettujen yhteis(cid:148)n tuotteiden maailmanmarkkinahintojen hintojen v(cid:132)linen ero voidaan kattaa vientituella, ja asetuksessa (ETY) N:o 32/82 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2326/97 (4), asetuksessa (ETY) N:o 1964/82 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2469/97, ja asetuksessa (ETY) N:o 2388/84 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3661/92 (7), s(cid:132)ilykkeit(cid:132) annetaan tietty(cid:132) naudanlihaa koskevan erityisen vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misedellytykset, tiettyj(cid:132) ja kyseisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ja perusteiden soveltaminen naudanli- ha-alan markkinoiden ennakoitavaan tilanteeseen johtaa tuen vahvistamiseen j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) esitetyll(cid:132) tavalla, ja myyntimahdollisuudet ottaen huomioon yhteis(cid:148)n markkinoiden nykyinen tilanne tietyiss(cid:132) kolmansissa maissa vientitukea olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) toisaalta teurastettaviksi tarkoitetuille naudoille, joiden elopaino on enemm(cid:132)n kuin 220 kilogrammaa mutta enint(cid:132)(cid:132)n 300 kilogrammaa, ja toisaalta t(cid:132)ysikasvuisille naudoille, joiden elopaino on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 300 kilogrammaa, erityisesti tietylle liitteen CN-koodiin 0201 kuuluvalle tuoreelle tai j(cid:132)(cid:132)hdytetylle lihalle, tietylle liitteen CN-koodiin 0202 kuuluvalle j(cid:132)(cid:132)dytetylle lihalle, tietyille liitteen CN-koodiin (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 356, 31. 12. 1997, s. 13 (3) EYVL L 4, 8. 1. 1982, s. 11 (4) EYVL L 323, 26. 11. 1997, s. 1 (5) EYVL L 212, 21. 7. 1982, s. 48 (6) EYVL L 221, 18. 8. 1984, s. 28 (7) EYVL L 370, 19. 12. 1992, s. 16 luuttoman, suolatun ja kuivatun naudanlihan osalta on olemassa perinteisi(cid:132) Sveitsiin suuntautuvia kauppavirtoja; siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin kuin se on tarpeen kyseisen kaupan s(cid:132)ilytt(cid:132)- miseksi, tuki olisi vahvistettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi, jolla katetaan Sveitsin markkinoiden hintojen ja j(cid:132)senvaltioiden vienti- hintojen v(cid:132)linen erotus; kyseist(cid:132) lihaa sek(cid:132) suolattua, kuivattua ja savustettua lihaa on mahdollista vied(cid:132) tiet- tyihin Afrikassa ja L(cid:132)hi-Id(cid:132)ss(cid:132) sijaitseviin kolmansiin maihin; t(cid:132)m(cid:132) tilanne olisi otettava huomioon ja vahvistet- tava tuki sen mukaisesti, liitteen osallistuminen yhteis(cid:148)n CN-koodeihin 1602 50 31–1602 50 80 kuuluvien lihasta ja el(cid:132)imen- osista tehtyjen muiden tarjontamuotojen ja s(cid:132)ilykkeiden kansainv(cid:132)liseen kauppaan voidaan turvata my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tukea, jonka suuruus vastaa t(cid:132)h(cid:132)n saakka viejille my(cid:148)n- netty(cid:132) tukea, muille naudanliha-alan tuotteille ei ole tarpeen vahvistaa tukea, sill(cid:132) yhteis(cid:148)n osallistuminen maailmanlaajuiseen kauppaan on v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132), komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2541/97 (9), vahvistetaan maataloustuotteiden vientitukeen sovellettava nimikkeist(cid:148); m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat on selvyyden vuoksi syyt(cid:132) eritell(cid:132) erillisess(cid:132) liitteess(cid:132), koskevien tullimuodollisuuksien toimijoiden vienti(cid:132) j(cid:132)(cid:132)dytetyn lihan tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) olisi yksinkertaistamiseksi saatettava muista kuin urospuolisista t(cid:132)ysikasvuisista naudoista saadulle tuoreelle tai j(cid:132)(cid:132)hdytetylle lihalle my(cid:148)n- nett(cid:132)v(cid:132)n tuen mukaiseksi, (8) EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1 (9) EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 14 17. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 11/21 tietyiss(cid:132) tapauksissa kokemus on osoittanut, ett(cid:132) on usein vaikeaa m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) CN-koodiin 1602 50 kuuluvien valmis- teiden ja s(cid:132)ilykkeiden sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)n naudanlihan ja muun lihan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132); t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi olisi erotettava naudanlihatuot- teet ja laadittava lihasta tai muista el(cid:132)imenosista tehdyille sekavalmisteille uusi nimike; muiden tuotteiden kuin lihasta tai muista el(cid:132)imenosista tehtyjen sekavalmisteiden valvonnan tehostamiseksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) kyseiset saada vientitukea ainoastaan, kun ne tuotteet voivat valmistetaan maataloustuotteiden vientituen maksamisesta ennakolta 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2026/83 (2), 4 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti, v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)sten est(cid:132)miseksi tiettyj(cid:132) puhdasrotuisia jalos- tusel(cid:132)imi(cid:132) viet(cid:132)ess(cid:132) naaraspuolisten el(cid:132)inten tuki olisi eriytett(cid:132)v(cid:132) kyseisten el(cid:132)inten i(cid:132)n perusteella, tiettyihin kolmansiin maihin on olemassa muiden kuin teurastettaviksi tarkoitettujen hiehojen vientimahdolli- suuksia, mutta v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)sten est(cid:132)miseksi olisi vahvistet- tava tarkastusperusteet sen varmistamiseksi, ett(cid:132) kyseess(cid:132) ovat enint(cid:132)(cid:132)n 36 kuukauden ik(cid:132)iset el(cid:132)imet, huolimatta yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n CN-koodiin 1602 50 kuuluvien muiden kuin kypsent(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mien s(cid:132)ilykeval- misteiden alajaosta kokemus on osoittanut, ett(cid:132) on mahdollista poistaa tukinimikkeist(cid:148)st(cid:132) useita CN-koodiin 1602 50 31 kuuluvia tuotteita ja mukauttaa CN-koodiin 1602 50 80 kuuluvien tuotteiden luetteloa, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Luettelo tuotteista, joiden vientiin my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n 1. asetuksen (ETY) N:o 805/68 13 artiklassa tarkoitettua tukea, sek(cid:132) kyseisen tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) I. 2. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat eritell(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II. 2 artikla Tukinimikkeist(cid:148)n koodiin 0102 90 59 9000 kuuluvalle tuotteelle ja t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II olevaan aluee- seen 10 kuuluvaan kolmanteen maahan suuntautuvalle viennille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen edellytyksen(cid:132) on vientitulli- muodollisuuksien p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) esitett(cid:132)v(cid:132) virkael(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)k(cid:132)rin allekirjoittama el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)k(cid:132)rintodistuksen alkuper(cid:132)iskappale ja sen kopio, joissa todistetaan, ett(cid:132) kyseess(cid:132) ovat tosiasial- lisesti enint(cid:132)(cid:132)n 36 kuukauden ik(cid:132)iset hiehot. Viej(cid:132) s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) todistuksen alkuper(cid:132)iskappaleen, ja tulliviran- omaisten oikeaksi todistama kopio liitet(cid:132)(cid:132)n tuen maksa- mista koskevaan hakemukseen. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 62, 7. 3. 1980, s. 5 (2) EYVL L 199, 22. 7. 1983, s. 12 L 11/22 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 1. 98 naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE I Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Elopaino — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — 0102 10 10 9120 0102 10 10 9130 0102 10 30 9120 0102 10 30 9130 0102 10 90 9120 0102 90 41 9100 0102 90 51 9000 0102 90 59 9000 0102 90 61 9000 0102 90 69 9000 0102 90 71 9000 0102 90 79 9000 0201 10 00 9110 (1) 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 (1) 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 (1) 01 02 03 04 01 02 03 04 01 02 02 03 04 02 03 04 10 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 (1) 0201 20 30 9120 0201 20 50 9110 (1) 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 (1) 0201 20 50 9140 0201 20 90 9700 0201 30 00 9050 0201 30 00 9100 (2) 0201 30 00 9120 (2) 0201 30 00 9150 (6) 0201 30 00 9190 (6) 58,50 22,50 15,50 8,00 58,50 22,50 15,50 8,00 58,50 52,00 22,50 15,50 8,00 22,50 15,50 8,00 52,00 (9) 22,50 15,50 8,00 22,50 15,50 8,00 52,00 34,00 17,00 52,00 34,00 17,00 — Nettopaino — 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 110,50 74,00 37,50 47,00 32,50 16,50 110,50 74,00 37,50 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 02 03 04 06 08 09 03 04 06 08 09 03 04 06 02 03 04 06 47,00 32,50 16,50 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 140,00 93,50 46,50 60,00 41,50 20,50 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 34,00 24,00 12,00 49,00 49,00 195,00 134,00 67,00 172,00 91,00 85,00 62,50 31,50 80,50 55,00 50,50 42,50 21,50 49,00 47,00 31,00 15,00 38,00 17. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka L 11/23 (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — 0202 10 00 9100 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 0202 20 90 9100 0202 30 90 9100 0202 30 90 9400 (6) 0202 30 90 9500 (6) 0206 10 95 9000 0206 29 91 9000 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 0210 20 90 9500 (3) 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 08 09 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 04 02 02 34,00 24,00 12,00 47,00 32,50 16,50 47,00 32,50 16,50 34,00 24,00 12,00 60,00 41,50 20,50 34,00 24,00 12,00 34,00 24,00 12,00 49,00 49,00 55,00 50,50 42,50 21,50 49,00 47,00 31,00 15,00 38,00 47,00 31,00 15,00 38,00 47,00 31,00 15,00 38,00 39,50 23,50 49,00 49,00 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 1602 50 10 9190 1602 50 10 9240 1602 50 10 9260 1602 50 10 9280 1602 50 31 9125 1602 50 31 9135 1602 50 31 9195 1602 50 31 9325 1602 50 31 9335 1602 50 31 9395 1602 50 39 9125 1602 50 39 9135 1602 50 39 9195 1602 50 39 9325 1602 50 39 9335 1602 50 39 9395 1602 50 39 9425 1602 50 39 9435 1602 50 39 9495 1602 50 39 9505 1602 50 39 9525 1602 50 39 9535 1602 50 39 9595 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 54,50 (8) 43,50 (8) 43,50 (8) 48,50 (8) 38,50 (8) 38,50 (8) 38,50 (8) 31,00 (8) 31,00 (8) 26,00 (8) 20,50 (8) 20,50 (8) 26,00 20,50 20,50 — — — — — — — — — 92,50 (5) 35,00 (8) 17,00 82,50 (5) 31,00 (8) 17,00 92,50 (5) 35,00 (8) 17,00 82,50 (5) 31,00 (8) 17,00 35,00 (5) 20,50 (8) 15,00 15,00 35,00 (5) 20,50 (8) 15,00 L 11/24 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 1602 50 39 9705 1602 50 39 9805 1602 50 39 9905 1602 50 80 9135 1602 50 80 9195 1602 50 80 9335 1602 50 80 9395 1602 50 80 9435 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 15,00 7,00 — — — 31,00 (8) 15,00 28,00 (8) 15,00 20,50 (8) 1602 50 80 9495 1602 50 80 9505 1602 50 80 9515 1602 50 80 9535 1602 50 80 9595 1602 50 80 9615 1602 50 80 9625 1602 50 80 9705 1602 50 80 9805 1602 50 80 9905 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 17. 1. 98 (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — 15,00 15,00 7,00 20,50 (8) 15,00 15,00 7,00 — — — (1) T(cid:132)h(cid:132)n alanimikkeeseen luokittelu edellytt(cid:132)(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 32/82, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132) olevan todistuksen esitt(cid:132)mist(cid:132). (2) T(cid:132)h(cid:132)n alanimikkeeseen luokiteltaessa on noudatettava asetuksessa (ETY) N:o 1964/82, sellaisena kuin se on muutettuna, s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) edellytyksi(cid:132). (3) Suolavedess(cid:132) olevan naudanlihan tuki my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n lihan nettopainon perusteella, eli v(cid:132)hennettyn(cid:132) suolaveden painolla. (4) Komission asetuksen (ETY) N:o 2973/79 (EYVL L 336, 29. 12. 1979, s 44), sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksi(cid:132) noudattaen. (4a) Komission asetuksen (EY) N:o 2051/96 (EYVL L 274, 26. 10. 1996, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksi(cid:132) noudattaen. (5) EYVL L 221, 19. 8. 1984, s. 28. (6) V(cid:132)h(cid:132)rasvaisen naudanlihan pitoisuus, lukuun ottamatta rasvaa, m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 (EYVL L 210, 1. 8. 1986, s. 39) liitteess(cid:132) kuvattua m(cid:132)(cid:132)ritysmenetelm(cid:132)(cid:132) noudattaen. (7) Asetuksen (ETY) N:o 805/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 13 artiklan 10 kohdan mukaan tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132) kolmansista maista tuotavia ja kolman- siin maihin j(cid:132)lleenviet(cid:132)vi(cid:132) tuotteita viet(cid:132)ess(cid:132). (8) Tuen my(cid:148)nt(cid:132)minen edellytt(cid:132)(cid:132) valmistamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukaisesti. (9) Tuen my(cid:148)nt(cid:132)misen edellytyksen(cid:132) on t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 2 artiklassa tartoitettujen edellytysten noudattaminen. Huom. : Tuotekoodit sek(cid:132) alaviitteet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n asetuksessa (ETY) N:o 3846/87, sellaisena kuin se on muutettuna. 17. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 11/25 LIITE II Alue 01 = Kaikki kolmannet maat Alue 02 = Alueet 08 ja 09 Alue 03 Alue 05 Alue 09 022 Ceuta ja Melilla 024 Islanti 028 Norja 041 F(cid:132)rsaaret 043 Andorra 044 Gibraltar 045 Vatikaani 053 Viro 054 Latvia 055 Liettua 060 Puola 061 Tˇsekin tasavalta 063 Slovakia 064 Unkari 066 Romania 068 Bulgaria 070 Albania 091 Slovenia 092 Kroatia 093 Bosnia ja Hertsegovina 094 096 Entinen Jugoslavian Jugoslavian liittotasavalta tasavalta Makedonia 109 Livignon ja Campione d’Italian kunnat, Helgolandin saari 406 Gr(cid:148)nlanti 600 Kypros 662 Pakistan Sri Lanka 669 676 Myanmar 680 Thaimaa 690 Vietnam Indonesia 700 708 Filippiinit 724 Pohjois-Korea 950 Toimitukset ja polttoainekuljetukset alukselle (komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoi- tetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat) Alue 04 039 Sveitsi 400 Amerikan yhdysvallat Alue 06 809 Uusi-Kaledonia 822 Ranskan Polynesia 404 Kanada Alue 07 Alue 08 046 Malta 052 Turkki 072 Ukraina 073 Valko-Ven(cid:132)j(cid:132) 074 Moldova 075 Ven(cid:132)j(cid:132) 076 Georgia 077 Armenia 078 Azerbaidˇzan 079 Kazakstan 080 Turkmenistan 081 Uzbekistan 082 Tadˇzikistan 083 Kirgisistan 204 Marokko 208 Algeria 212 Tunisia 216 Libya 220 Egypti 604 Libanon 608 612 616 624 625 L(cid:132)nsiranta ja Gazan alue 628 632 636 Kuwait 640 Bahrain 644 Qatar 647 Arabiemiirikunnat 649 Oman 653 Jemen 720 Kiina 740 Hongkong Jordania Saudi-Arabia Syyria Irak Iran Israel 224 Sudan 228 Mauritania 232 Mali 236 Burkina Faso 240 Niger 244 Tˇsad 247 Kap Verde 248 Senegal 252 Gambia 257 Guinea-Bissau 260 Guinea 264 Sierra Leone 268 Liberia 272 Norsunluurannikko 276 Ghana 280 Togo 284 Benin 288 Nigeria 302 Kamerun 306 Keski-Afrikan tasavalta 310 P(cid:132)iv(cid:132)ntasaajan Guinea 311 S˜ao Tom(cid:130) ja Pr(cid:146)ncipe 314 Gabon 318 Kongo (tasavalta) 322 Kongo (demokraattinen tasavalta) 324 Ruanda 328 Burundi 329 Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet 330 Angola 334 Etiopia 336 Eritrea 338 Djibouti 342 Somalia 350 Uganda 352 Tansania 355 Seychellit ja siihen kuuluvat alueet 357 Brittil(cid:132)inen Intian valtameren alue 366 Mosambik 373 Mauritius 375 Komorit 377 Mayotte 378 Sambia 386 Malawi 388 Etel(cid:132)-Afrikka 395 Lesotho Alue 10 075 Ven(cid:132)j(cid:132) Huom. Maat m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4082/97 del Gerhard HAGER a la Comisión. Reclamación de deudas a través de oficinas de cobros

eurovoc_concepts:
Austria
administrative procedure
claim
consumer protection
legal profession
payment
proposal (EU)
restriction on competition


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4123/97 von Anita POLLACK an die Kommission. Beiräte

text: 17. 7. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 223/57 (98/C 223/70) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4123/97 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (16. Januar 1998) Betrifft: Beira¤te Fu¤r wieviele Nicht-Komitologie [Beira¤te] ist die GD XI verantwortlich und welche sind es? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (2. Ma¤rz 1998) Der Generaldirektion XI › Umwelt, nukleare Sicherheit und Katastrophenschutz › unterstehen folgende Beratende Ausschu¤sse: › Europa¤isches Beratendes Forum fu¤r Umwelt sowie dauerhafte und umweltgerechte Entwicklung (Beschlu(cid:223) 97/307/EG der Kommission vom 16. Mai 1997 (1)) › Beratender Ausschu(cid:223) fu¤r die Verwaltung des Aktionsplanes der Gemeinschaft fu¤r radioaktive Abfa¤lle (Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 18. Februar 1980 (2), besta¤tigt in der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 15. Juni 1992 (3)) › Beratender Ausschu(cid:223) auf dem Gebiet der U¤ berwachung und der Verringerung der O¤ lverschmutzung des Meeres (Beschlu(cid:223) Nr. 80/686/EWG der Kommission vom 25. Juni 1980 (4)) › Beratender Ausschu(cid:223) fu¤r den Schutz der fu¤r Versuche und andere wissenschaftliche Zwecke verwendeten Tiere (Beschlu(cid:223) Nr. 90/67/EWG der Kommission vom 9. Februar 1990 (5)) › Beratender wissenschaftlicher Ausschu(cid:223) fu¤r die Pru¤fung der Toxizita¤t und O¤ kotoxizita¤t chemischer Verbindungen (Bechlu(cid:223) der Kommission vom 28. Juni 1978 (6)) › Beratender Ausschu(cid:223) fu¤r Abfallwirtschaft (Beschlu(cid:223) der Kommission vom 21. April 1976 (7)) (1) ABl. L 131 vom 23. 5. 1997. (2) ABl. C 51 vom 19. 2. 1980. (3) ABl. C 158 vom 25. 6. 1992. (4) ABl. L 188 vom 22. 7. 1980. (5) ABl. L 44 vom 20. 2. 1990. (6) ABl. L 198 vom 22. 7. 1978. (7) ABl. L 114 vom 1. 5. 1976. (98/C 223/71) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4127/97 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (21. Januar 1998) Betrifft: Gewebekulturen Europa¤ische Unternehmen, die an technologischen Anwendungen im medizinischen Bereich arbeiten, haben unterschiedliche Techniken entwickelt, die es ermo¤glichen, die Epidermis im Laboratorium zu zu¤chten. Eine Technik besteht darin, Haut auf geeigneten Substraten, wie Hyaluronsa¤ure, zu zu¤chten. In den Vereinigten Staaten hat ein kalifornisches Unternehmen ein von den Zellen von operierten Kleinkindern abgeleitetes Produkt auf den Markt gebracht, und zwar zum Preise von 700. 000 Lire fu¤r 6 cm. Diese amerikanische Technik wird vor allem bei Allotransplantationen angewandt. Es ist zu bedenken, da(cid:223) die Gewebstechnik nicht nur mit Epidermisanwendungen, sondern auch mit anderen Geweben arbeitet. Ha¤lt die Kommission es daher nicht fu¤r angebracht, zu den bestehenden Rechtsvorschriften u¤ber die Organtransplantationen eine neue Richtlinie zur Erga¤nzung der Vorschriften u¤ber Gewebekulturen zu erlassen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4093/97 af Peter TRUSCOTT til Kommissionen. Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra EFRU og KONVER

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
EU initiative
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
South East (England)
arms industry
industrial conversion
tourism

text: C 196/74 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. marts 1998) Som det (cid:230)rede medlem ved, henhłrer beskyttelse af den nationale ark(cid:230)ologiske kulturarv udelukkende under medlemsstaternes kompetence- og ansvaromr(cid:229)de. EU(cid:146)s og s(cid:230)rligt Kommissionens rolle er fastlagt inden for rammerne af n(cid:230)rhedsprincippet, og dens muligheder for at intervenere er klart definerede i artikel 128 i EF-traktaten. Mere pr(cid:230)cist er Kommissionens rolle at fremme samarbejde mellem medlemsstaterne inden for bevarelse af kulturarven. Dette samarbejde kan konkretiseres gennem foranstaltninger vedtaget af Parlamentet og R(cid:229)det i f(cid:230)llesskab, s(cid:229)som Raphae¤l-programmet. P(cid:229) denne baggrund er det klart, at Kommissionen ikke kan gribe ind i det spłrgsm(cid:229)l, der er rejst af det (cid:230)rede medlem, nemlig opfłrelsen af et vandkraftv(cid:230)rk i Dimitsana provinsen. (98/C 196/101) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4089/97 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998) Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra besk(cid:230)ftigelsesfondene ADAPT, HORIZON, YOUTH- START, NOW og INTEGRA Kan Kommissionen oplyse mig om, hvor store belłb Hertfordshire har modtaget fra besk(cid:230)ftigelsesfondene ADAPT, HORIZON, YOUTHSTART, NOW og INTEGRA i (cid:229)rene 1994, 1995, 1996 og 1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (4. februar 1998) De belłb (i ECU), der er anfłrt i det fłlgende, er blevet udbetalt af den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF) til projekter, hvor den ansłgende organisation eller anfłrte kontakt havde en adresse i Hertfordshire: Adapt Horizon Youthstart Now 1995 14 671 37 699 53 367 27 328 1996 1997 538 677 121 508 68 968 33 709 847 285 371 503 89 713 273 974 Tallene for 1995 og 1996 svarer til ESF(cid:146)s samlede udgifter i det p(cid:229)g(cid:230)ldende kalender(cid:229)r. Disse udgłres af et fłrste forskud p(cid:229) op til 50% af den tildelte ESF-stłtte og et andet forskud p(cid:229) op til 30%, som begge udbetales i det p(cid:229)g(cid:230)ldende (cid:229)r. Restsummen udbetales s(cid:229) i det fłlgende (cid:229)r, efter at de endelige krav er blevet afklaret. Tallene for 1997 viser det belłb for ESF-stłtte, der er blevet ansłgt om og godkendt for projekter i 1997. Der var ingen organisationer i Hertfordshire, som modtog stłtte fra Integra (eller dette omr(cid:229)des forlłber › Horizon, d(cid:229)rligt stillede befolkningsgrupper). Der var ingen projekter, som modtog stłtte for 1994, eftersom den fłrste indkaldelse af projekter d(cid:230)kkede operationer i tidsrummet 1995-1997. (98/C 196/102) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4093/97 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998) Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra EFRU og KONVER Kan Kommissionen oplyse, hvilke bevillinger Hertfordshire har modtaget fra EFRU og KONVER i 1994, 1995, 1996 og 1997?


title: WRITTEN QUESTION No. 4120/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Unregulated dumping of nuclear waste at Dounreay, Scotland

eurovoc_concepts:
Scotland
decontamination
environmental impact
environmental protection
nuclear power station
radioactive pollution
radioactive waste
underground storage of waste
waste management

text: 21. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 323/7 Komission ja¤senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Arvoisa parlamentinja¤sen toi 17. lokakuuta 1997 perille tulleella faksilla komission tietoon brittila¤isen korualan yrityksen italialaisista kilpailijoistaan esitta¤ma¤t va¤itteet, joiden mukaan na¤ma¤ nauttivat edullisesta verokohtelus- ta ja saavat muutakin julkista tukea. Valituksen esitta¤ja¤n mukaan osa na¤ista¤ tiedoista oli pera¤isin korualan lehdista¤. Komissio vastasi arvoisalle kysyja¤lle 23. lokakuuta 1997, etta¤ esitetyt tiedot eiva¤t va¤itettyjen toimenpiteiden tutkimuksen perusteella olleet riitta¤va¤n yksityiskohtaisia, jotta komissio olisi voinut tutkia asiaa edelleen. Siksi arvoisaa kysyja¤a¤ kehotettiin pyyta¤ma¤a¤n tietola¤hteelta¤a¤n yksityiskohtainen kuvaus va¤itetyista¤ valtiontuista seka¤ kopiot kyseisista¤ lehtiartikkeleista. Komissio ei ta¤ha¤n pa¤iva¤a¤n mennessa¤ ole saanut pyyta¤mia¤a¤n lisa¤tietoja. (98/C 323/09) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4120/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Ydinja¤tteiden valvomaton sijoittaminen Dounreayssa, Skotlannissa Brittila¤inen yhtio¤ AEA Technology, joka hoitaa Dounreayn ydinvoimalaa Skotlannissa, myo¤nsi, etta¤ voimalan vieressa¤ sijaitseva radioaktiivisen ja¤tteen sijoituspaikka vaatii massiivista puhdistusoperaatiota. Sanotaan, etta¤ yli 1000 tonnia radioaktiivista ja¤tetta¤ on kaadettu la¤heisiin kallioihin kaivettuun kuiluun. Ja¤tteen sijoitus on ilmeisesti tapahtunut sattumanvaraisesti ja suureksi osaksi ilman valvontaa. Kuiluun sijoitetuista aineista ei ole pidetty kattavaa rekisteria¤. Vaikka ja¤tetta¤ alettiin sijoittaa jo vuonna 1959, ja¤tteiden sijoituksesta ei annettu yksityiskohtaista tietoa 20 vuoteen. Voimalan johto salasi kuilussa vuonna 1977 tapahtuneen ra¤ja¤hdyksen, jonka uskotaan olevan ainakin osasyy la¤heisilla¤ rannoilla myo¤hemmin havaittuihin (cid:148)kuumiin kohtiin(cid:148). Onko komissio ollut yhteydessa¤ Britannian viranomaisiin ta¤ssa¤ asiassa? Jos on, voiko se kuvata tarkemmin na¤ita¤ yhteyksia¤? Aikooko komissio valvoa ja johtaa ta¤ma¤n ja¤tesa¤ilo¤n puhdistusohjelman suunnittelua ja toteutusta? Onko komissiolla kantaa siihen, mita¤ sa¤ilo¤ssa¤ oleville ja¤tteille tulisi tehda¤? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 1998) Komission edustajat tapasivat vuoden 1997 alkupuoliskolla Yhdistyneen kuningaskunnan atomienergiaviran- omaisen UKAEA:n korkea-arvoisia edustajia. Tapaamisen yhteydessa¤ keskusteltiin kuilusta, joihin on varastoitu keskiaktiivista ja¤tetta¤. Ta¤ma¤n ja¤lkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta on pyydetty lisa¤tietoja suunnitelmista, jotka koskevat kuilussa olevan ja¤tteen poistamista, ka¤sittelya¤ ja varastointia seka¤ ta¤ma¤n ja¤tteen todellisten ja mahdollisten ympa¤risto¤vaikutusten arviointia. Radioaktiivisista kohdista ranta-alueilla todetta- koon, etta¤ yleisilla¤ rannoilla on todettu ainoastaan kaksi pienta¤ ta¤llaista kappaletta. Komissiolla ei ole mita¤a¤n erityista¤ ensisijaista kantaa siihen, mita¤ ja¤tteelle olisi tehta¤va¤, eika¤ sen ole ma¤a¤ra¤ osallistua puhdistusohjelman valvontaan ja toteuttamiseen. Valittavasta prosessista riippuen saatetaan kuitenkin vaatia Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaista tietojen toimittamista seka¤ edellytta¤a¤ ja¤tteen uutta varastoin- tipaikkaa koskevaa ympa¤risto¤arviointia (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympa¤risto¤vaikutusten arvioinnista annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivilla¤ 97/ 11/EY (1)). (1) EYVL L 73, 14. 3. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 4113/97 by Yves VERWAERDE to the Commission. Geopolitical situation in the Great Lakes region

eurovoc_concepts:
Burundi
Democratic Republic of the Congo
Rwanda
border war
ethnic conflict
political crisis
political violence

text: C 174/162 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 (98/C 174/240) SKRIFTLIG FR¯GA E-4113/97 fr(cid:229)n Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen (16 januari 1998) A¤mne: Den geopolitiska situationen i regionen kring de stora sjo¤arna Skulle kommissionen vilja informera om sin st(cid:229)ndpunkt betra¤ffande den geopolitiska situationen i regionen kring de stora sjo¤arna? Svar fr(cid:229)n Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens va¤gnar (29 januari 1998) Omr(cid:229)det kring de stora sjo¤arna har under de senaste (cid:229)ren skakats av en rad politiska, sociala och humanita¤ra kriser utan motstycke. Regimerna i Kigali och Kinshasa har drivits bort av en milita¤r allians, och de etniska konflikterna i omr(cid:229)det kring de stora sjo¤arna har kopplats samman med Kongos (f. d. Zaires) o¤de och med Ugandas och Angolas strategiska intressen. Hundratusentals ma¤nniskor har fallit offer fo¤r folkmordet i Rwanda, inbo¤rdeskriget i Burundi och de etniska fo¤rfo¤ljelserna fo¤re och under konflikten i Kongo nyligen. Miljontals ma¤nniskor har drivits ut p(cid:229) va¤garna. Sammandrabbningarna och den dagliga kampen fo¤r o¤verlevnad har la¤mnat kvar en djup o¤msesidig ovilja mellan de olika befolkningsgrupperna. Men de politiska och milita¤ra omva¤lvningarna har ocks(cid:229) va¤ckt en fo¤rhoppning om att nya former fo¤r regional integration och regionalt samarbete skall kunna pro¤vas, under fo¤rutsa¤ttning att la¤nderna i detta omr(cid:229)de lyckas (cid:229)teruppra¤tta freden och f(cid:229) ig(cid:229)ng ekonomin. Omr(cid:229)det kring de stora sjo¤arna har liksom Centralafrika ovanligt rika och varierade naturtillg(cid:229)ngar. Befolkningstrycket, som a¤r ett allvarligt problem i vissa la¤nder s(cid:229) la¤nge de nationella gra¤nserna sta¤nger in befolkningen, utgo¤r ocks(cid:229) en stor potential om man lyckas skapa ett regionalt samarbetsomr(cid:229)de da¤r personer och varor kan ro¤ra sig fritt och sa¤kert och da¤r det finns ekonomiska mo¤jligheter. Kommissionen har la¤nge haft denna vision om regional utveckling i omr(cid:229)det kring de stora sjo¤arna och a¤r beredd att inleda en dialog med la¤nderna i omr(cid:229)det om regional integration. Kommissionen a¤r medveten om att va¤gen mot fred och regional integration g(cid:229)r via sa¤kerhet i de bero¤rda staterna, och denna sa¤kerhet hotas fortfarande b(cid:229)de inifr(cid:229)n och utifr(cid:229)n av olika beva¤pnade oppositionsgrupper. Men fred kan inte (cid:229)stadkommas endast genom milita¤ra ingripanden mot resningarna. Det legitima fo¤rsvaret av den nationella suvera¤niteten m(cid:229)ste ovillkorligen fo¤renas med en fo¤rsoningspolitik som stra¤cker sig utanfo¤r de nationella gra¤nserna. Vederbo¤rlig ha¤nsyn m(cid:229)ste tas till alla befolkningsgruppers intressen, b(cid:229)de ekonomiskt sett och vad ga¤ller deltagande i maktuto¤vningen. Respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna och fo¤r folkra¤tten m(cid:229)ste (cid:229)teruppra¤ttas. Sa¤kerhet a¤r inte bara statens privilegium utan ocks(cid:229) en av individens grundla¤ggande ra¤ttigheter. Denna sa¤kerhet fo¤r individen har flera aspekter som m(cid:229)ste behandlas som en helhet: skydd mot fo¤rfo¤ljelser, sa¤kerhet fo¤r personer och tillg(cid:229)ngar, tryggad livsmedelsfo¤rso¤rjning och kamp mot fattigdom samt skydd av den miljo¤ma¤ssiga och ekonomiska basen fo¤r samha¤llenas o¤verlevnad. Att (cid:229)teruppra¤tta freden i denna vida bema¤rkelse a¤r en enorm utmaning, men det tycks vara det enda sa¤ttet att (cid:229)stadkomma en h(cid:229)llbar stabilitet i detta oroliga omr(cid:229)de. Gemenskapen a¤r beredd att hja¤lpa de la¤nder som sl(cid:229)r in p(cid:229) denna va¤g, men omr(cid:229)det och dess ansvariga politiker m(cid:229)ste skapa de grundla¤ggande politiska fo¤rutsa¤ttning- arna: dialog och fo¤rsoning p(cid:229) nationell och regional grund, skapande av en konstitutionell och juridisk ram fo¤r o¤ppna samha¤llen och ekonomier samt inra¤ttande av en administration som kan sa¤kersta¤lla en god fo¤rvaltning av offentliga fr(cid:229)gor. Dessa fo¤rutsa¤ttningar (cid:229)terspeglar Lome·konventionens anda och lydelse, och denna konvention utgo¤r den viktigaste grunden fo¤r fo¤rbindelserna mellan gemenskapen och la¤nderna i Afrika, Va¤stindien och Stillahavsomr(cid:229)det (AVS). (98/C 174/241) SKRIFTLIG FR¯GA P-4152/97 fr(cid:229)n Francesco Baldarelli (PSE) till kommissionen (7 januari 1998) A¤mne: Italienska regioners tilla¤mpning av fo¤rordning (EEG) nr 2078/92 La¤nsstyrelsen i Marche har, till fo¤ljd av kommissionens skriftliga yttranden och ett domslut av den regionala fo¤rvaltningsdomstolen, med en egen ra¤ttsakt reglerat tilla¤mpningen av r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som a¤r fo¤renliga med miljo¤skydds- och naturv(cid:229)rdskraven (1), och sa¤rskilt artikel 2 a) om ekologiska produktionsmetoder