title: Meddelande från kommissionen - Prognoser för stålsektorn för första halvåret och helåret 1998

eurovoc_concepts:
economic growth
export policy
import policy
iron and steel industry
price fluctuation
single market

text: 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/3 PROGNOSER FˆR ST¯LSEKTORN FˆR FˆRSTA HALV¯RET OCH HEL¯RET 1998 (98/C 31/03) (Text av betydelse f‰r EES) INLEDNING J…mf‰rt med prognoserna i v¿ras har dessa siffror juste(cid:220) rats upp med 0,2(cid:216)% f‰r 1997 och 1998. Det ekonomiska uppsvinget, som under 1997 varit mer markant …n v…ntat i Europeiska unionen, ligger bakom den avsev…rda f‰rb…ttring av f‰retagarnas och konsu(cid:220) menternas f‰rv…ntningar som har p¿visats i nyligen ge(cid:220) nomf‰rda unders‰kningar. ´ven om exporten har fr…mjats av dollaruppg¿ngen och d…rmed initialt stod bakom en stor del av det ekono(cid:220) miska uppsvinget, har utvecklingen i fr¿ga om en rad inre faktorer bidragit till att gradvis st…rka dessa effekter. Den europeiska ekonomins expansionsfas, som under 1998 f‰r ‰vrigt v…ntas f‰rst…rkas genom ¿terverkningar framf‰r allt p¿ industrisektorn, inneb…r att man kan v…nta sig en f‰rnyad produktions‰kning, bland annat inom de sektorer som anv…nder sig av st¿l och till och med inom byggsektorn. Genom denna tillv…xt b‰r gemenskapens st¿lindustri fram‰ver inte bara komma att stimuleras av goda export(cid:220) m‰jligheter, utan ocks¿ av den uppg¿ng p¿ gemenska(cid:220) pens st¿lmarknad som konstaterats redan 1997 och som v…ntas f‰rst…rkas ytterligare under 1998. Med tanke p¿ de l¿ngsiktiga tendenserna i fr¿ga om de globala tillg¿ngen av st¿l, och i synnerhet risken f‰r st‰r(cid:220) ningar till f‰ljd av att vissa handelsstr‰mmar kan komma att …ndra riktning p¿ kort sikt, vill kommissionen dock f‰rm¿ ber‰rda parter att uppvisa f‰rsiktighet i sina stra(cid:220) tegier f‰r att p¿ s¿ s…tt s…kerst…lla st‰rsta m‰jliga stabili(cid:220) tet p¿ gemenskapens st¿lmarknad, eftersom denna …r mycket ‰ppen och d…rmed utsatt f‰r risker i samband med konjunktursv…ngningar. Trots allt erbjuder 1998 utm…rkta utsikter f‰r gemenska(cid:220) pens st¿lindustri mot bakgrund av att alla faktorer f‰r(cid:220) v…ntas utvecklas positivt och framf‰r allt med tanke p¿ en sundare ekonomi i alla Europeiska unionens med(cid:220) lemsstater. EU:s ekonomi m…tt som kvartalssiffror f‰r BNP har un(cid:220) der f‰rsta halv¿ret 1997 utvecklats som v…ntat. Ytterli(cid:220) gare bekr…ftelser p¿ detta st¿r att finna i den europeiska industriproduktionens utveckling, som under juli ‰kade med 4,5(cid:216)% i ¿rstakt, samt i resultaten av olika unders‰k(cid:220) ningar (fram till oktober), som p¿visar en gradvist till(cid:220) lagande konjunkturuppg¿ng. F‰retagarnas och konsu(cid:220) menternas f‰rv…ntningar har gradvis ‰kat under senare m¿nader. I sj…lva verket ‰vertr…ffar f‰retagarnas f‰rv…nt(cid:220) ningar sitt l¿ngsiktiga genomsnitt sedan april, vilket ocks¿ g…ller konsumenternas f‰rv…ntningar sedan juli. ´ven inom byggsektorn finns det nu vissa tecken p¿ f‰r(cid:220) v…ntningar om en uppg¿ng. Orderb‰ckerna …r v…lfyllda b¿de av inhemska ordrar och exportordrar. Det finns d…rmed f‰ruts…ttningar f‰r en f‰rst…rkning av konjunkturuppg¿ngen under 1998. Tillg¿ngssidans fun(cid:220) dament …r goda: avkastningsniv¿n p¿ investeringar …r h‰g och stigande, inflationen …r historiskt l¿g och alltmer f‰ruts…gbar, vilket underl…ttar f‰retagens kostnadskalky(cid:220) ler. Den externa efterfr¿gan …r stabil. Den globala eko(cid:220) nomin or…knat EU f‰rv…ntas v…xa i en takt p¿ 4,5(cid:216)% inom den tidshorisont som har prognostiserats, framf‰r allt tack vare en kraftigt ‰kad internationell handel. Den sammanlagda importvolymen i v…rlden, or…knat EU, f‰r(cid:220) v…ntas s¿lunda ‰ka med 10(cid:216)% 1997 och 7,5(cid:216)% 1998. De europeiska exportutsikterna f‰rb…ttras ocks¿ av en b…ttre konkurrenskraft, dels tack vare inhemsk kostnadskon(cid:220) troll, dels tack vare en stark dollar. De penningpolitiska f‰ruts…ttningarna …r ocks¿ gynnsamma f‰r tillv…xten efter de imponerande och trov…rdighetsskapande insat(cid:220) serna f‰r att uppfylla konvergenskraven och tack vare en l…mplig l‰ne‰kningstakt. R…ntan ligger p¿ en varaktigt l¿g niv¿ och fr¿nvaron av sp…nningar mellan EU(cid:220)l…nder(cid:220) nas v…xelkurser …r betryggande. I b‰rjan av konjunkturuppg¿ngen utgjorde EU:s varuex(cid:220) port tillv…xtens motor. Den inre efterfr¿geutvecklingen v…ntas dock snabbt komma ifatt och minska den externa sektorns bidrag till utvecklingen. 1. (cid:217)DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN Tillv…xten av BNP b‰r f‰r hela Europeiska unionen stiga fr¿n 1,8(cid:216)% 1996 till 2,6(cid:216)% 1997 och till 3,0(cid:216)% 1998. Den privata konsumtionen, som st‰ds av en m¿ttlig real(cid:220) l‰ne‰kning, en minskad sparkvot och alltmer av en ‰kad syssels…ttning, b‰r forts…tta att ‰ka med ungef…r 2(cid:216)% 1997. Den ber…knas sedan att accelerera till 2,5(cid:216)% under 1998. C 31/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 En starkare efterfr¿gan (cid:134) b¿de externt och internt (cid:134) och en redan h‰g och fortfarande ‰kande avkastning p¿ in(cid:220) vesterat kapital medf‰r en avsev…rd f‰rb…ttring inom in(cid:220) vesteringsomr¿det. Detta kommer att st‰dja tillv…xten; p¿ kort sikt som efterfr¿gefaktor och p¿ l¿ng sikt genom investeringarnas effekter p¿ produktionskapaciteten. Man r…knar med att den totala investeringsvolymen inom EU kommer att ‰ka med 2,6(cid:216)% i ¿r och med 4,7(cid:216)% n…sta ¿r. Investeringar i produktionsledet b‰r ‰ka kraf(cid:220) tigt, med 3(cid:216)% 1996, 4,5(cid:216)% i ¿r och 6,3(cid:216)% n…sta ¿r. Efter att ha stagnerat 1996 f‰rv…ntar man sig ocks¿ att bygg(cid:220) sektorn skall uppleva en gradvis uppg¿ng (1,2(cid:216)% 1997 och 3,3(cid:216)% 1998). Den starkare tillv…xten kommer att bidra till en ‰kad syssels…ttning. Inom Europeiska unionen b‰r syssels…tt(cid:220) ningen ‰ka med 0,5(cid:216)% i ¿r och med 0,8(cid:216)% n…sta ¿r. Detta motsvarar ungef…r 700(cid:216)000 nya nettoarbetstillf…llen under 1997 och ungef…r 1,3 miljoner under 1998. Till f‰ljd av en ‰kande aktiv befolkning kommer den ‰kade syssels…ttningen emellertid inte att leda till mot(cid:220) svarande nedg¿ng av arbetsl‰sheten. Den genomsnittliga arbetsl‰sheten inom EU b‰r s¿lunda minska fr¿n knappt 11(cid:216)% 1996 till 10,7(cid:216)% i ¿r och 10,3(cid:216)% n…sta ¿r. EU:s genomsnittliga inflationstakt m…tt som index f‰r den privata konsumtionen v…ntas sjunka fr¿n 2,6(cid:216)% 1996 till 2,1(cid:216)% 1997, trots en stark dollar. Den genomsnittliga deprecieringen av EU(cid:220)l…ndernas valutor …r ungef…r 5,5(cid:216)%, grundat p¿ ett v…gt handelsindex, j…mf‰rt med 1996 ¿rs niv¿. Det d…rav f‰ljande trycket p¿ importpri(cid:220) serna b‰r dock inte ha n¿gon st‰rre effekt p¿ den totala inflationen med tanke p¿ den m¿ttliga utvecklingen av l‰nekostnaderna, vilken utg‰r en motvikt till den impor(cid:220) terade inflationen. Prognoserna r‰rande de offentliga finanserna f‰r 1997 grundar sig p¿ att man genomf‰r olika budget¿tg…rder. F‰r 1998 grundar sig prognoserna p¿ de budgetar som antagits av medlemsstaternas regeringar och som (n…r s¿ har skett) har utv…rderats av kommissionen. Det genom(cid:220) snittliga budgetunderskottet i EU f‰rv…ntas efter sin topp p¿ 6,1(cid:216)% av BNP 1993 sjunka till 4,2(cid:216)% 1996 och 2,2(cid:216)% 1998. En stor del av budgetsaneringsinsatserna …r kon(cid:220) centrerade till 1997, d¿ det genomsnittliga underskottet skall sjunka till 2,6(cid:216)%. De minskade underskotten ¿terspeglas sjunkande skuldkvoter i de flesta av medlemsstaterna. Man f‰rv…n(cid:220) tar sig h…r att den genomsnittliga offentliga skulden i EU minskar fr¿n 73(cid:216)% av BNP 1996 till 72,4(cid:216)% 1997 och att denna utveckling skall forts…tta. Fr¿n och med 1998 i kommer alla l…nder att se sina skuldkvoter sjunka, utom Frankrike och Luxemburg, vilka …nd¿ har skuldkvoter p¿ under 60(cid:216)% av BNP. 2. (cid:217)NUL´GE OCH FRAMTIDSUTSIKTER P¯ ST¯LMARKNADEN 2. 1(cid:217)EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION AV R¯ST¯L Sedan b‰rjan av 1997 har Europeiska unionens st¿lpro(cid:220) duktion varje m¿nad uppvisat en allt h‰gre tillv…xttakt f‰r att m‰ta den mycket gynnsamma utvecklingen av den inre efterfr¿gan och de stora exportvolymerna. ´ven om gemenskapens st¿lproduktion under f‰rsta kvartalet 1997 inte uppvisade en tillv…xt p¿ mer …n 2,3(cid:216)% j…mf‰rt med samma period 1996, s¿ uppgick dess tillv…xt under ¿rets andra kvartal emellertid till 10(cid:216)%, vilket in(cid:220) neb…r en tillv…xttakt i storleksordningen 6,4(cid:216)% f‰r f‰rsta halv¿ret 1997. Denna siffra ‰verstiger n¿got den tidigare prognosen(cid:216)(˛). Under tredje kvartalet 1997 tycks gemenskapens r¿st¿ls(cid:220) produktion ‰ka kraftigt (+(cid:216)10,1(cid:216)%) j…mf‰rt med mot(cid:220) svarande period f‰reg¿ende ¿r. Under de f‰rsta nio m¿(cid:220) naderna 1997 har produktionen s¿lunda ‰kat med totalt 7,5(cid:216)% j…mf‰rt med samma period 1996. St¿lproduktionen f‰refaller ha ‰kat med 8(cid:216)% b¿de i ok(cid:220) tober och november. De fortfarande mycket goda exportutsikterna och f‰rv…ntningarna om en konsolide(cid:220) ring av efterfr¿gan fr¿n de sektorer som anv…nder sig av st¿l under kommande m¿nader, leder s¿lunda till att man kan anta en avsev…rd ‰kning av gemenskapens st¿lpro(cid:220) duktion …ven under fj…rde kvartalet. Produktionsniv¿n f‰r hela 1997 kan d…rmed komma att ‰verstiga den tidi(cid:220) gare prognosen p¿ 157 miljoner ton n¿got. Den under hela 1997 tilltagande tillv…xten av gemenska(cid:220) pens m¿natliga st¿lproduktion har gjort det m‰jligt att b…ttre nyttja produktionsanl…ggningarna och d…rmed bi(cid:220) dragit till en ‰kad avkastning inom Europeiska unionens st¿lf‰retag. D…rav f‰ljer avsev…rd f‰rb…ttring av r‰relse(cid:220) resultaten. I tabellen i bilaga 1 ’’Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l’’ sammanfattas aktuella volymer och de senaste tenden(cid:220) serna n…r det g…ller konsumtion, extern handel, produk(cid:220) tion och lager i fr¿ga om st¿l i gemenskapens 15 med(cid:220) lemsstater. Den ger ocks¿ indikationer om den f‰rv…n(cid:220) tade utvecklingen f‰r f‰rsta halv¿ret 1998. (˛)(cid:217)EGT C 225, 24. 7. 1997. 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/5 F‰r samst…mmighetens skull inbegriper denna tabell upp(cid:220) gifter f‰r alla gemenskapens 15 medlemsstater, …ven f‰r tiden f‰re 1995. 2. 2(cid:217)UTSIKTER FˆR FˆRSTA HALV¯RET OCH HEL¯RET 1998 Det ekonomiska uppsvinget, som i Europeiska unionen varit mer markant …n v…ntat, kommer under hela 1997 att ha bidragit till en m…rkbar och allm…n produktions(cid:220) uppg¿ng f‰r att m‰ta en v…xande efterfr¿gan, b¿de inom gemenskapen och p¿ exportmarknaderna. Gemenskapens st¿lindustri, som stimuleras av f‰rb…ttrade villkor p¿ st¿lmarknaden, har dock inte fullt ut kunnat utnyttja de m‰jligheter som har erbjudits av efterfr¿gan och priser utanf‰r unionen eftersom det under ¿ret har varit viktigare att tillgodose de traditionella kundernas behov. Denna utveckling har ¿terskapat optimismen i aff…rsv…rl(cid:220) den. Enligt kommissionens m¿natliga unders‰kning hade indexen f‰r de ekonomiska f‰rv…ntningarna inom indust(cid:220) rin i oktober uppn¿tt sin h‰gsta niv¿ p¿ sju ¿r. Denna optimism tycks motiveras av de mycket goda resultaten n…r det g…ller ordering¿ngen f‰r kapitalvaror och av den avsev…rda f‰rb…ttringen av kapacitetsutnyttjandet. Konsumenternas f‰rv…ntningar har under de senaste m¿(cid:220) naderna ocks¿ fortsatt att f‰rb…ttras f‰r att i oktober n¿ sin h‰gsta niv¿ p¿ tio ¿r. De ¿terspeglar s¿lunda de mycket goda utsikterna n…r det g…ller tillv…xt och syssel(cid:220) s…ttning. ´ven om de delar den allm…nna optimismen har de euro(cid:220) peiska st¿lproducenterna vid de senaste r¿dfr¿gningarna dock velat understryka den k…nsliga j…mvikten p¿ st¿l(cid:220) marknaden, som trots allt hotas av risken f‰r en ¿terg¿ng till ett visst ‰verutbud, vilket skulle ge st‰rningar p¿ v…rldsmarknaden. P¿ gemenskapens st¿lmarknad har i sj…lva verket den all(cid:220) m…nna f‰rb…ttringen av st¿lpriset sedan 1997 till stor del kunnat ske tack vare en gradvis ¿terg¿ng till j…mvikt mellan tillg¿ng och efterfr¿gan, trots en tendens till ‰kad import framf‰r allt av l¿nga produkter under andra kvar(cid:220) talet. St¿lproducenterna anser dock att den positiva ten(cid:220) densen p¿ efterfr¿ge(cid:220) och prissidan kan komma att bli n¿got mer uttalad under f‰rsta halv¿ret 1998 f‰r att se(cid:220) dan avta n¿got under andra halv¿ret, …ven om man kan komma att se tillf…lliga fenomen i form av lager…nd(cid:220) ringar. Gemenskapens st¿lgrossister p¿talar f‰r sin del att ge(cid:220) menskapsmarknaden under 1997 inte utvecklats som man hoppats n…r det g…ller handeln med st¿lprodukter. De er(cid:220) k…nner emellertid att resultaten i fr¿ga om volymer och marginaler har f‰rb…ttrats j…mf‰rt med 1996, framf‰r allt inom de stora, mer exportinriktade strukturerna. St¿l(cid:220) grossisternas f‰rv…ntningar f‰r 1998 uppvisar dock en v…xande optimism, om …n blandad med farh¿gor om att lagren inom alla niv¿er av produktionskedjan p¿ nytt skall komma att v…xa. Icke desto mindre kommer de utm…rkta allm…nekono(cid:220) miska utsikterna i Europeiska unionen utan tvekan att under 1998 leda till en f‰rb…ttring av verksamhetsniv¿n inom de sektorer som anv…nder sig av st¿l (varav vissa analyseras mer i detalj i detta program). Detta g…ller framf‰r allt fordonsindustrin, tillverkning av elektriska och andra maskiner samt metallindustrin. Byggsektorn b‰r rent allm…nt ocks¿ komma att dra st‰rre nytta av de f‰rb…ttrade ekonomiska villkoren i unionen under 1998, dels genom den f‰rv…ntade uppg¿ngen av den privata konsumtionen, dels genom den f‰rv…ntade ‰kningen av de offentliga investeringarna. Tabellerna 2 och 2a i bilagorna inneh¿ller verksamhets(cid:220) index f‰r de viktigaste sektorer som anv…nder st¿l, b¿de f‰r f‰rsta halv¿ret och hel¿ret 1998. Dessa index grundar sig p¿ uppgifter fr¿n nationella branschorganisationer, vars ¿sikter dock inte alltid st…mmer ‰verens med de ten(cid:220) denser som har skissats fram. Dessa index skall d…rf‰r tolkas med f‰rsiktighet. 2. 2. 1(cid:217)F‰rsta f‰r…dlingsledet inom st¿lsektorn Efter att ha konstaterat ganska d¿liga resultat under 1996, till f‰ljd av konjunkturnedg¿ngen och den f‰r(cid:220) st…rkning av dess negativa effekter som orsakades av la(cid:220) germinskningar, kan man sedan b‰rjan av 1997 notera en v…ndning inom gemenskapens f‰rsta f‰r…dlingsled inom st¿lsektorn. Den p¿g¿ende ¿terh…mtningen har dock varit mer eller mindre p¿taglig om man ser p¿ den konjunkturella ut(cid:220) vecklingen inom sektorer d…r produkterna fr¿n de olika branscherna inom detta produktionsled har sina konsu(cid:220) menter. Rent allm…nt kan man bekr…fta att vissa branscher inom st¿lsektorns f‰rsta f‰r…dlingsled, det vill s…ga de som …r kopplade till fordons(cid:220) och verkstadsindustrin, har upplevt en s…rskilt positiv utveckling under 1997. Man har dock ocks¿ kunnat konstatera en viss f‰rb…ttring inom de branscher som …r beroende av byggsektorn, som …r inne i en svag uppg¿ngsfas. Under 1998 b‰r de flesta av branscherna inom denna in(cid:220) dustri kunna forts…tta att utvecklas positivt, trots en f‰r(cid:220) v…ntad import‰kning, dels med tanke p¿ de goda ekono(cid:220) miska utsikterna inom Europeiska unionen, dels p¿ de goda m‰jligheterna att vidmakth¿lla de utm…rkta export(cid:220) niv¿er som uppn¿ddes under 1997. C 31/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 Trots den ‰kade aktivitetsniv¿n och ett b…ttre utnytt(cid:220) jande av produktionsmedlen har de olika branscherna inom detta industriella mellanled l¿ngt kvar innan man uppn¿r ett optimalt kapacitetsutnyttjande. A. Tillverkning av st¿lr‰r 1996 konstaterade gemenskapens tillverkare av st¿lr‰r ganska d¿liga resultat, framf‰r allt under ¿rets f‰rsta del och inom omr¿det svetsade r‰r med liten diameter och s‰ml‰sa r‰r. Marknadssituationen under denna period k…nneteckna(cid:220) des av avsev…rt l…gre efterfr¿gan p¿ r‰r inom Europeiska unionen, en tydlig ‰kning av importen och en betydande ‰kning av lagren. Produktionsminskningen kunde trots detta begr…nsas till 3,6(cid:216)% tack vare en avsev…rd ‰kning av exporten (12(cid:216)%). Ett st‰rande element under 1996 utgjordes dock av den ‰kade importen av s‰ml‰sa r‰r, som uppgick till mer …n en fj…rdedel av gemenskapsmarknaden f‰r dessa produk(cid:220) ter. B. (cid:217)Tr¿ddragningsindustrin F‰r gemenskapens tr¿ddragningsindustri slutade 1996 med ganska d¿liga resultat vad g…ller gemenskapens in(cid:220) terna konsumtion till f‰ljd av den svaga aktivitetsniv¿n inom byggsektoren, som …r den st‰rsta f‰rbrukaren av dragna tr¿dprodukter. Den gynnsamma exportutveck(cid:220) till att produktionsminskningen lingen bidrog dock kunde begr…nsas. De sex f‰rsta m¿naderna under 1997 uppvisar en klar ‰kning (+(cid:216)8(cid:216)%) av gemenskapsmarknadens f‰rs…ljnings(cid:220) volym. H…r har trycket fr¿n importen av dragna tr¿dpro(cid:220) dukter varit mindre, samtidigt som exporten av dessa produkter ‰kade ytterligare n¿got under samma period. Uppg¿ngen inom denna bransch f¿r d…rmed fortsatt st‰d framf‰r allt fr¿n exporten, eftersom den verkliga interna konsumtionen ‰kar i en mycket l¿ngsammare takt, dels p¿ grund av en viss tendens till lageruppbyggand, dels till f‰ljd av den mycket l¿ngsamma efterfr¿ge‰kningen fr¿n byggsektorn. Under f‰rsta delen av 1997 har tillverkningen av st¿lr‰r inom Europeiska unionen uppvisat en helt tillfredsst…l(cid:220) lande utveckling, som karakt…riserats av mycket goda ex(cid:220) portvolymer (+ 33(cid:216)%) j…mf‰rt med redan mycket goda resultat under samma period 1996. Branschen har ocks¿ upplevt en v…ndning p¿ hemmamarknaden, som v…xte med ungef…r 2,6(cid:216)% j…mf‰rt med de sex f‰rsta m¿na(cid:220) derna 1996. F‰r hela 1997 v…ntas inom tr¿ddragningsindustrin trots allt en klar resultatf‰rb…ttring j…mf‰rt med 1996, samti(cid:220) digt som tendenserna fr¿n f‰rsta halv¿ret bef…sts. Kon(cid:220) sumtionen v…ntas stiga med ungef…r 7(cid:216)%, exporten med mer …n 13(cid:216)% och produktionen med 5(cid:216)% j…mf‰rt med f‰reg¿ende ¿r. I detta positiva scenario skulle importen bara ‰ka svagt. F‰r hel¿ret 1997 torde resultaten inom st¿lr‰rsindustrin bef…stas, trots ett visst importtryck, framf‰r allt n…r det g…ller s‰ml‰sa r‰r, p¿ en mycket k…nslig gemenskaps(cid:220) marknad. Med tanke p¿ de mycket goda exportvolymerna b‰r den utm…rkta situationen inom omr¿det svetsade r‰r med stor diameter kvarst¿ under 1998. Denna bransch uppvi(cid:220) sade samma tendens redan 1996 och 1997. N…r det g…ller svetsade r‰r med liten diameter och s‰m(cid:220) l‰sa r‰r b‰r marknaden ocks¿ forts…tta sin gradvisa f‰r(cid:220) b…ttring mot bakgrund av …nnu b…ttre inre ekonomiska villkor …n under 1997. Man f¿r dock inte bortse fr¿n ris(cid:220) ken f‰r mindre exportfluktuationer beroende p¿ dollar(cid:220) utvecklingen. Totalt b‰r 1998 f‰r hela gemenskapens st¿lr‰rsindustri bli ett …nnu b…ttre ¿r …n 1997, …ven om man kan komma att m‰ta konkurrens fr¿n importerade produkter, vars marknadsandel forts…tter att vara betydande n…r det g…l(cid:220) ler s‰ml‰sa r‰r. Importen av svetsade r‰r med liten dia(cid:220) meter kan ocks¿ komma att ‰ka avsev…rt. Om inget of‰ruts…gbart skulle intr…ffa med kort varsel under 1998 kan man fram‰ver r…kna med en f‰rb…ttring av den inre efterfr¿gan, vilken dock delvis skulle mots…(cid:220) gas av en svagare exportutveckling. Produktionen av dragna tr¿dprodukter b‰r f‰ljaktligen beh¿lla sin svagt uppg¿ende tendens, framf‰r allt mot bakgrund av den f‰rv…ntade stabiliseringen av gemenskapens import av dessa produkter. N…r det g…ller annan dragning var 1996 ett …nnu s…mre ¿r …n f‰r tr¿ddragningsindustrin, trots en utm…rkt ut(cid:220) veckling inom fordonsindustrin som …r den viktigaste konsumenten av dessa produkter. 1996 slutade med att leveranserna av denna produktkate(cid:220) gori, som n…stan uteslutande gick till kunder inom ge(cid:220) menskapen hade minskat med 15(cid:216)% till f‰ljd av en n‰d(cid:220) v…ndig minskning av lager i senare led. Sedan b‰rjan av 1997 verkar det dock som om den inre efterfr¿gan har v…nt upp¿t och under det f‰rsta halv¿ret 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/7 har den ‰kat med ungef…r 4(cid:216)%, vilket samtidigt har lett till en ‰kning av produktion av ‰vriga dragna produkter. Med tanke p¿ den gynnsamma utvecklingen inom de sektorer som …r de viktigaste f‰rbrukarna av dessa pro(cid:220) dukter b‰r uppg¿ngen inom denna bransch fram‰ver komma att bekr…ftas, vilket skulle medge en ‰kning av f‰rs…ljningsvolymen med ungef…r 5(cid:216)%, i synnerhet som importen ocks¿ minskar avsev…rt. N…r det g…ller 1998 utg‰r den f‰rv…ntade produktions(cid:220) nedg¿ngen inom fordonsindustrin ett os…kerhetsmoment som avsev…rt kan p¿verka verksamheten inom denna bransch. De relativt goda allm…nna ekonomiska utsik(cid:220) terna i Europeiska unionen medger dock att man kan anta en bibeh¿llen eller rent av n¿got ‰kad produktions(cid:220) och f‰rs…ljningsvolym i fr¿ga om dragning j…mf‰rt med motsvarande volymer under 1997. C. (cid:217)Kallvalsnings(cid:220) och kallpressningsindustrin S¿som n…mndes i f‰reg¿ende program sj‰nk volymerna inom omr¿det kallvalsade st¿lband i storleksordningen 15(cid:216)% under 1996. Tack vare det allm…nna ekonomiska uppsvinget n¿r denna industri dock ov…ntade resultat un(cid:220) der 1997 och har helt kompenserat den kraftiga volym(cid:220) minskningen fr¿n f‰reg¿ende ¿r. Bland Europeiska unio(cid:220) nens medlemsstater har denna ¿terh…mtning dock inte varit enhetlig, med en …n mycket mer markant uppg¿ng i Tyskland och en relativt svag ¿terh…mtning i F‰renade kungariket. F‰r 1998 f‰rv…ntar sig branschen att efterfr¿gan p¿ st¿l(cid:220) band skall ‰ka med ytterligare 5(cid:216)% tack vare en ‰kad ordering¿ng fr¿n fordonsindustri, mekanisk och elektro(cid:220) nisk verkstadsindustri. N…r det g…ller handeln p¿ gemenskapens marknad f‰r denna produktkategori b‰r man …ven under 1998 upp(cid:220) leva en avsev…rd ‰kning av de gemenskapsinterna fl‰(cid:220) dena tack vare den starka inre konkurrensen, samtidigt som importen f‰rmodas stabiliseras och exporten skulle f‰rbli f‰rsumbar. Trots den anm…rkningsv…rda f‰rb…tt(cid:220) ringen av verksamhetsniv¿n inom denna industri, som har medgett att man uppn¿tt ett kapacitetsutnyttjande som inom de fr…msta f‰retagen betecknas som optimalt, kvarst¿r de ekonomiska marginalerna dock p¿ en ganska blygsam niv¿ till f‰ljd av den v…xande konkurrensen fr¿n ers…ttningsprodukter, som tillverkas genom kallvalsning av ¿tersm…lt st¿l. N…r det g…ller de breda profilerna, och d¿ framf‰r allt sandwichpl¿t, …r utsikterna f‰r 1998 mycket goda, trots den l¿ga verksamhetsniv¿n inom Europeiska unionens byggsektor, vilken utg‰r den enda marknaden f‰r dessa produkter. Den konstaterade uppg¿ngen inom byggsektorn ¿ ena si(cid:220) dan och behovet att renovera …ldre byggnads(cid:220) och ‰ver(cid:220) byggnadstrukturer ¿ den andra, inneb…r att man kan f‰r(cid:220) v…nta sig en ‰kad efterfr¿gan p¿ breda profiler p¿ upp(cid:220) skattningsvis 5(cid:216)% 1998. Efterfr¿ge‰kningen kan f‰rmodas ‰ka ytterligare under kommande ¿r, framf‰r allt n…r det g…ller sandwichpl¿t. N…r det g…ller l¿nga profiler, som ocks¿ har sitt vikti(cid:220) gaste avs…ttningsomr¿de inom byggsektorn, har efterfr¿(cid:220) geutvecklingen under 1997 d…remot bara medgett en del(cid:220) vis ¿terh…mtning av f‰rs…ljningsvolymen efter fallet p¿ 10(cid:216)% under f‰reg¿ende ¿r. Marknaden f‰r dessa produkter kan dock komma att ‰ka avsev…rt under 1998 med tanke p¿ de statliga ¿tg…r(cid:220) der som en och annan medlemsstat har aviserat i syfte att stimulera uppg¿ngen inom byggsektorn. 2. 2. 2(cid:217)Konjunkturen inom byggsektorn under 1998 Byggsektorn, som har genomg¿tt en ganska sv¿r period sedan b‰rjan av 90(cid:220)talet, tycks nu visa tydliga tecken p¿ en uppg¿ng i flera EU(cid:220)l…nder, som till exempel Finland, Italien, Portugal, F‰renade kungariket och Sverige. ´ven om det …r sant att den konjunkturuppg¿ng som kan noteras i flertalet EU(cid:220)l…nder hittills bara i begr…nsad om(cid:220) fattning har gynnat den allm…nna byggverksamheten, r¿(cid:220) der det dock inte n¿gra tvivel om att de ekonomiska ut(cid:220) sikterna f‰r 1998 inger vissa f‰rhoppningar n…r det g…ller den v…ntade uppg¿ngen inom denna viktiga sektor. De mer gynnsamma ekonomiska villkoren under 1998, s¿som ‰kade investeringar, varaktigt l¿ga r…ntor, en kon(cid:220) trollerad inflation och en viss l…ttnad i den offentliga budgetpolitiken b‰r i sj…vla verket garantera en f‰rst…rk(cid:220) ning av uppsvinget inom byggsektorn i EU. Marknaden f‰r kallpressade st¿lprofiler har k…nts vid en gradvis f‰rb…ttring sedan b‰rjan av 1997, framf‰r allt f‰r breda profiler (cid:134) med en ‰kning av f‰rs…ljningsvolymen i storleksordningen 5(cid:216)% j…mf‰rt med 1996 (cid:134) samtidigt som v…ndningen f‰r l¿nga profiler har varit mindre utta(cid:220) lad. Trots dessa goda utsikter f‰rv…ntas dock byggsektorn i Tyskland, som upplevde en avsev…rd volymminskning under 1996, backa ytterligare n¿got under 1997 f‰r att sedan stabiliseras 1998. Detta beror framf‰r allt p¿ de d¿liga resultaten inom denna verksamhet i f‰re detta ˆsttyskland. C 31/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 Totalt v…ntas slutet p¿ den tyska byggsektorns nedg¿ng och den f‰rv…ntade v…ndningen i Frankrike, Spanien och ˆsterrike komma att st‰dja uppg¿ngen f‰r byggsektorn inom Europeiska unionen. N…r det g…ller bostadsbyggandet har de varaktigt l¿ga r…ntorna och de b…ttre syssels…ttningsutsikterna gett ny fart ¿t byggandet av nya bost…der i Danmark, Nederl…n(cid:220) derna, Portugal, F‰renade kungariket och Sverige. Un(cid:220) der 1997 ‰kade ocks¿ bostadsbyggandet i Belgien och Spanien. Den svaga efterfr¿gan till f‰ljd av det m‰rka allm…nna ekonomiska l…get och skattetrycket har d…re(cid:220) mot inneburit ett fortsatt l¿gt bostadsbyggande i Frank(cid:220) rike, Italien, Tyskland och ˆsterrike. F‰r gemenskapen i sin helhet v…ntar man 1998 en svag uppg¿ng av bostadsbyggandet. 2. 2. 3(cid:217)Bilmarknaden Den ‰kade efterfr¿gan p¿ bilar i Europeiska unionen un(cid:220) der 1996, med en nybilsregistrering som ‰kade med un(cid:220) gef…r 6,4(cid:216)%, ¿tf‰ljdes av en kortvarig nedg¿ng, vars ne(cid:220) gativa effekter p¿ registreringarna dock snabbt v…gdes upp av en ¿ter ‰kande nybilsregistrering efter f‰rsta kvartalet 1997. Sedan april 1997 uppvisar dock statistiken ‰ver registre(cid:220) ringar f‰r varje m¿nad en avsev…rd genomsnittlig upp(cid:220) g¿ng i hela gemenskapen, vilket f‰r de f‰rsta elva m¿na(cid:220) derna 1997 i storleksordningen 4,4(cid:216)% j…mf‰rt med det utm…rkta resultatet f‰r motsva(cid:220) rande period 1996. inneb…r en uppg¿ng Inom den ‰vriga byggsektorn innebar de privata investe(cid:220) ringarna under 1997 ett svagt positivt resultat, samtidigt som de offentliga investeringarna l¿g kvar p¿ tidigare ¿rs l¿ga niv¿. Den europeiska bilmarknadens uppsving beror huvud(cid:220) sakligen p¿ den spektakul…ra uppg¿ngen n…r det g…ller efterfr¿gan p¿ nya bilar i Italien (+(cid:216)41(cid:216)%) under inver(cid:220) kan av de stimulans¿tg…rder som tr…dde i kraft i b‰rjan av ¿ret. P¿ nationell niv¿ kan man konstaterna en tillbakag¿ng inom denna sektor i Frankrike, Spanien och Tyskland, samtidigt som man kan se en klar uppg¿ng i Belgien, Ita(cid:220) lien, Nederl…nderna, Portugal, F‰renade kungariket och Sverige. F‰r 1998 v…ntas den totala verksamheten inom denna bransch uppvisa en n…tt och j…mnt positiv utveckling, som framf‰r allt f¿r st‰d fr¿n de privata investeringarna. Anl…ggningsarbeten, som …r mycket beroende av offent(cid:220) liga investeringar, har fortsatt att k…nna av de negativa effekterna av EU(cid:220)l…ndernas restriktiva finanspolitik. 1997 …r s¿lunda det femte ¿ret i f‰ljd som denna verksamhet har varit mycket svag, vilket beror p¿ de kraftiga minsk(cid:220) ningar som konstaterats i l…nder som Frankrike, Spanien, Tyskland och ˆsterrike. De enda l…nder som har haft en ‰kad volym anl…gg(cid:220) ningsarbeten 1997 …r Portugal och F‰renade kungariket tack vare vissa p¿g¿ende stora infrastrukturprojekt. Med tanke p¿ de goda allm…nna ekonomiska utsikterna f‰r 1998 skulle anl…ggningsarbetena d¿ ¿ter kunna upp(cid:220) visa en svag tillv…xt p¿ gemenskapsniv¿ efter den l¿nga svackan. En avsev…rd uppg¿ng kan ocks¿ noteras p¿ den spanska marknaden (+(cid:216)11(cid:216)%), som ocks¿ fr…mjats av skatte¿t(cid:220) g…rder, och de brittiska, svenska och irl…ndska markna(cid:220) derna m. fl. Under samma period har d…remot den franska marknaden, efter att olika st‰d¿tg…rder f‰r bilbranschen upph‰rt, k…nts vid en kraftig nedg¿ng ((cid:134)(cid:216)22(cid:216)%) av antalet registreringar, vilket ocks¿ g…ller den ‰sterrikiska bilmarknaden. Den tyska marknaden st¿r samtidigt praktiskt taget stilla. Med tanke p¿ utvecklingen p¿ gemenskapens bilmarknad kan man rimlingen f‰rv…nta sig en ny uppg¿ng av antalet registreringar p¿ 3(cid:134)4(cid:216)% under 1997 j…mf‰rt med det mycket goda ¿ret 1996. Det b‰r p¿pekas att den europeiska fordonsindustrins exportverksamhet ligger kvar p¿ en mycket tillfredsst…l(cid:220) lande niv¿ under 1997. N…r det g…ller 1998 ¿rs prognoser f‰r gemenskapens bil(cid:220) marknad b‰r de positiva effekterna av den ekonomiska utvecklingen forts…tta att fr…mja marknadens utveckling. Med tanke p¿ konsumenternas v…ntade f‰rsiktighet till f‰ljd av de budgetrestriktioner som f‰ljer av Ekonomiska och monet…ra unionen, b‰r man dock inte v…nta sig allt(cid:220) f‰r goda resultat i fr¿ga om antalet registreringar, trots att nya modeller kommer att sl…ppas p¿ marknaden. 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/9 Bortsett fr¿n of‰ruts…gbara h…ndelser b‰r man under 1998 d…rmed se en stabilisering eller m‰jligen en svagare ‰kning av antalet nybilsregistreringar i Europeiska unio(cid:220) nen. 2. 3(cid:217)UTSIKTER FˆR IMPORT OCH EXPORT AV ST¯LPRODUKTER 2. 3. 1(cid:217)Statistik ‰ver Europeiska unionens externa handel med st¿lprodukter M¿nga medlemsstater forts…tter att ta tid p¿ sig n…r det g…ller att komma in med statistik ‰ver sin utrikeshandel (cid:134) trots de insatser som tidigare har gjorts (cid:134) vilket inte g‰r det m‰jligt att g‰ra en korrekt analys av den senaste tidens utveckling p¿ st¿lmarknaden f‰r gemenskapen i dess helhet. Detta inneb…r ocks¿ att prognoser av den kommande utvecklingen blir …n mer riskabla. Vid tiden f‰r utarbetandet av denna rapport t…ckte tillg…ngliga uppgifter om utrikeshandeln n…tt och j…mnt det f‰rsta kvartalet f‰r samtliga medlemsstater. Med hj…lp av skatt(cid:220) ningarna av de felande uppgifterna fr¿n vissa l…nder …r det dock m‰jligt att analysera tendenserna f‰r det f‰rsta kvartalet 1997 med en mycket liten felmarginal. Denna felmarginal f¿r dock oundvikligen effekter p¿ prognoser(cid:220) nas kvalitet. Det verkar s¿lunda som om gemenskapens st¿limport un(cid:220) der f‰rsta kvartalet 1997 ‰kade med totalt ungef…r 3(cid:216)%, men att den sj‰nk med ungef…r 11(cid:216)% i slutet av detta kvartal. Detta resultat leder till antagandet att den gynn(cid:220) samma utvecklingen av st¿lpriset i Europeiska unionen har haft de effekter som v…ntades i f‰reg¿ende prognos, som gjordes redan under andra kvartalet 1997. En djupare analys av tendenserna visar att import‰k(cid:220) ningen var s…rskilt stor inom omr¿det l¿nga produkter (+(cid:216)24(cid:216)%), samtidigt som uppgifterna tyder p¿ en svag nedg¿ng i fr¿ga om platta produkter ((cid:134)(cid:216)2(cid:216)%). Med tanke p¿ bristen p¿ uppgifter f‰r andra halv¿ret 1997 …r det mycket riskabelt att uppskatta st¿limportens utveckling p¿ den mycket ‰ppna och konkurrensutsatta gemenskapsmarknaden, d…r importen ocks¿ spelar en mycket viktig roll. Med tanke p¿ importens tendenser under f‰rsta halv¿ret och den gynnsamma utvecklingen i fr¿ga om b¿de efterfr¿gan och priser under halv¿ret, …r det dock mycket troligt att uppg¿ngen blir st‰rre …n v…n(cid:220) tat f‰r hela ¿ret. N…r det g…ller exporten p¿visar d…remot den skattade statistiken f‰r f‰rsta halv¿ret en minskning i storleksord(cid:220) ningen 11(cid:216)% j…mf‰rt med samma period 1996. Denna minskning …r relativt j…mnt f‰rdelad mellan f‰rsta kvar(cid:220) talet med fullst…ndiga uppgifter och andra kvartalet, som …r skattat. F‰r andra halv¿ret 1997 uppvisar gemenskapens st¿lex(cid:220) port fortsatt mycket tillfredsst…llande niv¿er tack vare en stabil dollar. F‰r hel¿ret 1997 kan man dock v…nta sig att gemenskapens exportvolym av st¿l hamnar n¿got under f‰reg¿ende prognos, vilket inneb…r ganska stor minsk(cid:220) ning j…mf‰rt med 1996 ¿rs exportniv¿. Under f‰rsta halv¿ret 1998 torde st¿limporten beh¿lla en svagt uppg¿ende tendens. Med tanke p¿ prognoserna om …n mer gynnsam efterfr¿ge(cid:220) och prisutveckling blir ge(cid:220) menskapsmarknaden alltmer attraktiv. P¿ exportsidan r¿der det d…remot os…kerhet, framf‰r allt beroende p¿ dollarutvecklingen och p¿ hur finanskrisen utvecklas i de sydostasiatiska l…nderna. De sammantagna tillg…ngliga uppgifterna medger dock att man kan anta att gemenskapens st¿lexport …ven under 1998 kommer att ligga p¿ mycket tillfredsst…llande niv¿er, om …n med en viss minskning j…mf‰rt med 1997. Mot bakgrund av tendenserna i fr¿ga om den l¿ngsiktiga internationella tillg¿ngen och trots de goda utsikterna f‰r efterfr¿gan p¿ kort sikt, b¿de inom och utanf‰r gemen(cid:220) skapen, …r kommissionen dock medveten om m‰jlighe(cid:220) terna att vissa handelsstr‰mmar kan v…nda till f‰ljd av krisen i Sydostasien, och upprepar sin uppmaning till ge(cid:220) menskapens st¿lindustri att den m¿ste se till att enskilda beteenden i fr¿ga om investeringar, f‰retagsadministra(cid:220) tion och aff…rsstrategier inte f¿r riskera j…mvikten p¿ den mycket ‰ppna gemenskapsmarknaden, som (cid:134) vilket b‰r p¿pekas (cid:134) dessutom …r mycket konjunkturk…nslig. Det b‰r understrykas att den sundare allm…nna ekono(cid:220) miska situationen i EU b‰r garantera en viss stabilitet n…r det g…ller all produktionsverksamhet, inklusive byggsek(cid:220) torn, och d…rmed erbjuda …n mer gynnsamma utsikter f‰r gemenskapens st¿lindustri under 1998. 2. 3. 2(cid:217)Den ekonomiska utvecklingen i F‰renta staterna Den ekonomiska utvecklingen i F‰renta staterna var un(cid:220) der f‰rsta halv¿ret 1997 fortsatt mycket stark, …ven om den kvartalsvisa tillv…xttakten f¿tt justeras ned. I nul…get uppvisar den amerikanska ekonomin dock inte upp n¿gra som helst tecken p¿ att mattas av, och det r¿der fullt ka(cid:220) pacitetsutnyttjande utan n¿gra som helst p¿visbara frik(cid:220) tioner i fr¿ga om l‰ner och priser, vilket tidigare var fal(cid:220) let. F‰rutom i h…ndelse av en ov…ntad inflationsuppg¿ng b‰r den amerikanska ekonomin forts…tta att v…xa med 3,6(cid:216)% 1997 och 2,6(cid:216)% 1998, tack vare en fortsatt stark inhemsk efterfr¿gan och en ‰kning av investeringarna fram‰ver. C 31/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 Den amerikanska ekonomins styrka har medf‰rt en avse(cid:220) v…rd ‰kning av st¿limporten, som 1997 kan passera det tidigare rekordet p¿ 30 miljoner ton fr¿n 1994. Den syn(cid:220) liga st¿lkonsumtionen kan dock komma att minska till f‰ljd av tendenser att minska de lager som byggdes upp under 1996. Under kommande m¿nader borde dock den ‰kade produktionen till f‰ljd av att man tar ny kapacitet i bruk, samtidigt som efterfr¿gan ‰kar p¿ F‰renta stater(cid:220) nas viktigaste exportmarknader, leda till en gradvis ‰k(cid:220) ning av den amerikanska st¿limporten. 2. 3. 4(cid:217)Situationen i Kina och Sydostasien De sydostasiatiska ekonomiernas genomsnittliga tillv…xt(cid:220) takt borde hamna runt 6,5(cid:216)% under 1997. ´ven med en viss nedg¿ng i denna region skulle dess genomsnittliga ekonomiska tillv…xt kunna uppg¿ till ungef…r 8(cid:216)% under 1998. Detta utesluter dock inte n‰dv…ndigheten att se ‰ver dessa prognoser i h…ndelse att den ekonomiska och finansiella krisen i omr¿det skulle f‰rv…rras. Trots den f‰rutsp¿dda ekonomiska nedg¿ngen torde den amerikanska st¿lmarknaden ha goda utsikter att utveck(cid:220) las …ven under 1998. I sj…lva verket kan st¿lkonsumtio(cid:220) nen forts…tta att ‰ka n¿got, vilket med en v…ntad ‰kning av den inhemska produktionen dock skulle leda till en minskad import och till och med till en avsev…rt ‰kad amerikansk export till tredje land. 2. 3. 3(cid:217)Den ekonomiska situationen i Japan H¿rt tyngd av den svaga privata efterfr¿gan, som beror p¿ att man avskaffat vissa skattel…ttnader och h‰jt mom(cid:220) sen, f‰rv…ntas den japanska tillv…xten bli …nnu svagare 1997 …n 1996 med en tillv…xttakt p¿ endast 1,3(cid:216)%. Den japanska tillv…xten b‰r dock uppvisa en gradvis ‰kad till(cid:220) v…xttakt och n¿ 2,6(cid:216)% 1998, s¿vida den ekonomiska och finansiella krisen i de sydostasiatiska l…nderna inte skulle smitta av sig p¿ den japanska ekonomin. Den ekonomiska verksamheten som i b‰rjan av ¿ret h‰lls uppe av fordons(cid:220) och varvsindustrin, och i en l…gre grad av verkstads(cid:220) och elektronikindustrin, har inte inneburit n¿gon avsev…rd ‰kning av st¿lkonsumtionen under 1997. Detta beror framf‰r allt p¿ ett behov att minska tidigare uppbyggda lager, framf‰r allt i fr¿ga om bilar och elek(cid:220) tronikprodukter. Den gynnsamma utveckling som konstaterats inom Syd(cid:220) koreas byggsektor, Taiwans elektronikindustri och p¿ in(cid:220) vesteringsomr¿det i Kina medger en viss ‰kning av kon(cid:220) sumtionen och produktionen av st¿l, trots de ekono(cid:220) miska och finansiella sv¿righeterna i regionens ‰vriga l…nder. ´ven med en f‰rv…ntad minskning av st¿limporten, kom(cid:220) mer Sydostasien att under 1998 forts…tta vara en dyna(cid:220) misk marknad eftersom det r¿der kapacitetsbrist. Denna kommer dock att minska efterhand, s…rskilt n…r ny kapa(cid:220) citet tas i bruk. I Kina har de nyligen vidtagna ¿tg…rderna f‰r ekonomisk kontroll och omstrukturering bidragit till att vid(cid:220) makth¿lla landets ekonomiska expansion, och d…rmed ocks¿ gjort det m‰jligt att begr…nsa inflationsutveck(cid:220) lingen. Trots detta forts…tter Kinas ekonomiska tillv…xt att upp(cid:220) visa utm…rkta resultat …ven under 1997 och 1998. N…r det g…ller st¿lmarknaden b‰r konsumtionen under 1997 stabiliseras efter nedg¿ngen 1994 och 1995, d¿ den fortsatt n¿got v…xande inhemska produktionen bidrog till alltmer v…lfyllda lager. Med tanke p¿ de minskade offentliga investeringarna verkar det p¿ kort sikt inte heller troligt med n¿gon upp(cid:220) g¿ng inom byggsektorn eller omr¿det f‰r anl…ggningsar(cid:220) beten. Under 1998 b‰r behovet att minska lagren och en even(cid:220) tuell minskning av efterfr¿gan dock inte beh‰va inneb…ra n¿gon st‰rre begr…nsning f‰r landets st¿limport med tanke bland annat p¿ de stora konglomeratens exportbe(cid:220) hov. St¿lproduktionen verkar dock ‰ka starkt. I b‰rjan av 1997 f‰r att tillfredsst…lla en tillf…llig inhemsk efterfr¿ge(cid:220) ‰kning, men framf‰r allt f‰r att svara mot efterfr¿ge‰k(cid:220) ningen p¿ exportmarknaderna. 1998 v…ntas en viss uppg¿ng f‰r Japans inhemska st¿l(cid:220) konsumtion till f‰ljd av mer gynnsamma inhemska eko(cid:220) nomiska villkor. Man kan d…rf‰r f‰rmoda en minskad japansk n…rvaro p¿ exportmarknaderna. 2. 3. 5(cid:217)Den ekonomiska utvecklingen i Latinamerika De latinamerikanska l…nderna …r inne i en mycket god ekonomisk period med en gradvis ‰kning av deras ge(cid:220) nomsnittliga tillv…xt. Den ¿rsvisa tillv…xttakten borde hamna i storleksordningen 5(cid:216)% f‰r 1997 och 1998. Den tydliga f‰rb…ttringen av de ekonomiska villkoren i flertalet l…nder i denna region har samtidigt medf‰rt en 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/11 tilltagande verksamhets‰kning fordonsindustrin och byggsektorn, vilket under 1997 har haft en p¿taglig ‰kning av st¿lkonsumtionen som f‰ljd. inom Den genomsnittliga tillv…xten v…ntas f‰r dessa l…nder uppg¿ till 2,3(cid:216)% 1997 och 2,5(cid:216)% 1998. Regionens st¿lkonsumtion b‰r f‰r ‰vrigt ‰ka med ytterli(cid:220) gare 10(cid:216)% under 1998 till f‰ljd av de v…xande ekonomi(cid:220) erna i Mexiko, Argentina och Brasilien. Med en f‰rut(cid:220) sedd ‰kning av st¿limporten och en v…ntad minskning av dessa l…nders export, skulle dock deras ‰verutbud av st¿lprodukter ligga p¿ ungef…r 10 miljoner ton ¿r 1998 med tanke p¿ den ‰kade inhemska produktionen. 2. 3. 6(cid:217)Den ekonomiska situationen och de ekonomiska framtidsutsikterna i de central(cid:220) och ‰steuropeiska l…nderna och OSS De central(cid:220) och ‰steuropeiska l…ndernas ekonomier fort(cid:220) s…tter att utvecklas till f‰ljd av de reformer som genom(cid:220) f‰rdes 1994, och trots deras br…cklighet f‰rv…ntar man sig en genomsnittlig tillv…xt i dessa l…nder p¿ ungef…r 5,2(cid:216)% 1997 och 5,7(cid:216)% 1998. Tack vare mer gynnsamma ekonomiska villkor ‰kade de central(cid:220) och ‰steuropeiska l…ndernas industriproduktion och d¿ s…rskilt st¿lproduktionen avsev…rt under 1997. Med tanke p¿ de krympande lokala marknaderna har exporten blivit mycket viktig och n…rmar sig 45(cid:216)% av de(cid:220) ras inhemska produktion av st¿lprodukter. Under 1998 b‰r den totala st¿lproduktionen i dessa l…n(cid:220) der forts…tta att ‰ka, samtidigt som den v…ntade interna konsumtions‰kningen kan inneb…ra en viss minskning av st¿lexporten fr¿n de central(cid:220) och ‰steuropeiska l…nderna. Det …r dock inte ot…nkbart att den minskade ameri(cid:220) kanska st¿limporten under 1998 kan komma att inneb…ra en ytterligare ‰kning av dessa l…nders export till Euro(cid:220) peiska unionen, framf‰r allt n…r det g…ller l¿nga produk(cid:220) ter. Sedan man inledde reformarbetet kan man konstatera en avsev…rd f‰rb…ttring av de ekonomiska villkoren i Ryss(cid:220) land, trots de stora inre sv¿righeter som ¿terst¿r att ‰ver(cid:220) vinna. Efter att ha upplevt en negativ tillv…xt varje ¿r fram till 1996 b‰r den ryska ekonomin uppvisa en positiv tillv…xt under 1997, vilken ocks¿ f‰rmodas tillta under 1998. Inom st¿lsektorn pekar prognoserna f‰r 1998 p¿ en ‰k(cid:220) ning av den inhemska st¿lkonsumtionen i storleksord(cid:220) ningen 5(cid:216)%, och trots en svag produktions‰kning kan vi f‰r f‰rsta g¿ngen komma att f¿ se en minskning av den ryska st¿lexporten, som till stor del best¿r av halvfabri(cid:220) kat. 2. 3. 7(cid:217)Situationen i Mellan‰stern och Afrika Ekonomierna i Mellan‰stern och Afrika har utvecklats positivt sedan 1990, …ven om skillnaderna mellan dessa l…nder ibland …r betydande. N…r det g…ller st¿lsektorn har man i l…nderna i Mellan(cid:220) ‰stern tagit ny kapacitet i bruk, vilket inneb…r en ‰kning av st¿lproduktionen som 1998 kan uppn¿ 12 miljoner ton, j…mf‰rt med en inhemsk st¿lkonsumtion som med en ‰kning p¿ 3,5(cid:216)% skulle passera 11 miljoner ton. F‰r Afrikas samtliga l…nder ber…knas ‰kningen av st¿l(cid:220) konsumtionen uppg¿ till ungef…r 2(cid:216)% under 1998, vilket inneb…r en konsumtion p¿ ungef…r 15 miljoner ton. Afri(cid:220) kas underskott p¿ st¿l f‰rblir d…rmed s¿ gott som of‰r(cid:220) …ndrat. 2. 4(cid:217)PRISUTVECKLING V…xelkursutvecklingen under de senaste tolv m¿naderna, och d¿ s…rskilt den amerikanska dollarns uppg¿ng gente(cid:220) mot de europeiska valutorna med undantag f‰r det brit(cid:220) tiska pundet, har varit en av de viktigaste orsakerna till v…ndningen p¿ gemenskapens st¿lmarknad. St¿l har lika(cid:220) v…l som andra produkter tillverkade inom gemenskapen d…rmed blivit mer internationellt konkurrenskraftiga. Den ‰kade efterfr¿gan p¿ den inre marknaden och stabi(cid:220) liseringen av de utm…rkta exportvolymerna har p¿ s¿ s…tt fr…mjat den gradvisa prisuppg¿ngen p¿ Europeiska unio(cid:220) nens st¿lmarknad under 1997. N…r det g…ller platta produkter har den ned¿tg¿ende pristrenden i allm…nhet upph‰rt i slutet av 1996, …ven om det i vissa fall dr‰jde till inledningen av 1997. Upp(cid:220) g¿ngen har sedan varit mer eller mindre snabb f‰r olika produkter och medlemsstater. Den starka efterfr¿gan p¿ galvaniserad pl¿t, varmvalsade produkter i rullform och f‰rst…rkt pl¿t har medf‰rt en ‰kning av baspriset p¿ dessa produkter i storleksordningen 15(cid:134)20(cid:216)% under 1997. Priset p¿ varmvalsad pl¿t har d…remot g¿tt upp i en l¿ng(cid:220) sammare takt, men snabbare pris‰kningar har kunnat konstateras i slutet av ¿ret. Denna allm…nna upp¿tg¿ende tendens ser ut att h¿lla i ¿tminstone under de f‰rsta sex m¿naderna av 1998. N…r det g…ller l¿nga produkter har priserna sedan flera ¿r legat p¿ en mycket l¿g niv¿, vilket bara bekr…ftades under 1996. Till f‰ljd av en ‰kande extern efterfr¿gan och tack vare b…ttre balanserade lager och ett utbud som …r b…ttre anpassat till marknadens behov, har en viss j…m(cid:220) vikt efter hand ¿teruppst¿tt p¿ gemenskapsmarknaden. Denna j…mvikt har ocks¿ bidragit till ‰kade priser inom detta omr¿de. Bland alla l¿nga produkter …r det de mest h‰gkvalitativa (cid:134) som framf‰r allt efterfr¿gas av fordons(cid:220) C 31/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 och verkstadsindustrin (cid:134) som har ‰kat mest i pris; i stor(cid:220) leksordningen 25(cid:216)% f‰r baspriset under 1997. Denna upp¿tg¿ende tendens v…ntas forts…tta under f‰rsta delen av 1998. Priset p¿ l¿nga produkter avsedda f‰r byggsek(cid:220) torn har d…remot g¿tt upp i en l¿ngsammare takt under hela 1997. Deras prisutveckling under 1998 …r ocks¿ starkt beroende av det allm…nna ekonomiska klimatet, importen fr¿n tredje land och exportm‰jligheterna. 2. 5(cid:217)TENDENSER FˆR ENSKILDA PRODUKTER Platta produkter - Varmvalsade produkter i rullform Verksamhetsniv¿n …r tillfredsst…llande inom de sekto(cid:220) rer som anv…nder sig av varmvalsade produkter i rull(cid:220) form. Efterfr¿gan fr¿n r‰rtillverkare, fordonsindus(cid:220) trin och ’’steel service centers’’ forts…tter s¿lunda att utvecklas positivt. Lagren hos mellanh…nder och an(cid:220) v…ndare ligger p¿ en normal niv¿, och det finns f‰r n…rvarande inga tecken p¿ ‰verlagring. Leveranserna p¿ den europeiska marknaden forts…tter att ‰ka till niv¿er som ligger klart ‰ver de som har konstaterats under de senaste tv¿ ¿ren, kapacitetsutnyttjandet …r h‰gt och leveranstiderna blir l…ngre. Till f‰ljd av den ‰kade efterfr¿gan p¿ den inre marknaden minskar exporten, trots en b…ttre avkastningsniv¿ p¿ v…rlds(cid:220) marknaden. Den upp¿tg¿ende tendensen f‰r dessa produkter ser ut att h¿lla i sig under f‰rsta halv¿ret 1998. - Kallvalsad pl¿t De viktigaste anv…ndarsektorernas v…xande efterfr¿(cid:220) gan p¿ kallvalsad pl¿t har gjort det m‰jligt att uppn¿ en h‰g grad av kapacitetsutnyttjande p¿ anl…ggning(cid:220) arna, samtidigt som leveranstiderna f‰r dessa produk(cid:220) ter har ‰kat. Lagren har under senare m¿nader fyllts p¿, men lagerniv¿n anses vara balanserad med tanke p¿ nuvarande verksamhetsniv¿. Efterfr¿gan p¿ ex(cid:220) portmarknaderna …r god och priset ger en god av(cid:220) kastning med nuvarande dollarkurs. N…r det g…ller importen kan man notera en viss ‰kning av leveran(cid:220) serna fr¿n Slovakien, Argentina och Turkiet. Precis som f‰r varmvalsade produkter i rullform …r priset p¿ kallvalsad pl¿t p¿ v…g upp sedan b‰rjan av 1997. Denna tendens f‰rmodas komma att bekr…ftas under f‰rsta delen av 1998. tet, leveranstiderna blir allt l…ngre och man kan tidvis till och med notera en viss brist p¿ dessa produkter. Under dessa f‰ruts…ttningar stiger priserna kraftigt och det finns ingen anledning att v…nta sig att denna tendens skall brytas. N…r det g…ller elektrof‰rzinkad pl¿t …r efterfr¿gan fr¿n fordonsindustrin stor, trots att man kan konsta(cid:220) tera en viss efterfr¿gef‰rskjutning mot galvaniserade produkter. Dollarkursen och den starka efterfr¿gan p¿ v…rldsmarknaden gynnar ocks¿ de europeiska till(cid:220) verkarnas exportverksamhet. J…mvikten mellan till(cid:220) g¿ng och efterfr¿gan leder d…rmed till ‰kade priser p¿ den inre marknaden, och denna tendens f‰rmodas forts…tta under f‰rsta halvan av 1998. - Kvartopl¿t Dessa produkter har under 1997 gynnats av flera olika faktorer. Effekterna av dessa kommer att p¿(cid:220) verka marknaden …ven under 1998. Bland dessa fak(cid:220) torer kan man s…rskilt notera den h‰ga dollarkursen, den starka efterfr¿gan p¿ v…rldsmarknaden och i syn(cid:220) nerhet verksamhetsuppg¿ngen vad g…ller r‰r med stor diameter, d…r orderb‰ckerna redan …r v…lfyllda. Pre(cid:220) cis som f‰r andra platta produkter har leveransti(cid:220) derna blivit l…ngre och priset p¿ dessa produkter fort(cid:220) s…tter att stiga. Mellanh…ndernas lager …r normala och de ser som sin uppgift att kunna utf‰ra snabbare leveranser …n vad tillverkarna kan garantera, och de erh¿ller d…rmed b…ttre priser. Den ‰kade efterfr¿gan och prisuppg¿ngen inom Europeiska unionen utg‰r likv…l ett incitament till import, framf‰r allt fr¿n vissa l…nder i Central(cid:220) och ˆsteuropa. L¿nga produkter - Tunga profiler och balkar Tack vare en mycket god export och en ‰kad efter(cid:220) fr¿gan p¿ den inre marknaden har dessa produkter under 1997 upplevt en klar f‰rb…ttring. Mellanh…n(cid:220) dernas lager har ¿terg¿tt till normala niv¿er och or(cid:220) dering¿ngen anses vara tillfredsst…llande. Denna si(cid:220) tuation har d…rmed medgett en pris‰kning p¿ gemen(cid:220) skapsmarknaden. En fortsatt gynnsam utveckling …r dock beroende av hur exporten och importen fr¿n tredje land utvecklas. - Belagd pl¿t - Varmvalsad tr¿d och st¿ngst¿l Fordonsindustrins, men …ven byggsektorns efterfr¿(cid:220) gan p¿ galvaniserad pl¿t …r klart of‰rminskad. Order(cid:220) b‰ckerna …r fulla, anl…ggningarna k‰r f‰r full kapaci(cid:220) Byggsektorns efterfr¿gan …r fortfarande svag i flera medlemsstater. D…remot ‰kar fordons(cid:220) och verk(cid:220) stadsindustrins efterfr¿gan p¿ dragen tr¿d f‰r n…rva(cid:220) rande kraftigt. Sommarens tillverkningsstopp har till(cid:220) 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/13 sammans med exporten under 1997 medgett mins(cid:220) kade lager likav…l som en b…ttre j…mvikt mellan till(cid:220) g¿ng och efterfr¿gan p¿ den inre marknaden. Utsik(cid:220) terna f‰r b‰rjan av 1998 …r fortsatt goda, b¿de n…r det g…ller export och efterfr¿gan p¿ den inre markna(cid:220) den. Det har under ¿ret skett avsev…rda prish‰jningar och det …r mycket troligt att nya h‰jningar kan komma att …ga rum under b‰rjan av 1998. verksamhet ytterligare f‰r att m‰ta efterfr¿gan p¿ ex(cid:220) portmarknaderna. Detta skulle ocks¿ leda till en ytterli(cid:220) gare ‰kning av st¿lf‰rbrukningen p¿ den inre marknaden och d…rmed bidra till en fortsatt f‰rb…ttring av den ge(cid:220) mensamma st¿lmarknaden under 1998 efter de goda re(cid:220) sultaten 1997, trots att man f‰rv…ntar sig en ‰kning av importen och en minskning av gemenskapens export av st¿lprodukter. - Armeringsst¿ng Gemenskapens konsumtion av armeringsst¿ng b‰r f‰r 1997 hamna ungef…r 2(cid:216)% h‰gre …n f‰r 1996. Skillna(cid:220) derna mellan de olika marknaderna inom gemenska(cid:220) pen …r dock emellan¿t stora. I Tyskland har man kunnat konstatera en minskning p¿ ungef…r 5(cid:216)%, samtidigt som man har noterat ‰kningar p¿ uppemot 10(cid:216)% i vissa andra medlemsstater. Konkurrensen fr¿n tillverkare i Central(cid:220) och ˆsteuropa och f‰re detta Sovjetunionen medf‰r ett starkt tryck p¿ exportmark(cid:220) naden, d…r prisutvecklingen har visat sig vara f‰ga gynnsam. P¿ den inre marknaden har man d…remot kunnat notera en viss j…mvikt mellan tillg¿ng och ef(cid:220) terfr¿gan, och priserna har under 1997 planat ut och verkar nu stabiliseras. Denna situation …r dock br…ck(cid:220) lig, varf‰r mellanh…nder och tillverkare framf‰r allt under vintern b‰r uppvisa f‰rsiktighet f‰r att inte ris(cid:220) kera r¿dande j…mvikt. - St¿ngst¿l f‰r handelsj…rn En ‰kad efterfr¿gan har tillsammans med sommarens produktionsstopp skapat en b…ttre j…mvikt mellan till(cid:220) g¿ng och efterfr¿gan p¿ gemenskapsmarknaden. De ekonomiska utsikterna f‰r 1998 v…ntas vidare inne(cid:220) b…ra en ‰kad efterfr¿gan under kommande m¿nader. Om denna j…mvikt, som fortfarande …r br…cklig, kan vidmakth¿llas borde man under hela n…sta ¿r kunna v…nta sig en varaktig f‰rb…ttring av priserna. Mot denna positiva bakgrund b‰r den verkliga och syn(cid:220) liga f‰rbrukningen av st¿l under det f‰rsta halv¿ret 1998 (s¿som p¿visas i bilaga 1) forts…tta att stiga med 4,8(cid:216)% till 79 miljoner ton j…mf‰rt med deras respektive niv¿er under samma period 1997, med obefintliga lager…nd(cid:220) ringar i mellan(cid:220) och f‰rbrukningsled. St¿limporten kan under denna period komma att stiga med ungef…r 14(cid:216)% till 8 miljoner ton, samtidigt som exporten skulle sjunka med n…rmare 8(cid:216)%. J…mviktsproduktionen av st¿l skulle d…rmed hamna p¿ ungef…r 82 miljoner ton, vilket mot(cid:220) svarar en ‰kning p¿ 3,3(cid:216)% j…mf‰rt med f‰rsta halv¿ret 1997. Under hel¿ret 1998 f‰rv…ntas den verkliga och synliga st¿lf‰rbrukningen hamna p¿ 154 miljoner ton, det vill s…ga 4,8(cid:216)% h‰gre …n motsvarande niv¿er under f‰reg¿(cid:220) ende ¿r, och med beaktande av den f‰rv…ntade stabilite(cid:220) ten i fr¿ga om mellan(cid:220) och f‰rbrukningsledens lagerh¿ll(cid:220) ning under hela perioden. St¿limporten skulle genom en fortsatt uppg¿ng komma att n¿ 14 miljoner ton, det vill s…ga en ‰kning p¿ 8(cid:216)% j…mf‰rt med 1997, samtidigt som gemenskapens export av st¿lprodukter skulle forts…tta att minska i en takt p¿ 8(cid:216)% till 23 miljoner ton. Detta inneb…r sammantaget en total st¿lproduktion p¿ 163 miljoner ton i gemenskapen, vilket motsvarar en ‰kning p¿ 3,2(cid:216)% j…mf‰rt med 1997. 3. (cid:217)R¯MATERIAL 3. 1(cid:217)SKROT 2. 6(cid:217)UTV´RDERING AV MARKNADEN FˆR R¯ST¯L UNDER FˆRSTA HALV¯RET OCH PROGNOSER FˆR HEL¯RET 1998 Gemenskapens ekonomiska expansionsfas, som under 1998 f‰rv…ntas intensifieras under inverkan av en stark investerings‰kning och en viss konsumtions‰kning, er(cid:220) bjuder fram‰ver utm…rkta m‰jligheter till en allm…n ut(cid:220) veckling av den industriella verksamheten. De viktigaste sektorer som anv…nder st¿l b‰r tack vare i unionen ‰ka sin b…ttre ekonomiska f‰ruts…ttningar Elektroprocesser har i h‰gre grad …n integrerade proces(cid:220) ser bidragit till den starka produktions‰kningen av r¿st¿l i Europeiska unionen under 1997, vilket inneb…r att ef(cid:220) terfr¿gan p¿ skrot har ‰kat konstant under hela ¿ret. Den ‰kade f‰rbrukningen har dock hittills inte haft n¿(cid:220) gon st‰rre effekt p¿ skrotpriset, som stabiliserats p¿ den h‰ga niv¿ som tidigare uppn¿tts. Den europeiska industrins ‰kade efterfr¿gan har i sj…lva verket kunnat tillgodoses av tillg…ngligt utbud (cid:134) utan att orsaka n¿gra s…rskilda friktioner p¿ marknaden (cid:134) fram(cid:220) f‰r allt tack vare en minskad skrotexport fr¿n gemenska(cid:220) pen till Turkiet, vars skrotinsamling ‰kar och som f‰r ‰vrigt f¿r ett mycket stort tillskott fr¿n OSS och d¿ s…r(cid:220) skilt Ukraina. Europeiska unionens skrotexport till Syd(cid:220) C 31/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 ostasien har ocks¿ minskat till f‰ljd av den ekonomiska krisen inom Sydkoreas st¿lindustri och d¿ Japan p¿ se(cid:220) nare tid har blivit nettoexport‰r av skrot. En fortsatt tillv…xt av gemenskapens st¿lproduktion un(cid:220) der 1998 kan komma att f‰ljas av en ‰kning av skrotpri(cid:220) set, framf‰r allt under inverkan av kvalitetskrav. Denna tendens kan komma att f‰rst…rkas om exporten till Asien skulle f¿ ny fart efter en l‰sning av den ekonomiska kri(cid:220) sen i vissa av l…nderna i denna region. 3. 2(cid:217)J´RNMALM S¿som p¿pekades i f‰reg¿ende prognos kommer v…rlds(cid:220) produktionen av j…rnmalm 1997 f‰rmodligen n¿ upp till 1995 ¿rs rekordniv¿. Detta resultat …r uppenbarligen f‰lj(cid:220) den av en avsev…rd f‰rbruknings‰kning, vilken beror p¿ den snabba ‰kningen av v…rldsproduktionen av gjutj…rn och i en mindre m¿n av f‰rreducerat j…rn. Den ‰kade efterfr¿gan p¿ j…rnmalm har under senare m¿nader ska(cid:220) pat f‰rs‰rjningssv¿righeter, till f‰ljd av ‰verbelastningar i vissa utskeppningshamnar. Icke desto mindre f‰rmodas den globala exporten av j…rnmalm 1997 bli h‰gre …n 1995. Under de f‰rsta m¿naderna 1998 skulle den globala ef(cid:220) terfr¿gan med en forts…ttning p¿ 1997 ¿rs upp¿tg¿ende tendens s¿lunda f‰rbli mycket intensiv. D¿ kan p¿g¿ende kapacitetsanpassningar och transportf‰rb…ttringar i fr¿ga om malmprodukter, framf‰r allt i Brasilien och Austra(cid:220) lien, komma att mildra eventuella framtida friktioner p¿ marknaden. 3. 4(cid:217)TENN, ZINK OCH NICKEL Av senast tillg…ngliga statistik framg¿r att tennproduktio(cid:220) nen har ‰kat n¿got under f‰rsta delen av 1997 j…mf‰rt med de sex f‰rsta m¿naderna 1996. Den synliga f‰rbruk(cid:220) ningen av detta r¿material visar d…remot inte n¿gra tecken p¿ att f‰rb…ttras under samma period. Med en starkare efterfr¿gan under andra delen av 1997 skulle den synliga f‰rbrukningen av tenn dock kunna ‰ka n¿(cid:220) got, utan att detta skulle hindra att det uppst¿r ett ‰ver(cid:220) skott p¿ ungef…r 7(cid:216)000 ton i slutet av detta ¿r. Priset p¿ detta r¿material f‰r st¿lindustrin har efter en nedg¿ng i storleksordningen 10(cid:216)% i b‰rjan av ¿ret legat p¿ en stabil niv¿ fram till slutet av ¿ret. ´ven om efterfr¿gan p¿ tenn kommer att forts…tta ‰ka under 1998, b‰r detta inte f¿ n¿got genomslag p¿ priset eftersom produktionen samtidigt ‰kar. V…rldskonsumtionen av zink, som f‰rmodas stiga med 2,5(cid:216)% till 7,75 miljoner ton 1997, kan komma att stiga med ytterligare 2,4(cid:216)% f‰r att n¿ 7,95 miljoner ton 1998. P¿ gemenskapsmarknaden b‰r zinkf‰rbrukningen dock ‰ka n¿got l¿ngsammare och dess ‰kningstakt f‰rmodas begr…nsa sig till 1,4(cid:216)% 1998. Den globala tillg¿ngen av detta r¿material, som 1997 be(cid:220) finner sig i j…mvikt med efterfr¿gan, kan 1998 komma att ‰verstiga efterfr¿gan n¿got. N…r det g…ller produktionen av pellets, som framf‰r allt …r avsedd f‰r tillverkning av f‰rreducerat j…rn, ber…knas den starka efterfr¿gan som konstaterades redan 1996 och 1997 kvarst¿ p¿ samma niv¿er 1998. Zinkpriset har under andra halv¿ret 1997 varit instabilt, och efter att i augusti ha uppn¿tt 1(cid:216)760 dollar per ton hade LME(cid:220)priserna i slutet av oktober sjunkit till 1(cid:216)255 dollar per ton. 3. 3(cid:217)FERROLEGERINGAR Den ‰kade efterfr¿gan p¿ ferrolegeringar som noterades i Europeiska unionen i b‰rjan av ¿ret har bekr…ftats un(cid:220) der andra halv¿ret 1997. Denna tendens har gynnat im(cid:220) porten mer …n den inhemska produktionen. Det …r dock bara vissa produkter som har ‰kat i pris, eftersom den ‰kade f‰rbrukningen i h‰g grad har kompenserats av ett ‰verutbud. Under inverkan dels av lager…ndringar, dels av en ‰kad tillg¿ng p¿ marknaden till f‰ljd av att nya gruvor tagits i drift, b‰r zinkpriset inte variera lika mycket under 1998 som under andra delen av 1997. F‰r 1997 ber…knar den internationella nickelstudiegrup(cid:220) pen den globala j…mvikten mellan tillg¿ng och efterfr¿(cid:220) gan p¿ nickel till drygt 11(cid:216)400 ton. Denna uppskattning grundar sig p¿ en produktions‰kning p¿ 4,5(cid:216)% och en konsumtions‰kning p¿ 7,1(cid:216)%. Europeiska unionens f‰r(cid:220) brukning av nickel ber…knas detta ¿r ‰ka med 8,1(cid:216)%. Utvecklingen p¿ marknaden f‰r ferrolegeringar v…ntas vara of‰r…ndrad under f‰rsta halv¿ret 1998, med en ef(cid:220) terfr¿gan och en tillg¿ng som v…xer parallellt. Detta s…(cid:220) j…mvikt p¿ marknaden. kerst…ller en tillfredsst…llande Oregelbundna prisvariationer …r dock t…nkbara f‰r vissa produkter i den m¿n som en icke obetydlig del av till(cid:220) g¿ngen snabbt kan anpassa sig till marknadsutvecklingen. J…mviktspunkten mellan tillg¿ng och efterfr¿gan av detta r¿material kan komma att sjunka under 1998 f‰rutsatt att den ryska exporten blir of‰r…ndrad. De stora lagren kan d¿ komma att kompensera en eventuell skillnad mel(cid:220) lan produktion och f‰rbrukning av nickel, s¿ att en even(cid:220) tuell prisuppg¿ng blir ganska svag. 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/15 4. (cid:217)SYSSELS´TTNING B¿de r¿dande situation och framtidsutsikterna f‰r 1998 …r mycket gynnsamma f‰r st¿lsektorn. Det …r d…rigenom obstridligt att syssels…ttningssituatio(cid:220) nen kommer att f‰rb…ttras under sektorns nuvarande till(cid:220) v…xtfas, j…mf‰rt med tidigare ¿r, …ven om man kan v…nta senare f‰rluster av arbetstillf…llen inom omr¿det till f‰ljd av omstrukturering, rationalisering och modernisering. D¿ man m¿ste st…rka sin internationella konkurrenskraft tvingas gemenskapens st¿lindustri till st…ndiga insatser f‰r teknisk f‰rnyelse, samtidigt som man st…ndigt m¿ste efterstr…va en alltmer rationell f‰retagsorganisation med negativa konsekvenser f‰r sektorns syssels…ttning som f‰ljd. Flertalet arbetstagare som ber‰rts av omstrukturerings(cid:220) processen har tidigare kunnat erbjudas f‰rtidspensione(cid:220) ring, som varit den mest utnyttjade ¿tg…rden i de flesta av medlemsstaterna. ternt, medan man f‰r andra har funnit mindre kost(cid:220) samma l‰sningar …n f‰rtidspensionering (till exempel gradvis f‰rtidspensionering). syssels…ttningsminskningen Med tanke p¿ det gynnsamma marknadsl…get v…ntas den kraftiga st¿lindustrin d…mpas under 1998. Detta g…ller dock inte i Tyskland till f‰ljd av sammanslagningar och rationaliserings¿tg…rder eller i Spanien d…r den senaste omstruktureringsplanen g¿r in i sin slutfas. inom Fram till dess att EKSG(cid:220)f‰rdraget l‰per ut ¿r 2002, kommer kommissionen genom socialpolitiska ¿tg…rder inom st¿lsektorn forts…tta att st‰dja den ¿teranpassning som beviljas i enlighet med artikel 56. 2b i n…mnda f‰r(cid:220) drag. Nettof‰rlusterna av arbetstillf…llen inom gemenskapens st¿lindustri ber…knas f‰r 1998 till 12(cid:216)000 heltidsarbeten, koncentrerade till Tyskland, F‰renade kungariket och Spanien. De arbetstagare som kan bevil(cid:220) jas st‰d …r dock f…rre …n detta antal, eftersom vissa med(cid:220) lemsstater inte deltar i EKSG:s ¿teranpassningspolitik. framf‰r allt Under ¿rens lopp har de nationella ¿tg…rderna …ndrats f‰r att b…ttre svara mot syssels…ttningspolitiska krav, men ocks¿ som f‰ljd av den kraftiga minskningen av arbetsta(cid:220) gare i de ‰vre ¿ldersgrupperna. F‰r vissa arbetstagare har man s¿lunda s‰kt efter m‰jligheter till nyanst…llning ex(cid:220) F‰r 1998 uppg¿r anslagen inom EKSG:s budget till tra(cid:220) ditionella st‰d f‰r ¿teranpassning inom kol(cid:220) och st¿lin(cid:220) dustrin till 65 miljoner ecu. Huvuddelen av dessa anslag kommer dock troligen att anv…ndas f‰r att mildra de sociala konsekvenserna av omstruktureringar inom st¿lsektorn. C 31/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 98 BILAGA TABELL 1 Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l (cid:134) EUR(cid:220)15(cid:216)(˛) Faktiska uppgifter Uppskattningar Prognoser 1994 1995 1996 F‰rsta halv¿ret 1997 (R1) Andra halv¿ret 1997 (R2) 1997 (R2) F‰rsta halv¿ret 1998 1998 (miljoner ton) Synlig tion(cid:216)(a) f‰rbrukarkonsum(cid:220) 134,9 ´ndring i grossistlager(cid:216)(b) +(cid:216)0,5 Synlig konsumtion Import EUR(cid:220)15 Export EUR(cid:220)15 135,4 11,1 28,4 142,0 +(cid:216)3,0 145,0 17,0 22,7 ´ndring i producentlager +(cid:216)0,9 +(cid:216)5,0 Produktion 151,8 155,7 139,5 (cid:134)(cid:216)4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:134)(cid:216)4,0 147,2 75,4 0,0 75,4 7,0 12,0 (cid:134)(cid:216)1,0 79,4 71,6 0,0 71,6 6,0 13,0 0,0 78,6 147,0 0,0 147,0 13,0 25,0 (cid:134)(cid:216)1,0 158,0 79,0 0,0 79,0 8,0 11,0 0,0 82,0 154,0 0,0 154,0 14,0 23,0 0,0 163,0 (˛)(cid:217)(cid:218)Omr…kningsfaktor mellan f…rdiga produkter och r¿st¿l: 1,11. (R1) Reviderade p¿ grundval av faktiska siffror. (R2) Delvis reviderade siffror. (a) Denna uppgift ligger n…ra den faktiska f‰rbrukningen. Den innefattar f‰r…ndringar av grossistledets lager i samtliga l…nder f‰rutom Tyskland, Frankrike, F‰renade kungariket och Beneluxl…nderna, samt lagerf‰r…ndringarna i f‰rbrukarnas egna lager. F‰r…ndring av grossistlagren i Beneluxl…nderna, Frankrike, F‰renade kungariket och Tyskland. (b) TABELL 2 Verksamhetsindex (cid:134) EUR(cid:220)12(cid:216)(˛) (ej s…songsjusterat) Sektorer F‰rsta halv¿ret 1998(cid:216)(ˇ) F‰rsta halv¿ret 1997(cid:216)(ˇ) 1998(cid:216)(—) 1997(cid:216)(—) J…rn(cid:220) och st¿lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg(cid:220) och anl…ggningsverksamhet 106,2 109,2 109,3 109,9 108,6 100,1 101,7 102,1 104,7 104,6 104,6 98,5 105,5 109,0 108,8 108,8 109,8 99,7 102,7 103,8 104,0 104,1 104,2 99,5 (˛)(cid:217)Dessa angivelser avser endast den f‰rv…ntade utvecklingen i gemenskapen med 12 medlemmar, eftersom branschvis uppgifter om st¿lkonsumtionen saknas f‰r Finland, Sverige och ˆsterrike. Verksamhetsindex i olika st¿lf‰rbrukande branscher erh¿lls genom v…gning av de nationella uppgifter som tillhandah¿lls av branschorganisationerna. Siffrorna …r delvis uppskattningar, eftersom uppgifter saknas f‰r vissa l…nder. (ˇ)(cid:217)F‰rsta halv¿ret 1996(cid:216)=(cid:216)100. (—)(cid:217)1996(cid:216)=(cid:216)100. K…lla: Kommissionens uppgifter. 29. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/17 TABELL 2a Tendenser inom de st¿lf‰rbrukande branscherna i de viktigaste producentl…nderna (˛) (Verksamhetsindex(cid:216)(ˇ)) Medlemsstat Tyskland Frankrike Italien F‰renade kungariket Spanien Sektor/Index I/1998 1998 I/1998 1998 I/1998 1998 I/1998 1998 I/1998 1998 J…rn(cid:220) och st¿lmanufaktur 108,0 107,0 108,0 109,0 Mekanisk verkstadsindustri 108,0 108,0 107,0 108,5 Elektrisk verkstadsindustri 109,0 109,0 108,0 108,0 Fordonsindustri 112,0 112,0 108,0 106,0 Andra transportmedel 95,0 95,0 120,0 122,0 Bygg(cid:220) och anl…ggningsverksamhet 98,0 98,0 98,0 98,0 - - - - - - 103,5 107,0 107,5 104,5 105,0 - - - - - - - - - - - - - 95,0 96,0 124,0 129,0 119,0 120,9 106,0 106,0 104,0 122,4 102,5 103,5 (˛) K…lla: nationella organisationer f‰r st¿lf‰rbrukare. (ˇ)(cid:217)F‰r varje land: F‰rsta kolumnen: verksamhetsindex f‰r f‰rsta halv¿ret 1998 (f‰rsta halv¿ret 1996 = 100) Andra kolumnen: verksamhetsindex f‰r 1998 (1996 = 100) TABELL 3 F‰r…ndring av antalet anst…llda i st¿lindustrin (inklusive l…rlingar) Medlemsstat Antalet anst…llda (tusental) (referensm¿nad) (senaste m¿nad)(cid:216)(˛) ˆsterrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Finland Irland Italien Luxemburg Nederl…nderna Portugal Sverige(cid:216)(—) F‰renade kungariket EUR(cid:220)15 K…lla: Eurostat. 12,8 (juni 1996) 23,2 (juni 1996) 1,1 (mars 1996) 85,6 (juli 1996) 2,3 (juli 1996) 23,6 (juli 1996) 38,9 (augusti 1996) 7,4 (augusti 1996) 0,4 (mars 1996) 39,1 (juli 1996) 5,3 (augusti 1996) 12,4 (april 1996) 2,5 (april 1996) 14,8 (juni 1996) 37,0 (juni 1996) 307,9 (mars 1996) 12,4 (juni 1997) 20,6 (juni 1997) 1,2 (mars 1997) 82,3 (juli 1997) 2,1 (juli 1997) 23,2 (juli 1997) 38,8 (augusti 1997) 6,8 (augusti 1997) 0,4 (mars 1997) 37,1 (juli 1997) 4,8 (augusti 1997) 12,1 (april 1997) 2,1 (april 1997) 14,7 (juni 1997) 35,9 (juni 1997) 293,1 (mars 1997) (˛)(cid:217)Senast tillg…ngliga siffror. (ˇ)(cid:217)Eftersom referensperioden inte …r densamma f‰r alla l…nder …r detta medeltal endast v…gledande. (—)(cid:217)Uppskattning. F‰r…ndring (procent) (cid:134)(cid:216)3,1(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)11,2(cid:218)(cid:216) +(cid:216)9,1(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)3,9(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)8,7(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)1,7(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)0,3(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)8,1(cid:218)(cid:216) 0,0(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)5,1(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)9,4(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)2,4(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)16,0(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)0,7(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)3,0(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)4,8(cid:216)(ˇ)


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions regarding the information society and development: the role of the European Union'

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

formats: html pdf print

text: C 95/52 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions regarding the information society and development: the role of the European Union’ (98/C 95/14) On 16 July 1997 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned communication. The Section for External Relations, Trade and Development Policy, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 17 December 1997. The rapporteur was Mr Lindmark. At its 351st plenary session on 28 and 29 January 1998 (meeting of 29 January), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 70 votes in favour, with 15 dissenting votes and 20 abstentions. 1. Introduction 1. 1. The Commission has presented a communication concerning a programme of the role of the European Union in the information society. The communication is accompanied by a proposal for adopting a programme of Community action in its relations with developing countries. The Commission underlines that recent trends towards the information society concern most human activities, including learning, communication, work and leisure. This applies equally to the developing countries. The communication presents a number of guidelines and mechanisms to encourage the participation of developing countries in the information society, not only as consumers but also in an active role. 1. 2. The Commission refers to the G7 Conference on the information society held in Brussels in 1995 that expressed concern about the need to avoid further widening of the gap separating the industrial countries from the developing countries and called for ‘a shared vision of human enrichment’. ‘Our action must con- tribute to the integration of all countries into a global effort’. The conference on the information society and development organized in Midrand in 1996 also focused on the specific needs of the developing countries and highlighted the potential of the new technologies. 1. 3. The EU has embarked upon redefining and modernizing its relationship with each of the main developing regions, providing an opportunity to take account of the information society concept in relations with them. The Community strives for coordination with the activities of the Member States and of the international organizations concerned. The Commission stresses that the message for external partners should be realistic and it should draw their attention to what is at stake in the current upheavals and to the efforts they have to make. growth in the developing countries, these countries are often mainly agricultural communities where rural development is fundamental both to ensure food supply and to alleviate strain on urban infrastructure, which often leaves much to be desired. Infrastructure per se is a priority area; here telecom infrastructure is one component. Modern ICT provide broad scope for improving telecommunications and should be chan- nelled to promote overall development and to reduce, rather than exacerbate, existing disparities. 1. 5. The Committee would point out that the very scale of the task is clearly formidable. Already the provision and modernizing of the basic telecommuni- cations infrastructure call for investments on a scale difficult to finance from government budgets alone. Active commitment and financing from the business community is often a sheer necessity. Moreover, it is a crucial condition to ensure that the most cost-effective solutions are put into the most productive use thereby enabling the telecom sector to get into a positive spiral of increasing degree of self-financing out of market acceptance and current cash-flow derived. Accordingly, in order to enable the necessary investments, it is of the utmost importance that developing countries eliminate any remaining barriers or limits to foreign ownership. This is particularly necessary as the major developing countries unfortunately cut back their aid from US$ 56 billion to US$ 41 billion between 1990 and 1996, while private investment in the developing countries shot up over the same period (though this investment was undoubtedly spread in a very uneven fashion between the countries in question). 1. 4. The Committee notes that development is a complex process in which ICT play a key — but not exclusive — role. Despite the rapid urban population 1. 6. The Economic and Social Committee thinks that the report — rightfully — underlines the importance of speedy and full implementation of the WTO agreement. 30. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 95/53 Liberalization and the opening up of national as well as international markets for telecom services are crucial conditions if technological advances are to come into productive use, enhancing quality of life and economic growth by offering freedom of choice at all levels. But freedom of choice implies financial resources, which is precisely what most citizens in developing countries lack. This means that, even after liberalization of the markets, they will still be of no interest, economically speaking. There is therefore a need for political initiat- ives, along the lines of those implemented at European level, to ensure the various regions within the developing countries are provided with equal access. The Committee underlines that the Commission’s fore- most task is, on the one hand, to increase awareness among developing countries of the benefits and the necessity of being part of the information society and on the other hand to convince European industry to be a part of this development. The Committee agrees with the Commission that com- munity actions should be included in other programmes already discussed in the Committee. The Committee also notes that no further funds will be available and, if necessary, existing funds will be reallocated. 1. 7. However, technology per se does not constitute an information society. Education is necessary in order to make full and productive use of the new opportunities and so is the freedom in providing information and content. Many remaining restrictions have to be reviewed if the full benefits are to be reaped. 1. 8. There are customs regulations in most countries — not to forget the EU countries themselves. It is of course crucial that liberalization of all EU markets, due 1 January 1998, is rapidly and fully implemented. Otherwise any worldwide mission such as implementing the WTO agreement will not get the credibility needed. offer Fortunately, new technologies 1. 9. the developing countries important opportunities to leap- frog into state-of-the-art levels. One example is that not only satellites but also terrestrial radio systems can be rapidly deployed providing coverage of large areas. The costs for providing national infrastructures can hence be kept far lower compared to traditional wire-bound networks. On international routes optical fibre provides dramatic capacity increases at rapidly falling costs. Given the rate of dramatic technological progress, it is no longer feasible to rely on traditional long-term plans where deployment of network capacity was specified years ahead. Rather, it has to be a market and customer- led development where a number of operators and entrepreneurs risk their investments to reach new cus- tomers by launching new applications based on new technologies. 1. 10. Sweden, and some of the other Scandinavian countries, are cases in point. Competition between three, and soon four nationwide mobile operators in Sweden has led to a penetration above 30/100 pop, which translates to about every household. What started as an exclusive service for the business sector has rapidly transformed into services within reach of most citizens. 1. 11. ization are: Among the criteria used for measuring liberal- — full liberalization of tele- and data services: — full liberalization of mobile services (two or more operators); — use of alternative infrastructure to provide services (railways, energy companies); — independent regulation (clear separation from domi- nant operators); — licensing regime (clarity of rules, licensing con- ditions); — rules on combined transport (clarity, licensing con- ditions); — access to markets, including the dismantling of barriers to foreign ownership; — number portability; — public service criteria taking heed of each country’s specific economic, social, human and geographical data; so as to ensure practical implementation of the right to communication. 2. The challenge of integrating the developing countries into the global information society 2. 1. Like the Commission, the Economic and Social Committee emphasizes that the information society profoundly alters the organization of work, education and society at large. It presents a panoply of new tools with unparalleled capacities enabling the developing countries to make some great leaps forward in tech- C 95/54 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 nology by cutting out certain stages in development through which the industrialized countries have gone. European firms in developing countries should instead focus on genuinely forward-looking cooperation aiming to create and subsequently utilize local software and technical know-how. 2. 2. The Economic and Social Committee shares the view that countries that shut themselves off from these changes isolating themselves from international trade network and investment flows and from networks of scientific and cultural creativity, would risk being marginalized. 2. 3. The new information technology has caused wide-ranging changes in the business world, both nationally and internationally. It is like ‘starting all over again’. Production, organization management and stakeholders’ relations are being re-designed. Dramatic changes are also happening among consumers. Com- puters are entering the domestic domain. Some observers claim that digitalization will give rise to changes that are even more radical and visible than those in the business world. Interactive technology, it is predicted, will change the way we communicate or do our shopping, how we manage our financial affairs and provide information. The importance of being a part of the information society is well documented in several of the Commission reports, e. g. the report on electronic commerce, as well as in earlier ESC comments. 3. IT contribution to development spreading throughout In technological terms, the moves towards the 3. 1. information society mobilize a panoply of new tools which are the developing countries. Many of the new technologies are less capital-intensive and better adapted to remote regions and sparsely populated areas. The EU should support activities that make new technologies available to the developing countries. 3. 2. The Internet and WWW provide a platform for integrating other technologies, including ISDN lines and ATM servers. Teleports serve as ‘reception centres’ for teleworking, in particular for highly labour-intensive types of services such as statistics, accounting, software production and airline reservation systems. Industrial cooperation is one important strand 3. 3. in the drive to provide the developing countries with the benefits of ICT in the context of action to promote economic development. Cooperation in such an advanced sector as information technology and telecommunications should not be con- fined to the traditional ‘outsourcing’ approach to local production or subcontracting where the goal is to take advantage of lower labour costs and cheaper local services. Dramatic advances in microelectronics bring in their wake a steady decline in manual labour. The use of sophisticated and efficient industrial robots in pro- duction has cut manufacturing costs so radically that developing countries find it hard to compete by offering increased their involvement on other markets is heavily influenced by firms’ attempts to secure advantageous terms of competition on these markets. Obviously the EU as a whole stands to benefit from the success of EU firms on this front. traditional cheap labour. Further, 4. Priority areas of action 4. 1. The Commission rightfully stresses the import- ance that ICT have for the SMEs. Through information society applications, new opportunities present them- selves for the developing countries with advantages comparable to those accruing in the industrialized countries, e. g. more efficient management for SMEs and access to economic information, training, interactive user/server networks and international markets, and also enhanced efficiency for governments and adminis- trations. The Committee underlines that the new tech- 4. 2. nologies for education and training (in particular dis- tance learning), as an adjunct to traditional methods, open up enormous possibilities for the developing countries. Tele-education, which is increasingly used within the business community enables employees to use the new skills in the daily work and saves the need to spend long periods away from the daily duties. The Swedish experience is that this is especially important for small- and medium-size companies as any absence is particularly difficult for them to handle, irrespective of being located in a remote area or not. This combines learning and practical implementation. 4. 3. This is in line with the Commission’s report on lifelong learning and has the support of the Committee, which stresses the vital importance of human resources. Relatively simple and cheap solutions, such as PC video used in conjunction with the Internet could prove effective for certain forms of access to the network. Rapidly falling costs (for international transmission too) will make the benefits — including access to international experts — more widely available. The EU can support 30. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 95/55 this in various ways, e. g. by making experts available and by supporting demonstration projects, hence providing active assistance in the shape of cooperation as opposed to exploitation. The Economic and Social Committee proposes 4. 4. that European governments move ahead with ambitious and long-term programmes to bring the information society revolution to the classrooms both within the EU and in the developing countries. Governments and industry should collaborate in providing educational material and equipment. Governments should create conditions conducive to ensuring close association of industry with educational institutes so as to train up experts in information technology. 4. 5. The Economic and Social Committee supports the proposal from the European Ministerial Conference held in Bonn on 6-8 July 1997 that European global players together with governments and international organizations should constitute a ‘Global Information Superhighschool’ for global sustainability as a new concept for education in the 21st century. The Com- mission report should reflect this initiative. 4. 6. An important field that is not mentioned in the Commission report is the possibilities ITC opens for women to participate in cultural, social activities, working life and education. The Committee calls for this aspect to be heeded and highlighted — with particular emphasis on an equal gender balance — as a basic feature of an operational information society. ICT can be a major component in the drive to end the isolation of women, especially in rural areas. 4. 7. In the field of ‘telemedicine’, according to the Commission report, ICT again play an almost revol- utionary role dealing with all kinds of challenges in the field of health care and medicine. ICT open up a large range of possibilities for the industrialized countries to assist developing countries via telemedicine. ICT provide access to medical expertise through teleconsultation and medical advice in connection with surgeries, etc. is that security alarm systems enable patients to stay at their own home with full access to acute treatment should the need arise. The possibility of stressing the humanitarian aspects of ICT use, not only in existing hospital structures but also, and above all, in the promotion of primary health services and health protec- tion should be considered by the Commission in its programmes. 4. 9. In industry and international trade, ICT, as indicated in the Commission report, play a decisive role in improving competitiveness by raising production quality or by integrating production in a complex process and generally participating in commerce, especially in public commerce as most public procurement will be handled by electronic commerce in the near future. 4. 10. Like the Commission, the Committee believes that ICT play an extremely important role in the domain of research. In most fields ICT enable researchers in the developing countries to have the necessary information at their disposal and get access to documents only available on electronic media. 4. 11. The Commission mentions — rightly, in the Committee’s view — that the emergence in many developing countries of a new independent press and the explosive growth of the Internet contributes to strengthening civilian society and consolidating the democratization process. 4. 12. The Committee asks the Commission to assist the developing countries in boosting consumer protec- tion in the ICT sphere. Rules are needed to regulate Internet and other transactions as regards matters of close concern to consumers (contract validity, liability, protection of human dignity). The Committee feels that ICT constitute an 4. 13. essential tool for strengthening democracy in most parts of the world provided that censorship is curbed. ICT can also contribute in developing and fostering an understanding of the multicultural society. The Committee considers it important to under- 4. 8. stand that telemedicine can no longer be perceived as a substitute for ‘the real thing’, or be of importance in remote areas only. On the contrary, the Swedish experience is that some of the more successful uses of telemedicine can now be found in the major cities. Among the cases in point are transmission of ECG and other vital data by radio from the ambulances to the hospital thereby greatly shortening the time needed for treatment and hence also the longer-term consequences of a heart-attack. Less dramatic, but equally important, 5. ICT facilitate structural changes 5. 1. The Commission stresses that ICT are not the sole instrument to give an impetus to structural development. These instruments can only be used with optimum efficiency if the societies where they are applied manage to master them properly. The Committee emphasizes that there must always be an understanding of economic, social, cultural, and religious differences, not only between developed and developing countries, but also between developing countries. C 95/56 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 5. 2. The Committee believes that there is no need to hide that the very transformation into the information society, that is mentioned in the Commission report, necessitates some difficult political decisions in every country. In order to reap the full benefits of the market mechanisms as well as of any aid programmes, it is important for developing countries to deal with aid and trade as separate matters. A case in point is given by the rates for international telecom traffic, which should be seen as a pure trade matter, not a vehicle for conveying financial aid. 5. 3. One example is that international telecommuni- cation services have been priced far above costs in most countries, whereas other parts of the network, especially the local loop, have been underpriced or even heavily subsidized. This was possible under monopoly con- ditions, but will prove disastrous with the new tech- nologies now being deployed. Prices not related to costs of provisioning is an overgenerous invitation card for competitors to cream-skim on the over-lucrative routes, leaving lesser and lesser revenues left to pay subsidies in other segments. With Internet soon carrying not only data but voice, radically lower rates for long-haul and international communications will be offered. That distance no longer counts is good news, not only for the business community, but for society at large. 5. 4. Still, the transition also proved difficult in many EU Member States until all customers saw that their total telecom bill had dropped. It is therefore important that the Commission actively highlight the price savings achieved in certain countries (e. g. the UK and Sweden) due to the opening up of their markets. 6. The challenges facing the developing countries According to the Commission report, the level 6. 1. of telecommunication infrastructure in the developing countries is highly diverse, but mostly far behind from that in the industrialized countries. Using teledensity as an indicator (number of mainlines per 100 inhabitants), the figure for the industrialized countries is over 48, that for middle-income countries around 10 while the least advanced countries are about 1,5 and the world average is 11,5. The infrastructures fail to meet local demand and cannot guarantee access to global communication networks. 6. 2. However, there are, in the Committee’s view, a large number of growth factors. There is a significant pent-up demand which manifests itself and in practice is often covered by services that, in some countries, are regarded as illegal. This explains why in many countries there has been a sustained growth in telecommuni- cations. The drop in the cost of technologies and competition from new global operators using call-back procedures and the like have led to a decrease in traditional revenue from international communication causing concern to the developing countries and raising their awareness of current changes. The Committee considers it 6. 3. that governments and private operators cooperate to control any irregularities in an appropriate way. There must be agreements that revenues from international communi- cations should be used for investments in ICT and not used for irrelevant purposes. important 7. PC density 7. 1. For the other information infrastructures, the Commission report shows clearly that the PC ratio per 100 inhabitants reflects the informatics gap, ranging from 18 for high-income countries, to 2,3 for medium- income and 0,01 for low-income countries. In terms of the market share in information technology, the United States account for 35 %, Europe for 29 %, Japan for 15 % and the rest of the world only for 21 %. The PC market is dynamic and could follow in the footsteps of television which is now wide-spread in low-income countries, with 46 % of homes having a TV set. Considerable inequalities between countries still exist, however, both in Europe and in the developing countries. 7. 2. The Committee believes that people’s desire and need for communication even in the developing world will increase. This need will be enhanced by the fact that PCs will gradually become increasingly user-friendly, inexpensive and available everywhere. This trend will also facilitate realization of the Commission’s premise that the PC market is following in the footsteps of TV even if the differences between a ‘passive’ medium (TV) and an active one (PC) should not be underestimated. Internet will be a strong force. The Commission should recognize and support this development. 8. Investment demand 8. 1. According to the World Bank, the annual invest- ment necessary for the growth of telecommunications in the developing countries over the next five years amounts to US $60 billion. Financing in the form of international public aid would not exceed US$ 2,3 billion and most countries cannot make up the difference. This extensive demand necessitates a call for national and foreign private investment and the establishment of international cooperation. 30. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 95/57 8. 2. In view of the pent-up demand, people’s desire and need to be a part of the information society, the Committee believes that the private sector will recognize the market potential and also mobilize private investors. Governments and international organizations must, however, push for a legislative and regulatory framework to enable such investments and establish stable, predict- able and basis for rational economic decisions among private investors. In the general interest, systems guaran- teeing fair competition must also exist (for instance along the lines of EU competition rules preventing abuse of dominant position). Governments must also ensure that all private persons and firms have access to adequate and reasonably-priced communications services. The developing countries must be convinced of the need for a set of rules offering security and easy access to markets to mobilize the private sector to participate in new costly and risky investments. The Commission should convince developing countries that this is in their best interest. 8. 3. The Committee wants the Union to push harder and intensify its efforts for market access and regulatory principles within the framework of the WTO nego- tiations. Both by convincing more countries to join WTO as members and by facilitating market access for basic telecom services. Such activities will enhance investors’ interest in these countries. 9. Human resources 9. 1. The Committee fully endorses the Commission’s view that human resources are decisive in coping with change. This includes technical staff in telecommuni- cation and computing and, above all, in the software sector, offering prospects for new jobs. This sector is particularly well suited to cooperation between developing and industrialized countries. 9. 2. The Committee asks for a concrete training program for people in developing countries working within the information field, from teachers to pro- fessional managers. Experts’ working conditions in the developing countries must also be taken into account. The Committee finds it important to inform the public that the information society does not only create new opportunities and new jobs in the field of information technology, but also in related service sectors. The right environment will attract outsourcing. COMMUNITY ACTION 10. The European Union’s contribution to promoting the information society in the developing countries 10. 1. European Union action on cooperation in tele- communications and information technologies has pro- gressively increased over the years. New cooperation agreements have been signed with developing non- member countries including formal provisions on the information society and associated technologies. 10. 2. Economic, financial and technical cooperation has led to significant activities in the various partner regions of the Union. The Commission lists different activities including the Member States’ bilateral pro- grammes. 11. Giving a new impetus to Community action for developing countries 11. 1. The Commission thinks that there has been increasing awareness in the Community and in the recipient countries of the strategic character of the integration of the developing countries in the infor- mation society. The information society dimension should, with the agreement of the partner countries, be systematically incorporated in the existing programmes, re-channelling the funds made available. Promoting the establishment of an economic and regulatory framework remains a first priority target, mobilizing local and international capital to ensure access for the developing countries to ICT for their benefit. The second target is to put technology at the service of development. 11. 2. The Committee underlines that regulations should be as light-handed and flexible as possible. Legal rules applicable to global information networks and to business transactions carried out on networks should be consistent across the borders. Telecommunication markets should be opened up rapidly to effective competition thereby reducing national and cross border telecommunication costs. Conditions must be created, on the basis of which industry can have confidence in the security, privacy, and the authenticity of transactions to its consumers. There must be a pragmatical approach to global technical standards. Discriminatory taxes should not be imposed on the use of networks. A high level of intellectual property protection is necessary for the creation, storage and distribution of content and software protection. Satisfactory regulation of personal data is also needed so as, for instance, to avoid cross-border communication being impeded by discrep- ancies in such rules. It is also important that oppor- C 95/58 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 98 tunities for becoming computer literate should be available to people of all ages and from across the social spectrum which makes education essential for the use of global information networks. 11. 3. In order to account for the specific economic, political and cultural characteristics of the developing countries and their requirements, the action contem- plated should be modulated according to the particular features specific for each major region and the nature of the dialogue the Community conducts with each one of these. 12. Conclusions 12. 1. The overall task for the European Union is to convince not only the less advanced countries, but also Member States that the information society is here. Everything we wish to do in the field of communications is now technically feasible through modern electronics. The only restrictions are of financial, legal and political nature. Those countries wanting to participate in the economic development must increase their awareness of this development, otherwise the gap will widen further. Considering the huge potential the developing countries offer, the private sector must have the opportunity to involve itself in the wide field of necessary actions that information technology requires, bearing in mind differences in economic, political, social, cultural and religious development. 12. 2. The Committee emphasizes that the rapid access to the information society requires specific actions, both in the Union and the developing countries. Over the past 12 to 18 months, the Commission has passed a whole range of Directives aimed at achieving its 1998 objectives. However, merely passing the legislation is not enough: enforcing it is the real issue. For the mutual benefit of both the developing countries and EU countries, the Commission should emphasize the dual challenge of bringing the developing countries into the information society and promote participation of European industry in this development. Brussels, 29 January 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: Beslutning om meddelelse fra Kommissionen om den videre udvikling inden for mobil og trådløs kommunikation: Udfordringer og valg for Den Europæiske Union og om meddelelse fra Kommissionen om strategi og politisk orientering vedrørende den videre udvikling inden for mobil og trådløs kommunikation (UMTS)(KOM(97)0217 og KOM(97)0513 C4-0271/97)

eurovoc_concepts:
competitiveness
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry
telephone
waveband

formats: html print