title: Résolution sur l'euro et le consommateur

eurovoc_concepts:
consumer information
euro
prices policy
publishing of prices
single monetary policy

formats: html print


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia. Väliaikaiset lainanantovaltuudet (1996-1997)

eurovoc_concepts:
Asia
EIB loan
Latin America
cooperation agreement (EU)
investment project
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 01. 1998 KOM(1998) 1 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE • Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden yhteistyösopimuksia. Väliaikaiset on lainanantovaltuudet (1996-1997) yhteisö kanssa tehnyt • Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutettaviin hankkeisiin: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania (1996/1997) • Euroopan investointipankin Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämien lainojen toteuttamisesta (1995-1996) ja • Euroopan investointipankin Etelä-Afrikassa toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta (1. 1. 1997 - 30. 6. 1997) Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puola,Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania) toteutettaviin hankkeisiin myöntämien - 30. 6. 1997) lainojen käyttöasteesta (1. 7. 1996 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia Väliaikaiset lainanantovaltuudet (1996-1997) SISALLYSLUETTELO Johdanto Oikeusperusta Euroopan investointipankin lainanantovaltuudet Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa (ALA-maat) suhteessa pankin toimintaan yhteisön ulkopuolella ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti myönnetyt lainat Yleisiä huomautuksia myönnetyistä väliaikaisten toimivaltuuksien käytön arviointia lainoista ja Euroopan investointipankin 1. 2. 3. 4. 5. Liite 1: Liite 2: Liite 3: Yhteenveto ALA-maita koskevien väliaikaisten mukaisesti toteutetuista ja sovituista lainoista lainanantovaltuuksien ALA-maita koskevien väliaikaisten toteutetuista lainoista saatava yhteinen etu lainanantovaltuuksien mukaisesti Luettelo ALA-maista, joiden kanssa Euroopan investointipankki on tehnyt puitesopimuksia 1. Johdanto Tässä kertomuksessa käsitellään Euroopan investointipankin (EEP) toimintaa tietyissä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa (ALA-maat). Kertomus on laadittu yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksen (Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Kolumbia, CostaRica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela sekä Bangladesh, Brunei, Kiina, Intia, Indonesia, Macao, Malesia, Pakistan, Filippiinit, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam), toteutettuihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen 96/723/EY mukaisesti. jotka EIP:n Tämä kertomus koskee yhteensä 275 miljoonan ecun hallintoneuvosto on hyväksynyt ALA-maita koskevien ensimmäisten valtuuksien päättymisen (22. lokakuuta 1996) ja näiden ALA-maita koskevien väliaikaisten valtuuksien päättymisen (30. kesäkuuta 1997) välisenä aikana. lainoja, Viimeinen kolmesta ALA-maita koskevia ensimmäisiä valtuuksia (1993-96) käsittelevästä kertomuksesta toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille syyskuussa 1996 (vrt. asiakirja KOM(96) 429 lopullinen, 9. 9. 1996). 2. Oikeusperusta ALA-maita koskevat sopimuksiin: tilapäiset valtuudet perustuvat seuraaviin päätöksiin ja - Euroopan unionin neuvoston päätös, tehty 12 päivänä joulukuuta 1996 [päätös N:o 96/723/EY, joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa takuun myöntämisestä lehdessä (EYVL) 19. joulukuuta 1996], yhteisön Euroopan toteutettuihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta. investointipankille edellä mainituissa ALA-maissa - Euroopan investointipankin hallintoneuvoston päätös, tehty 11 päivänä helmikuuta 1997, pankin valtuuttamisesta myöntämään 30. kesäkuuta 1997 asti ulottuvan jakson aikana omista varoistaan lainoja, joiden enimmäismääräksi asetetaan 275 miljoonaa ecua ja joiden tarkoituksena on rahoittaa niissä 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä mainituissa ALA-maissa toteutettuja tehnyt joiden yhteistyösopimuksen. investointihankkeita, yhteisö kanssa on - Euroopan yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus, allekirjoitettu 18. ja 26. maaliskuuta 1997. Yhteisö takaa 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 96/723/EY mukaisesti kokonaisuudessaan yhteensä 153 miljoonan ecun suuruiset lainat. EEP:n hallintoneuvosto on edellä mainittujen päätösten mukaisesti antanut luvan myöntää kyseisiä lainoja yhteisön uudesta EIP:tä koskevasta takausjärjestelmästä 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY julkaisemiseen 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä saakka. - Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös N:o 97/256/EY, joka on julkaistu 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä), yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka). - Euroopan yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus, allekirjoitettu 25. ja 29. heinäkuuta 1997. Yhteisö takaa 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY ja edellä mainitun takaussopimuksen määräysten mukaisesti yhteensä 122 miljoonan ecun suuruiset lainat. EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt nämä lainat neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY julkaisemisen 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä ja 30. kesäkuuta 1997 välisenä aikana. 3. Euroopan investointipankin lainanantovaltuudet Latinalaisen Amerikan ia Aasian maissa (ALA-maat) suhteessa pankin toimintaan yhteisön ulkopuolella EIP:n lainanantovaltuudet ALA-maita koskevia lainoja varten edellyttivät pankin täyttävän erityisiä yhteisön yhteistyöpolitiikkaa tukevia velvoitteita. Suurimmalla osalla näistä EIP:n uusista lainanantovaltuuksista hyötyvistä ALA-maista on historiallisia, taloudellisia ja kulttuurisiteitä Euroopan unionin maihin. Nämä jo kauan sitten luodut siteet ilmenevät yhteistyöpolitiikassa, jota yhteisö on soveltanut joihinkin näistä maista jo vuodesta 1976. Tätä yhteistyöpolitiikkaa on laajennettu vuosien mittaan, kunnes neuvosto teki 15 päivänä helmikuuta 1993 ALA-maita toteutettuja EIP:n koskevien ensimmäisten rahoitustoimenpiteitä koskevan päätöksen (päätös N:o 93/115/ETY, joka on julkaistu 23. helmikuuta 1993 ilmestyneessä EYVL:ssä). lainanantovaltuuksien yhteydessä Koska helmikuussa 1996 päättyneistä ensimmäisistä lainanantovaltuuksista saatiin kannustavia tuloksia, nämä valtuudet oli aiheellista uusia. Neuvosto pääsi kuitenkin vasta 12. joulukuuta 1996 yhteisymmärrykseen ALA-maita koskevien vuoden 1996 väliaikaisten lainanantovaltuuksien enimmäismäärästä (vrt. edellä kohdassa 2 mainittu päätös N:o 96/723/EY). Päätöksentekoajankohta aiheutti sen, että EIP ei ollut yltänyt 275 miljoonan ecun enimmäismäärään 31. joulukuuta 1996 mennessä. Valtuuksien voimassaoloaikaa jatkettiin näin ollen kyseisen päätöksen 1 artiklan mukaisesti automaattisesti 30. kesäkuuta 1997 saakka. EIP:n asema ALA-maiden lainanantajana vakiintui näiden väliaikaisten valtuuksien ansiosta. On muistettava, että EIP jatkaa 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen (katso edellä 2 kohta) mukaisesti ALA-maita koskevien lainojen myöntämistä vuoteen 2000 saakka. 4. ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti mvönnetvt lainat EIP:n hallintoneuvosto antoi väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti luvan kuuden yhteensä 275 miljoonan ecun suuruisen lainan myöntämiseen. Liitteen 1 taulukossa esitetään yhteenveto toteutetuista ja sovituista toimenpiteistä (maat, toimialat, lainamäärät, EIP:n osuus hankkeen rahoituksesta, muut rahoittajat jne. ). 5. 5. 1 5. 2 5. 3 Yleisiä huomautuksia myönnetvistä lainoista ia Euroopan investointipankin väliaikaisten lainanantovaltuuksien kävtön arviointia Kysyntä ylitti ensimmäisten valtuuksien tavoin selvästi käytettävissä olevien varojen määrän myös vuosina 1996—1997. Tämä johtuu erittäin suuresta pääomantarpeesta EIP:n lainoista hyötyvissä maissa. Lainoja myönnettiin näin ollen koko väliaikaisten valtuuksien 275 miljoonan ecun enimmäismäärää vastaavalla summalla (pääasiassa vuoden 1997 aikana). Vuonna 1996 jouduttiin toimivien yritysten sitä vastoin hylkäämään useita Euroopan unionissa rahoitushakemuksia päätöksen viivästymisen takia. lainanantovaltuuksia väliaikaisia koskevan turvin lainanantovaltuuksien ELP:n väliaikaisten rahoitetut hankkeet ovat ensimmäisten ALA-maita koskevien valtuuksien turvin rahoitettujen hankkeiden tavoin sekä ALA-maiden että Euroopan unionin edun mukaisia. Nämä lainat täyttivät yhteisen edun käsitteen mukaisesti vähintään yhden seuraavista edellytyksistä: eurooppalaisen teknologianja ammattitaidon siirto, eurooppalaisten ja paikallisten yritysten yhteistyö sekä energia-alaa ja ympäristön tilan parantamista koskeva yhteistyö. Liitteessä 2 on yhteenveto kuudesta hyväksytystä lainasta saatavasta yhteisestä edusta. EIP:n hyväksymien yhteistyökumppaneita. Sellaisten hankkeiden määrä kasvaa edelleen, joihin osallistuu yksityisiä eurooppalaisia yksityisten hankkeiden prosentuaalinen osuus kasvoi jo ensimmäisten ALA-maita koskevien valtuuksien aikana (1993: 20%; 1994: 42%; 1995—1996: 46%) ja nousi väliaikaisten valtuuksien aikana 78 prosenttiin (katso liite 1). Näiden hankkeiden osuus voi kasvaa entisestään, sillä yksityisellä sektorilla toimivia hankkeiden toteuttajia aiotaan valita Corporaciön Andina de Fomenton (CAF) globaalilainan lopullisten saajien joukkoon. CAF on monenvälinen alueellinen rahoituslaitos, jonka kotipaikka on Caracas ja jonka pääosakkaita ovat Andienliiton maat (Kolumbia, Bolivia, Ecuador, Peru ja Venezutiaj (katso liite 1). Tämä on vahvistus sille, että EIP:n lainat soveltuvat erityisen hyvin eurooppalaisten yritysten investointien tukemiseen nopeasti kasvavien talouksien maissa, joihin suurin osa ALA-maista lukeutuu. 5. 4 Myönnetyt lainat ovat kesimäärin 47 miljoonaa ecua, jossa ei ole otettu tulevaisuudessa myönnettäviä huomioon CAF:n globaalilainan yhteydessä huomattavasti pienempiä lainoja. 5. 5 (katso jakauma liite 1) osoittaa, että toimenpiteet ovat Alakohtainen keskittyneet teollisuus- ja energia-alalle. Tarkoituksena on parantaa ALA-maiden ja Euroopan unionin välistä teollista yhteistyötä, mikä on sopusoinnussa ALA- maiden ja EU:n välisten yhteistyösopimusten kanssa. Näissä sopimuksissa korostetaan usein energia-alan yhteistyön erityistä merkitystä. Keskittymistä teollisuuden rahoittamiseen voidaan selittää myös sillä, että eurooppalaiset teollisuusyritykset, tehtäviä investointeja varten, hakevat nyt EIP:ltä rahoitusta ALA-maissa toteutettavia hankkeitaan varten "Vidrio (usein esimerkiksi Meksikossa Saint-Gobain" -hankkeen kaltaisia yhteisyrityksiä varten). jotka saivat aiemmin EEP:ltä lainoja unionissa toteutettavan 5. 6 Maantieteellisen jakauman osalta voidaan todeta, että EIP on mahdollisuuksien mukaan jakanut varoja tasapuolisesti näiden kahden alueen kesken. Latinalaisen lainojen osuus on kuitenkin kaksi Amerikan maita varten hyväksyttyjen kolmasosaa ja Aasian maiden osuus vastaavasti kolmannes 275 miljoonan ecun kokonaismäärästä (katso liite 1). Tämä johtuu pääasiassa siitä, että EEP joutui jakamaan kokonaismäärärahat erittäin lyhyessä ajassa. 5. 7 5. 8 Yhteistyö ALA-maissa toimivien monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa toimii edelleen hyvin. Kuudesta toteutetusta rahoitustoimenpiteestä kolme rahoitettiin yhdessä monenvälisten rahoituslaitosten kanssa (Maailmanpankki ja Aasian kehityspankki) ja/tai kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa (Kreditanstalt fur Wiederaufbau ja Commonwealth Development Corporation). Neljäs laina myönnettiin suoraan edellä mainitulle monenväliselle rahoituslaitokselle CAF:lle. EIP:n ja muiden monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten hankkeita koskeva toiminta täydentää toisiaan, ja laitosten toiminnan yhteensovittaminen toimii hyvin. Täydentävyys tarjoaa kaikille monenvälistä rahoitustukea saaville osapuolille riittävästi mahdollisuuksia toimia ALA-maissa, edistää hyvien yhteistyösuhteiden ylläpitämistä kohdistaa ja parantaa hankkeiden yhteensopivuutta. EIP rahoitustoimenpiteitään yhä kasvavassa määrin sellaisiin yksityisiin hankkeisiin, joissa on mukana eurooppalaisia yhtiöitä joko yhteisyrityskumppaneina tai osakkaina. Muilla monenvälisillä rahoituslaitoksilla on paremmat edellytykset johtaa infrastruktuureihin liittyvien (usein julkisten) laaja-alaisten hankkeiden yhteisrahoitusta. EIP:n yhteistyö eurooppalaisten pankkien kanssa on erityisesti takuiden myöntämisen osalta edelleen ongelmatonta. EIP:n ja eurooppalaisten liikepankkien toiminta täydentää toisiaan, sillä liikepankeilla on harvoin käytössään samanlaisia resursseja ja maksuvapautusaikoja. Lisäetua on siitä, että niiden käyttämät rahoitusinstrumentit täydentävät toisiaan. laina-aikaa erityisesti EIP:llä. koskee Tämä kuin 5. 9 On huomautettava, että ALA-maita koskevat väliaikaiset lainanantovaltuudet kuuluvat yhteison varoista rahoitettavaan kahteen eri takuujärjestelmään: • Myönnetyistä lainoista 153 miljoonaa ecua taataan yhteisön varoista rahoitettavan entisen 100 prosentin takuujärjestelmän perusteella (sama järjestelmä kuin ensimmäisiin lainanantovaltuuksiin sovellettu järjestelmä). Tällä takuulla katetaan seuraavat lainat: Vidrio Saint-Gobain/Meksiko (50 miljoonaa ecua), Ghazy- Barotha/Pakistan (21 miljoonaa ecua), Batangas I/Filippiinit (60 miljoonaa ecua) ja Pirelli-valokuitu/Brasilia (22 miljoonaa ecua). • Lainoista, jotka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi sen jälkeen, kun 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös N:o 97/256/EY oli julkaistu 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä (katso edellä 2 kohta), 122 miljoonaa taataan uuden 70 prosentin kokonaistakuujärjestelmän avulla. Uuden järjestelmän mukaan EEP ja yhteisö jakavat riskit, jotka aiheutuvat EIP:n lainojen merkittävästä osuudesta. Neuvosto on määritellyt tämän osuuden 25 prosentiksi. Yhteisö vastaa 25. ja 29. heinäkuuta 1997 allekirjoitetun takaussopimuksen rajojen mukaisesti kyseisiin lainoihin sisältyvistä poliittisista riskeistä. Tällaisia poliittisia riskejä ovat muun muassa valuutansiirtokielto, pakkolunastus, sota ja yhteiskunnalliset levottomuudet. Kahteen 122 miljoonan ecun kokonaismäärään sisältyvistä kolmesta hankkeesta liittyy määräys riskien jakamisesta 82 miljoonaan ecuun saakka, mikä vastaa 67 prosenttia uuteen takuujärjestelmään sisältyvien lainanantovaltuuksien kokonaismäärästä. Seuraavat kolme hanketta sisältyvät 122 miljoonan ecun määrärahaan (kahteen jälkimmäiseen hankkeeseen sisältyy riskien jakaminen): CAF/Andienliitto globaalilaina (40 miljoonaa ecua, johon liittyviä riskejä ei ole jaettu EEP:n ja yhteisön talousarvion kesken), Batangas II/Filippiinit (12 miljoonaa ecua, johon liittyvät riskit on jaettu EEP:n ja yhteisön talousarvion kesken) ja Mercedes Benz A-Class Mercosul (70 miljoonaa ecua, johon liittyvät riskit on jaettu EIP:n ja yhteisön talousarvion kesken). 5. 10 Liitteessä 3 on luettelo puitesopimuksista, joilla määriteltiin asianomaisen valtion ja EIP:n väliset yleiset oikeusperustat, jotka ovat edellytyksenä julkisen ja yksityisen sektorin hankkeiden toteuttamiselle. ALA-MAITA KOSKEVAT VÄLIAIKAISET LAINANANTOVALTUUDET 1996 - KESÄKUU 1997 Liite 1 HANKE MAA TOIMIALA EIP:N LAINA SITOUMUS LA1NANOTTAJA ALUE ( M I U. ECUA) JULKI NEN YKSI- TYINEN AASIA LATINAL AME- RIKKA EIP:N LAINA OSUUS HANKKEEN KOKONAIS- KUSTANNUK SISTA e. a. = ei viela allekirjoitettu HALLINTO- NEUVOSTO RAHOITUS- SOPIMUS MUUTKAHDEN-JA MONENVALISET HYVAKSYNYT ALLEKIRJOI TETTU3 LAINANANTAJAT Vidrio St-Gobain Meksiko Teollisuus Ghazy Barotha - toinen osa Pakistan Energia (vesivoima) 21 X Batangasin voimala Filippiinit Energia (kombivoimala) Pirelli-valokuitu Brasilia Teollisuus CAF:n globaalilaina2 Andienliitto Globaalilaina 60 12 22 40 X Brasilia Autoteollisuus 70 X X X X X X X X X X X X 41% 1% 12. 11. 1996 12. 5. 1997 10. 12. 1996 23. 7. 1997 12% 29. 1. 1997 20. 10. 1997 50% 20% 9. 6. 1997 20. 10. 1997 25. 2. 1997 e. a. 29. 4. 1997 16. 10. 1997 Aasian kehityspankki, Maailmanpankki, Kreditanstalt fur Wiederaufbau (KfW), Islamilainen kehityspankki KfW, Commonwealth Development Corporation 10% 9. 6. 1997 e. a. KfW Mercedes-Benz A- Class Mercosul YHTEENSÄ PROSENTTIA 275 61 214 93 182 8% 100% 22% 78% 34% 66% 1 Laina, joka sisältyy sopimukseen riskien jaosta Corporaciön Andina de Fomento (CAF) on monenvälinen julkinen laitos, johon sovelletaan kansainvälistä oikeutta ja jonka päaosakkaita ovat Andienliiton maat (Kolumbia, Bolivia, Ecuador, Peru ja Venezuela) yhteensä yli 97 prosentin omistusosuudella. Tilanne 4. marraskuuta 1997 ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien avulla kävnnistetyistä hankkeista saatava vhteinen etu Liite 2 Hanke Maa Vidrio St-Gobain Meksiko Ghazy Barothan vesivoimalan toinen osa Pakistan Bathangasin voimala Filippiinit Pirelli-valokuitu Brasilia Yhteinen etu hanke on yhteisyritys, jossa eurooppalaisella yrityksellä on merkittävä osuus hanke edistää pyrkimyksiä lujittaa Meksikon asemaa sellaisten eurooppalaisten yhtiöiden sillanpääasemana, jotka haluavat sijoittautua Amerikan markkinoille pääosakkaana oleva eurooppalainen yhtymä toimii hankkeen takaajana hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa. Hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä eurooppalaisen ammattitaidon ja teknologian siirtoa. Hankkeen suunnittelusta ja kehittelystä vastaa pääasiassa pakistanilaisista ja eurooppalaisista konsulteista koostuva yhteisyritys, joka valvoo jatkossa myös sopimuksen noudattamista. Eurooppalaiset yritykset ovat lisäksi voittaneet kaikki maa- ja vesirakennussopimuksista järjestetyt tarjouskilpailut Sopimusten arvo on yhteensä noin 700 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Hanke lisää merkittävästi Pakistanin kapasiteettia hyödyntää kansallisia uudistuvia energianlähteitään. Yleisemmällä tasolla hanke edistää EY:n ja Pakistanin väliseen erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevaan yhteistyösopimukseen sisältyvien tavoitteiden saavuttamista. Lainanottaja First Philippine Gas Corporation on brittiläisten ja filippiiniläisten yhtiöiden perustaman yhteisyrityksen First Gas Holdings Corporationin kokonaan omistama tytäryhtiö. Shell ja Occidental Petroleum Company hyödyntävät yhdessä Malampayan kaasuesiintymää, josta toimitetaan todennäköisesti tulevaisuudessa polttoainetta kyseiseen voimalaan. Voimalan rakentamisesta on puolestaan tehty avaimet käteen -sopimus erään suuren eurooppalaisen yhtymän kanssa. Yleisemmällä tasolla tarkasteltuna ja ottaen huomioon hankkeen merkitys maakaasun käytön lisäämiselle Filippiineillä hanke edistää EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden liiton välisen yhteistyösopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Kyseisessä sopimuksessa korostetaan erityisesti energia-alalla ja ympäristön tilan parantamiseksi tehtävää yhteistyötä. hankkeen toteuttaja on erään eurooppalaisen yrityksen tytäryhtiö hanke edistää sen toteuttajan asemaa voimakkaan talouskasvun markkinoilla hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa hankkeen takaajana on eräs eurooppalainen pankki hanke edistää Brasilian valokuitukaapelialan nykyaikaistamista ja helpottaa maan (kansallisen ja kansainvälisen) televerkon nykyaikaistamista. ^ ^ ^^ Hanke Maa Corporaciön Andina Fomento globaalilaina de (CAF) Andien- liiton viisi jäsenmaata Mercedes Benz A-Class Mercosul Brasilia Yhteinen etu Suunnitellut hankkeet ovat yhteisen edun mukaisia ja lujittavat EU:n ja Andienlhton välistä yhteistyötä laina-alueille tehtävien yksityisten investointien kautta. CAF voi myöntää globaalilainan turvin lainoja, joiden laina-aika on jopa 15 vuotta. Tämän tällä alueella omaksutun käytännön odotetaan suosivan CAF:n eurooppalaisia asiakkaita. Lisäksi tämän uutuuden odotetaan kaventavan osittain komission hallinnoiman ECIP-rahoitusvälineen, jonka luottojen ylärajaksi on asetettu miljoona ecua, ja ElP. n suorien lainojen vähimmäismäärän välistä erotusta. Hankkeen avulla voidaan rahoittaa myös keskikokoisia EU:ta ja Latinalaista Amerikkaa hyödyttäviä aloitteita, joille EIP ei tähän mennessä ole voinut myöntää suoria lainoja niiden koon vuoksi. • hanke on olennainen edellytys sen toteuttajan aseman vahvistamiseksi nopean talouskasvun markkinoilla • hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa (rakennusvaiheen aikana kaluston ja tuotantovaiheen aikana osien maahantuontia) hanke edistää Brasilian autoteollisuuden nykyaikaistamista. 10 Luettelo maista, jotka ovat tehneet puitesopimuksen EIP:n kanssa (tilanne 15. syyskuuta 1997) Liite 3 Sopimukset, jotka on allekirjoitettu ja jotka ovat tällä hetkellä voimassa kaikkien 1) lainanantovaltuuksien osalta AASIA LATINALAINEN AMERIKKA Ens. sopimus Jatko Kiina Indonesia 6. 12. 1995 20. 6. 1995 16. 3. 1997 Argentiina Brasilia Bolivia Kolumbia El Salvador Honduras Meksiko Panama Paraguay Peru Uruguay 3. 10. 1994 19. 12. 1994 12. 10. 1995 13. 3. 1995 27. 2. 1997 27. 2. 1997 9. 3. 1995 10. 04. 96 19. 9. 1994 2. 10. 1994 21. 4. 1995 2) 750 miljoonan ecun lainanantovaltuuksia koskevat sopimukset (neuvottelut käynnissä sopimusten jatkamiseksi uusiin valtuuksiin) AASIA Intia Pakistan Filippiinit Thaimaa 17/25. 11. 1993 25/28. 2. 1994 15. 9. 1994 10/17. 1. 1994 LATINALAINEN AMERIKKA Chile Costa Rica 7. 10. 1994 30. 11. 1993 3) Parhaillaan käynnissä olevat neuvottelut uusista puitesopimuksista: Sri Lanka, Mongolia, Bangladesh, Vietnam, Venezuela, Ecuador, Guatemala ja Nicaragua. 11 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutettaviin hankkeisiin: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania (1996/1997) 12 SISALLYS 1. Johdanto 2. 3. 4. 5. Oikeusperusta Euroopan investointipankin toiminta Keski-ja Itä-Euroopassa vuonna 1996 Pankit päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet Yhteistyö muiden toimielinten kanssa Liite 1: Liite 2: Taulukko, jossa esitetään tiivistelmä neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen päätösten perusteella myönnetystä ja toimialakohtainen jaottelu. rahoituksesta. Taulukossa on maa- Taulukko, jossa esitetään tiivistelmä neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen päätösten perusteella myönnetystä rahoituksesta. Taulukossa hankkeet on jaoteltu maittain. 13 1. Johdanto Tämä vuosikertomus Euroopan investointipankin (EIP) toiminnasta Keski- ja Itä- Euroopan maissa on laadittu 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/696/EY (EYVL N:o L 321, 23. 12. 1993) mukaisesti. Kertomus koskee neuvoston päätöksen kolmatta ja viimeistä täytäntöönpanovuotta ja kattaa ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 1996 kesäkuuhun 1997, jolloin valtuutus päättyi. 2. Oikeusperusta Euroopan investointipankille Keski- ja Itä-Euroopassa annetun toimivallan oikeudellinen ja institutionaalisesta perustasta on säädetty päätöksissä ja sopimuksissa: toteutettaviin hankkeisiin myönnettyjen 13 päivänä joulukuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/696/EY (EYVL N:o L 321, 23. 12. 1993), jolla pankille myönnetään yhteisön takaus Keski- ja Itä- tuottamille Euroopassa tappioille. Taattujen lainojen enimmäismäärä on 3000 miljoonaa ecua kolmen vuoden aikana, alkaen neuvoston päätöksen voimaantulopäivästä (23. joulukuuta 1993). Määräaikaa voidaan automaattisesti jatkaa kuudella kuukaudella, jos pankin myöntämien lainojen määrä ei ole saavuttanut edellä mainittua kokonaismäärää kolmen vuoden määraajan päättyessä. lainojen Takauksella katetaan kaikki päätöksessä mainituissa maissa hoidettuihin investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin myönnettyihin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. (Lainatakauksen enimmäismäärä sisältää Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtäviä investointeja koskevat 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksen 93/166/ETY säännökset. ) Euroopan investointipankin valtuuston 2. toukokuuta 1994 tekemällä päätök* ä valtuutettiin pankki antamaan lainoja 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. Yhteisön ja Euroopan investointipankin 22. heinäkuuta ja 12 päivänä elokuuta 1994 allekirjoittama takaussopimus. Tämä sopimus korvaa edellä mainittuun neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehtyyn päätökseen liittyvän takaussopimuksen. 14 3. Euroopan investointipankin tniminta Keski- ja Itä-Euroopflssfl vnnnna 1995 3. 1 Euroopan investointipankki allekirjoitti vuonna 1996 Keski- ja Itä-Euroopassa 21 rahoitussopimusta, joiden yhteissumma oli 1 086 miljoonaa ecua. Edellisen vuoden vastaava luku oli 973 miljoonaan ecua. Joulukuun 31. päivänä 1996, jolloin neuvoston kolmivuotinen valtuutuskausi päättyi, lainojen pankin vuosien 1993-1996 valtuutuksen perusteella allekirjoittamien kokonaismäärä kohosi 2 980 miljoonaan ecuun eli hieman alle 3000 miljoonan ecun ylärajan, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 93/696/EY. Päätöksen 1 artiklan mukaisesti, jonka nojalla takausaikaa voidaan automaattisesti pidentää 6 kuukaudella, pankki allekirjoitti maaliskuussa 1997 viimeisen 20 miljoonan ecun lainan, ja näin saavutemin hyväksytty enimmäismäärä. Liitteessä 1 esitetään vuosien 1993-1996 rahoituspaketin maa- ja alakohtainen jakauma ja liitteessä 2 on luettelo hankkeista. 3. 2 Vuonna 1996 Puolan, Tsekin tasavallan ja Unkarin lainojen osuus oli noin 71 % EIP:n alueelle myöntämistä lainoista. EIP allekirjoitti myös lainoja hankkeiden tueksi kaikissa muissa KIE-maissa paitsi Bulgariassa (ks. taulukko 1). Taulukko 1. EIP:n lainojen maantieteellinen jakauma vuosina 1996/1997 Neuvoston päätös 93/696/EY Maa Lainojen lukumaara Puola Tsekin tasavalta Unkan Romania* Slovakia tasavalta Liettua Latvia Viro Albania YHTEENSA 3 2 2 3 2 5 3 1 1 22 | [ Allekirjoitettuja lainoja yhteensa (milj. ecua) 380 255 135 1 10 100 72 26 16 12 1106 (34,4%) (23,1 %) (12,2%) (9>9 %) (9,0%) (6,5%) (2,4%) (1,4%) (1,1 %) (100%) Pankki tukee edelleen KIE-maiden talouskehitystä niiden valmistautuessa EU-jäsenyyteen. Aiempien vuosien tapaan rahoitus keskittyi vuonna 1996 keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin ja fyysisten yhteyksien parantamiseen EU:hun: • Puolet kokonaisrahoituksesta eli 563 miljoonaa ecua (238 miljoonaa ecua vuonna 1995) käytettiin kuljetuksen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen. Useimmat niistä kuuluvat tärkeimpiin Kreetalla yleiseurooppalaisessa konferenssissa vuonna 1994 todettuihin liikennekäytäviin. Merkittäviä maantiekuljetukseen liittyviä hankkeita ovat A4 Wroclaw- -moottoritie Glivvice -moottoritien rakentaminen Puolassa, M3 Budapest-Gyöngyös Unkarissa ja Via Baltica Liettuassa. Rautatiekuljetushankkeisiin kuuluvat mm. Varsova- 1 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 15 Ostrava-Wien -linjan nykyaikaistaminen Tsekin tasavallassa ja Tallinna-Narva -rautatielinjan tiettyjen osuuksien kunnostaminen Virossa. Energiahuollon hankkeiden rahoitukseen myönnettiin lainoja 363 miljoonan ecun arvosta. Niiden osuus kokonaislainanannosta alueella oli 1/3 vuonna 1996 (vuonna 1995 vastaava luku oli 290 miljoonaa ecua). Viidessä maassa allekirjoitetuilla lainoilla tuettiin kuutta hanketta, rakentamiseen, kunnostamiseen, nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. kaasunsiirtoverkkojen voimaloiden liittyvät jotka ja Televiestinnän hankkeisiin lainoja allekirjoiterain yhteensä 115 miljoonan ecun arvosta (vuonna 1995 vastaava luku oli 130 miljoonaa ecua), ja niiden osuus kokonaisrahoituksesta oli 10 % vuonna 1996. Rahoitus koski kahta lainaa, joilla laajennettiin ja nykyaikaisterain televiestintäverkostoa Puolassa ja rakennettiin televiestintäverkko matkapuhelinliikennettä varten Liettuaan. Taulukko 2. EIP:n lainat vuosina 1996/1997 maittain ja toimialoittain Neuvoston päätös 93/696/EY joists t Maa Puola Tsekin tasavalta Unkari Romania2 Slovakian tasavalta Liettua Latvia Viro Albania Allekirjoi tettuja lainoja yhteensä (milj. ecua) 380 255 135 110 100 72 26 16 12 Liikenne Energia Tele- viestinta 100 200 95 110 42 16 180 55 100 10 6 12 100 15 Teolli- suus, muut, moniaiat 40 5 20 YHTEENSA 1106 (100%) 563 (50,9 %) 363 (32,8 %) 115 (10,4%) 65 (5,9%) 2 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 16 Infrastruktuurihankkeiden lisäksi tuettiin myös teollisuutta vuonna 1996. Teollisuudelle myönnetystä 65 miljoonasta ecusta 50 miljoonaa ecua annetuin globaalilainoina pk- yrityksille. On muistettava, että Euroopan investointipankin tuki pk-yrityksille kanavoidaan sopivien rahoituksenvälittäjien kautta, jotka voivat käyttää ElP. n varoja joko globaalilainan muodossa (EIP:n ja tietyn rahoituslaitoksen välinen puiteluotto) tai APEX-lainan muodossa (puiteluotto, jota tietty mäarä vaatimukset täyttäviä laitoksia voi käyttää tietyssä maassa ja joka kanavoidaan yleensä keskuspankin kautta). Jäljempänä taulukossa 3 esitetään tarkemmin vuoden aikana allekirjoitetut lainasopimukset. 3. 3 Seuranta EIP seuraa investointia koko hankkeen toteuttamisen ajan ja laina-ajan loppuun saakka. Maksut jakautuvat melko pitkälle ajalle, mikä on yleistä sellaisten infrastruktuuriin liittyvien lainojen osalta, joilla on pitkä erääntymisaika (12£j20 vuotta) ja mikä on hyvin tyypillistä myös puiteluotoissa, jotka maksetaan vasta, kun päätös yksittäisen investoinnin toteuttamisen tukemisesta on tehty. Lainojen hoitamisesta voidaan todeta, että takaisinmaksut on suoritettu ajallaan. 4. Pankin päämäärät ia ensisiiaiset tavoitteet Pankki avustaa Keski- ja Itä-Euroopan maita, joiden pitkän aikavälin tavoite on valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen, auttamalla niitä luomaan jäsenyyden edellyttämät taloudelliset olosuhteet. Vastaavia esimerkkejä menneisyydestä ovat Kreikka, Portugali ja Espanja. Myös niiden valmistautuessa jäsenyyteen Euroopan investointipankki aloitti lainanantotoimintansa useita vuosia ennen niiden liittymistä yhteisöön ja näin auttoi niitä täyttämään jäsenyyden edellytykset. Euroopan investointipankki tukee ennen kaikkea kuljetus-, televiestintä- ja energia-alan parantamista, nykyaikaistamista ja kehittämistä. Erityisen tärkeäksi keskipitkän aikavälin hankkeeksi yleiskokouksessa yleiseurooppalaisten tie- ja rautatiekäytävien kehittäminen. liikenneministereiden määriteltiin Euroopan liittyvät ympäristönsuojelulliset kysymykset ovat Pankin hankkeisiin etusijalla mukautettaessa ko. maiden lainsäädäntöä vähitellen EU. n lainsäädäntöön. Pankki tukee myös pk-yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti silloin kun niihin liittyy EU:n kumppaneita joko suoraan tai sen järjestämän globaalilainan kautta. 17 Taulukko 3. EIP:n vuosina 1996/1997 allekirjoittamat lainat neuvoston 13. joulukuuta 1993 tekemän päätöksen nojalla (93/696/EY) HANKE KUVAUS LAIN AN MÄÄRÄ (milj. ecua) MAA YHTEENSA (milj. ecua) 12 Voimansiirto Sähköverkon parantaminen kunnostaminen ja 12 MAA Albania TSekin tasavalta CESKE DRAHY rautatieyhteys II SKO ENERGO FIN/VW- SKODA yhdistetty lämpö jä sähkövoimala Viro Unkari Rautatiet Latvia M3 maksullinen moottoritie Globaalilaina rahoitussektorille (alkuperäisen 150 miljoonan ecun lainan lisäosa) Latvian investointipankki Globaalilaina B Riian vesihuolto- ja ympänstöproj ekti Daugavan vesivoimala Liettua Kaasun jakelu Liettuan kehityspankin globaalilaina B Via Baltica Televiestintä (GSM) Rautatiet rautatien Varsova-Ostrava-Wien uudistaminen VW/Skodan ruskohiilikäyttöisen yhdistetyn lämpö- ja sähkövoimalan korvaaminen tyyppisellä saman hiilivoimalalla Mlada Boleslavissa Tallinna-Narva tiettyjen osuuksien kunnostaminen -päärautatielinjan Budapest-Gyöngyös M3 moottoritien parantaminen Pk-hankkeiden rahoitus -maksullisen Pk-hankkeiden rahoitus Vesihuolto- j ätevesihuoltoj ärj estelmien parantaminen Riikassa ja sen ympäristössä ja kunnostaminen ja ja Vesivoimaloiden patojen turvallisuuden parantaminen kunnostus Maakaasun siirto- ja jakeluverkon rakentaminen tiettyjen ja -tieyhteyden parantaminen Pk-hankkeiden rahoitus Via Baltica osuuksien kunnostaminen Matkapuhelinverkoston ensimmäisen vaiheen rakentaminen Rautateiden nykyaikaistaminen infrastruktuurin 18 255 16 135 26 72 200 55 16 95 40 5 15 6 10 5 20 15 22 MAA HANKE KUVAUS Puola Puolan televiestintä II - B- erä Puolan maantiet - B-erä PGNG H- Toinen maakaasuhanke Romania Teiden kunnostus H Bukarestin metron nykyaikaistamien Bukarestin metron 3 nykyaikaistaminen - B-erä Slovakian tasavalta SPP. n maakaasun siirto - B SE lämpövoimalan kunnostaminen Televiestintäverkoston laajentaminen ja nykyaikaistaminen A4:n tasoiseksi Bielanyn Nogavvczycen Pradyn (Opole) kautta parantaminen moottoritien ja välillä (VVroclavv) (Glivvice) länsiosassa Maan tyhjentyneen maakaasukentän maanalaiseksi varastoksi sijaitsevan VVierzchovvicen muuttaminen Euroopan tieyhteyksien E81 ja E60 eräiden osuuksien kunnostaminen metron uudistaminen liikkuvan ja infrastruktuurin Bukarestin kaluston metroverkoston saattaminen valmiiksi Sama Kansainvälisen kaasunjakeluverkoston nykyaikaistaminen ja laajentaminen Vojany I kunnostaminen -hiilivoimalan LAINAN MÄÄRÄ (ECU m) MAA YHTEENSÄ (milj. ecua) 00 380 100 180 70 20 20 30 70 110 100 YHTEENSÄ 1106 1106 Samalla kun EIP allekirjoitti viimeisen lainan vuoden 1997 alussa, neuvoston päätökseen 93/696/EY perustuva lainavaltuutus tuli täyteen. Pankki aikoo edelleen pyrkiä tavoitteisiinsa KIE-maissa neuvoston 14. huhtikuuta 1997 päättämän uuden lainavaltuutuksen (neuvoston päätös 97/256/EY) perusteella ja arvioi parhaillaan mahdollisia investointihankkeita ko. maissa. 3 Allekirioitettiin maaliskuussa 1997. 19 5. Yhteistvö muiden toimielinten kanssa jonka EEP:n toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa perustuu ohjelmaan, tarkoituksena on valmistella maita unionin jäsenyyteen. Toiminta keskittyy sellaisten investointien rahoittamiseen, joiden infrastruktuuri sovitetaan yhteen EU-maiden televiestintä, energia, ympäristö) (liikenne, infrastruktuurin kanssa, ja pk-yritysten auttamiseen. Erityisesti näihin tavoitteisiin pyrittäessä rahoitetaan hankkeita mahdollisuuksien mukaan yhdessä muiden rahoituslaitosten ja toimielinten kanssa, erityisesti edellä mainittuihin tavoitteisiin jota toiminta on siis osa määrätietoista pyrittäessä. EIP:n harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja mahdollisuuksien mukaan alan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. avulla maiden toimintatapaa, EIP toimii läheisessä yhteistyössä komission kanssa erityisesti PHARE-ohjelman investointeja edeltävässä kautta. PHARE-ohjelmasta annetaan usein vaiheessa ja näin varmistetaan, että EIP:n hankkeiden toteutetaan tarpeelliset tutkimukset ja tekninen apu, ja sen lisäksi EIP toimii yhteistyössä myös PHAREn kanssa infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa, sillä niille voidaan myöntää jopa 25 % PHAREn varoista. Tarkastelujakson aikana EIP ja PHARE rahoittivat yhdessä rautatiehanketta Virossa, tiehanketta Romaniassa ja tie- ja rautatiehankkeita Liettuassa. tueksi tukea (EBRD), ja kehityspankki Kansainvälisistä rahoituslaitoksista EEP:n yhteistyökumppaneita on Euroopan ja jälleenrakennus- Maailmanpankki. Yhteisrahoituksen toiminnasta mahdollisimman suurta etua kyseessä oleville maille. Tarkastelujakson aikana EEP on 3 mainittuja infrastruktuurihankkeita Albaniassa, Tsekin tasavallassa, Latviassa, Liettuassa ja Romaniassa. Maailmanpankki on myös osallistunut Albanian hankkeen rahoittamiseen ja arvioi parhaillaan mahdollisesti yhteisrahoitettavia hankkeita Romaniassa. jossa EEP on osakkaana, saada yhdessä EBRD:n tavoitteena rahoittanut taulukossa kanssa on Jäljempänä esitetään eri rahoituslähteiden osuus EEP:n rahoittamissa hankkeissa. 20 Taulukko 4. PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista vuosina 1996/1997 (neuvoston päätös 93/696/EC) (milj. ecua) Maa EIP EBRD IBRD Muut PHARE4 Yhteensa Albania Bulgaria Tsekin tasav. Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania 5 Slovakian tasavalta YHT. 12 0 255 16 135 26 72 380 110 100 10 -- 40 0 0 47 38 0 54 0 14 — 0 0 0 0 0 0 1206 0 104 ~ 368 11 55. 19 90 3 732 81 320 0 ~ 0 5 0 0 5 0 5 0 140 ~ 663 32 190 92 205 4 112 370 420 1106 (17,8 %) 189 (3 %) 134 (2,2 %) 4780 (76,8 %) 15 (0,2 %) 6224 (100 %) 4 Julkiset toimielimet tai muut kotimaiset rahoituslähteet, ml. lainaajan tai järjestäjän omat varat. 5 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 6 Arvioitavana. 21 Maaliskuun 15 päivänä 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten perusteella myönnetty rahoitus Jakauma maittain ja aloittain Liite 1 MAA YHTEENSÄ kuljetus TOIMIALA televiestintä energia teollisuus, muut, monialat Puola Tsekki Unkari Romania Slovakia Bulgaria Liettua Viro Albania Latvia 853 770 475 351 215 90 101 68 46 31 265 385 95 161 15 90 66 51 29 -- YHTEENSA 3000 1157 250 30 150 80 20 ~ 15 — ~ ~ 545 180 355 -- 110 130 - 10 7 12 6 810 158 — 230 ~ 50 ~ 10 10 5 25 488 (100 %) (38,6 %) (18,2 %) (27 %) (16,3 %) 22 MAA YHTEEN- SA (milj. ecua) 46 90 770 68 475 Liite 2 Maaliskuun 15 päivänä 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten perusteella myönnetty rahoitus Lainan määrä (milj. ecua) Allekir- joitus- vuosi HANKE MAA Albania Bulgaria TSekin tasavalta Viro Unkari 1995 1995 1995 1996 1994 1995 1994 1994 1994 1995 1995 1995 1996 1996 19931 1994 1994 1994 1995 1996 1994 1994 1995 1995 1996 1996 Itä-länsi -tieyhteys Durresin sataman lauttaterminaali APEX-globaalilaina Voimansiirto Lentoliikennepalvelut - B Kauttakulkutiet II Berliini - Wien ratayhteys Mero-IKL (D-CZ) -putki Televiestintä 1 - B CEZ I (voimalaitoksen parannustyöt) - A CEZ I (voimalaitoksen parannustyöt) -B Tiet CEske Drahy -ratayhteys II Sko Energo FIN/VW-Skoda sähköntuotannon kombilaitos lämmön ja Viron investointipankin globaalilaina - A-erä Lentoliikennepal vei uiden parantaminen Muugan sataman rahtiterminaali Kaukolämpöjärjestelmän kunnostaminen Viron investointipankin globaalilaina - B-erä -osuuden (Talinna-Narva Rautatiet kunnostaminen) Televiestintä II Globaalilaina kunnallisen rakentamishankkeisiin infrastruktuurin Globaalilaina rahoitussektorille Televiestintä II - B-erä M3 maksullinen moottoritie Globaalilaina 1995 150 miljoonan ecun lainan lisäosa) rahoitussektorille (vuoden 24 5 5 12 30 60 125 100 30 100 100 60 200 55 5 20 15 7 5 16 100 40 150 50 95 40 1 Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella 23 MAA Latvia Liettua Puola Romania Alle- kirjoitus- vuosi 1993 ' 1996 1996 1996 1994 1995 1995 1996 1996 1996 1996 1996 1994 1994 1994 1994 1995 1995 1996 1996 1996 1994 1994 1995 1995 1995 1996 1996 19972 HANKE Lainan määrä (milj. ecua) MAA YHTEEN- SA (milj. ecua) 31 Latvian investointipankin globaalilaina Latvian investointipankin globaalilaina -B Riian vesi- ja ympäristöhanke Daugavan vesivoimala Vilnan lentokenttä Klaipedan satama Liettuan kehityspankin globaalilaina Kaasun jakelu Liettuan kehityspankin globaalilaina - B Via Baltica Televiestintä (GSM) Rautateiden nykyaikaistaminen Televiestintä II Moottoritiet Varsovan jätevesipuhdistamo Vientikehityspankin globaalilaina Globaalilaina rahoitussektorille Rautatiet III Puolan televiestintä II - B-erä (laajennus ja nykyaikaistaminen) Puolan moottoritiet - B-erä PGNG II - toinen kaasuprojekti ja kunnostaminen Romgaz nykyaikaistaminen Lentoliikennepalvelut - B Televiestintä Lämpö- ja kunnostaminen Constantan sataman kunnostaminen Teiden kunnostaminen II Bukarestin metron nykyaikaistaminen Bukarestin metron nykyaikaistaminen - B-erä energiajärjestelmien 101 853 351 5 5 15 6 10 14 5 10 5 20 15 22 150 125 45 13 100 40 100 100 180 50 16 80 60 35 70 20 20 1 Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella. 2 Allekirjoitettiin 27. maaliskuuta 1997. 24 MAA Alle- kirjoitus- vuosi HANKE Slovakian tasavalta Lainan määrä (milj. ecua) MAA YHTEEN- SA (milj. ecua) 215 1994 1994 1995 1995 1996 1996 Televiestintä 1 -B Lentoliikennepalvelut Valtion pankki ja globaalilaina II SPP kaasun siirto SPP kaasun siirto - B SE lämpövoimala - kunnostaminen 20 15 50 30 30 70 YHTEENSÄ 3000 3000 25 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämien lainojen toteuttamisesta (1995-1996) 26 SISÄLLYS 1. Johdanto 2. 3. 4. Etelä-Afrikalle myönnettävien lainojen valtuutus Järjestelmän toiminnan arviointi Etelä-Afrikassa toimivien rahoituslaitosten välinen koordinointi 27 1. Johdanto Tässä kertomuksessa selvitetään Euroopan investointipankin (EIP) toimintaa Etelä- Afrikassa. Kertomus perustuu 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehtyyn neuvoston päätökseen 95/207/EY (EYVL N:o L 131, 15. 6. 1995), jossa annetaan yhteisön täysimääräinen takaus Euroopan investointipankille Etelä-Afrikassa toteutettavista investointihankkeista aiheutuvien tappioiden varalta. Takaus voi kattaa enintään 300 miljoonan ecun suuruiset lainat, jotka myönnetääri kahden vuoden kuluessa voimaantulopäivästä alkaen. Koska tämä kertomus on ensimmäinen laatuaan, se ulottuu poikkeuksellisesti 31. joulukuuta 1996 asti. 2. Etelä-Afrikalle mvönnettävien lainojen valtuutus Euroopan investointipankki myönsi mainittuna aikana Etelä-Afrikalle kolme yhteensä 101 miljoonan ecun suuruista lainaa, jotka rahoitettiin yhteisön omista varoista. Jäljempänä olevassa taulukossa annetaan yksityiskohtaisia tietoja (ala, lainan määrä jne. ) allekirjoitetuista lainasopimuksista. 3. Järjestelmän toiminnan arviointi Kaikki edellä mainitut järjestelyt on toteutettu tarkkaan mukautetun rahoitusjärjestelmän avulla. Järjestelyillä on tarkoitus helpottaa neuvoston direktiivien mukaisesti Etelä- Afrikan käynnistämää demokratisoitumista ja myötävaikuttaa maan jälleenrakennus- ja kehitysohjelman onnistumiseen. Esimerkiksi Industrial Development Corporationille (IDC) myönnetyllä joilla edistettiin teollisuutta, maatalousteollisuutta ja matkailuelinkeinoa. Lainat auttoivat luomaan yli 1500 työpaikkaa. lainalla rahoitettiin yhteensä 30 hanketta, Development Bank of Southern Africalle (DBSA) myönnetty laina jakautui 27 kohteeseen, joista suurin osa liittyi veden käsittelyyn ja jätevesien puhdistamiseen. Lainan avulla rahoitettiin näin ollen kiireellisiä hankkeita eri puolilla maata. 28 Taulukko 1. 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen (95/207/EY) nojalla allekirjoitetut EIP:n lainat Sopimus- paiva HANKE 21. 12. 1995 Industrial Development Corporation Lainan maara (milj. ecu a) 15 28. 12. 1995 Development Bank of Southern Africa 22. 5. 1996 ESKOM 30 56 HANKKEEN KUVAUS Lisatiedot ja Globaalilaina, jolla rahoitetaan pieniä keskisuuria tehdasteollisuuden, elintarviketeollisuuden, matkailualan, kuljetusalan kaivosteollisuuden hankkeita ja Globaalilainat vesihuoltoon ja jätevedenpuhdistukseen tarvittavan rahoitusta varten infrastruktuurin Sähkönsiirtoverkon kehittämisen osarahoitus maan alueella ja tehostamisen kolmella Laina on nostettu on 2/3; eri Lainasta nostettu hankkeen osien toteutuminen edistyy tyydyttavasti. YHTEENSÄ 101 4. Etelä-Afrikassa toimivien rahoituslaitosten välinen koordinaatio rahoitus täydentää Euroopan investointipankki toimii tiiviissä yhteistyö^. komission kanssa, ja näiden rahoittaa toisiaan. myöntämä vedenhankintaprojekteja, kun ja taas EEP myöntää puhdistushankkeisiin. Komissio osallistuu ohjelmiin, joista myönnetään takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille ja jotka rahoitetaan liikepankkien kautta. EIP Industrial puolestaan Development Corporationin välityksellä. komissio lainoja veden käsittely- liikepankkien välityksellä ja pk-yrityksiä Esimerkiksi rahoittaa lainoja jatkuvia yhteyksiä Maailmanpankkiin EIP ylläpitää ja keskustelee yksittäisistä hankkeista kansallisten laitosten kanssa, joista esimerkkinä voidaan mainita ranskalainen Societe de Promotion et de la Participation pour la Cooperation Economique (PROPARCO) joilla molemmilla on toimipiste paikan päällä. ja brittiläinen Commonwealth Development Corporation, 29 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin Etelä-Afrikassa toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta 1. Johdanto (1. 1. 1997-30. 6. 1997) Kesäkuun 1 päivänä 1995 tehdyssä neuvoston päätöksessä 95/207/EY (EYVL N:oL131, 15. 6. 1995) annetaan yhteisön takaus Euroopan investointipankille (EIP) Etelä-Afrikassa toteutettavia investointihankkeita varten ohjeellisen kahden vuoden ajaksi myönnetyistä enintään 300 miljoonan ecun suuruisista lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. täysimääräinen Neuvoston päätöksessä edellytetään, että komissio laatii takauksen kohteena olevien allekirjoitettujen lainojen käyttöasteesta kertomuksen kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus kattaa 1. tammikuuta ja 30. kesäkuuta 1997 välisen ajan. Edellinen kertomus kattoi 1. uurimikuuta ja 30. kesäkuuta 1996 välisen ajan, ja se toimitettiin neuvostolle 6. joulukuuta 1996 (KOM(96) 688). Vuoden 1996 jälkipuoliskolla ei allekirjoitettu lainoja. 2. EIP:n lainananto tvyseisen jakson aikana 2. 1 Euroopan investointipankin hallintoneuvosto hyväksyi vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana kaksi yhteensä 90 miljoonan ecun suuruista lainaa Etelä-Afrikalle. Lainat rahoitettiin yhteisön omista varoista ja allekirjoitettiin mainitun kauden aikana lukuun ottamatta toisen lainan 15 miljoonan ecun suuruista toista erää. Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty yksityiskohtaisia tietoja lainajärjestelyistä. 2. 2 Euroopan investointipankin valtuutuksensa nojalla allekirjoittamien lainasopimusten arvo oli 30. kesäkuuta 1997 yhteensä 176 miljoonaa ecua. Lisäksi edellä mainittu 15 miljoonan ecun lainasopimus allekirjoitetaan todennäköisesti lähiaikoina. 30 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston paatöksen (95/207/EY) nojalla 1. 1. - 30. 6. 1997 allekirjoitetut lainat Hankkeen nimi Sopimuspaiva Lainan maara Hankkeen kuvaus (milj. ecua) Central Energy Fund 30. 6. 1997 45 Liikepankki 6. 3. 1997 30 Mossgasin lähellä maakaasuesiintymien hyödyntämiskustannusten. niihin kompressorikoneiden asentamisen osarahoitus olevien ja liittyvien Globaalilaina infrastruktuurihankkeiden rahoittamista varten keskisuurten (D 15 Sama kuin edellä Infrastruktuuria varten myonnetty luottolimiitti Liikepankki Infrastruktuuria varten myonnetty luottolimiitti - B-era YHTEENSA 90 (1) Allekirjoitetaan todennäköisesti lähiaikoina. 31 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTDLLE Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puola,Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania) toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta (1. 7. 1996-30. 6. 1997) 1. Johdanto Joulukuun 13 päivänä 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/696/EY (EYVL N:oL321, 23. 12. 1993) annetaan yhteisön täysimääräinen takaus Euroopan investointipankille (EIP) Keski- ja Itä-Euroopassa toteutettaviin hankkeisiin enintään yhteensä 3 000 miljoonan ecun suuruisista, ohjeellisesti kolmen vuoden ajaksi myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. Lainan takauksen enimmäismäärään sisältyvät 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/166/ETY hyväksytyt Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtäviä inves- tointeja koskevat määräykset. Neuvoston päätöksessä 93/696/EY edellytetään, että komissio laatii takauksen kohteena olevista allekirjoitetuista lainoista kertomuksen kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus kattaa heinäkuun 1. päivän 1996 ja vuosille 1993-1996 myönnettyjen valtuuksien päättymispäivän välisen ajan. Päätöksessä mainitun ohjeellisen kolmen vuoden määräajan umpeuduttua lainananto ei ollut yltänyt myönnetyn takauksen voimassaoloaikaa takauksen vastaamaan enimmäismäärään, jatkettiin 1 artiklan mukaisesti automaattisesti kuudella kuukaudella. investointipankin joten joulukuussa 1996 Euroopan 2. EIP:n lainananto kyseisen jakson aikana 2. 1 Vuoden 1996 toisen puoliskon aikana Euroopan investointipankki allekirjoitti kahdeksassa Keski- ja Itä-Euroopan maassa 18 yhteensä 965 miljoonan ecun arvoista lainaa, jotka rahoitet- tiin yhteisön omista varoista. Euroopan investointipankin allekirjoittamien lainasopimusten arvo 31. joulukuuta 1996 oli yhteensä 2 980 miljoonaa ecua. Neuvoston päätöksen 1 artiklan mukaan, jolla pidennetään takauksen voimassaoloaikaa kuudella kuukaudella, investointipankki allekirjoitti maaliskuussa 1997 viimeisen 20 miljoonan ecun suuruisen lainan, jolloin saavutettiin takauksen 3000 miljoonan ecun enimmäismäärä. täysin hoitanut neuvoston päätökseen 93/696/EY perustuvien lainavaltuuksien mukaiset tehtävänsä. Investointipankki on nyt 2. 2 Luettelo tänä aikana toteutetuista lainajärjestelyistä hankekuvauksineen on jäljempänä olevassa taulukossa. 32 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen (93/696/EY) nojalla 1996/1997 allekirjoitetut lainat MAA HANKKEEN NEVfl SOPIMUS- PÄIVÄ ALBANIA Voimansiirto 15. 11. 1996 UNKARI Globaalilaina kautta rahoitussektorin 15. 12. 1996 LATVIA Riian vesi- ja ympäristölaitos 6. 8. 1996 Daugava Hydropovver Latvian globaalilaina B investointipankki 29. 10. 1996 13. 11. 1996 LEETTUA Via Baltica 12. 8. 1996 Televiestintä (GSM) 4. 11. 1996 Liettuan globaalilaina B kehityspankki 5. 11. 1996 LAINAN MÄÄRÄ (milj. ecua) 12 40 15 20 15 HANKKEEN KUVAUS Energiansiirto- nykyaikaistaminen ja jakeluverkon kunnostus ja Teollisuudessa, matkailussa palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen niihin ja liittyvillä Vesi- ja nykyaikaistaminen ympäristössä jätevesijärjestelmien Riian kaupungissa kunnostus ja ja sen Kunnostustyöt ja padon turvallisuuden parantaminen Teollisuudessa, matkailussa palvelualoilla sekä ympäristönsuojelu- ja energiansäästöhankkeet toimivien pk-yritysten liittyvillä rahoittaminen niihin ja Via Baltican pohjois-eteläreitin Liettuan osuuksien parantaminen tiettyjen Matkapuhelinjärjestelmän (GSM) ensimmäisen vaiheen rakentaminen ja hoitaminen Teollisuudessa, matkailussa palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen niihin ja liittyvillä Rautatie 20. 12. 1996 22 Raiteiden uudistaminen, merkinanto- ja viestintäverkon nykyaikaistaminen sekä veturihankinnat 33 MAA HANKKEENNIMI SOPIMUS- PAIVA LAINAN MAARA (milj. ecua) HANKKEEN KUVAUS PUOLA Puolan valtatiet - B-erä 19. 7. 1996 100 PGNG II - maakaasuhankkeen toinen osa Puolan televiestintä II- B-erä 30. 9. 1996 16. 12. 1996 SLOVAKIA SE kunnostaminen SPP maakaasun siirto - B lämpövoimalan 8. 11. 1996 21. 11. 1996 180 100 70 30 Bielanyn muuttaminen moottoritieksi ja Nogawczycen valisen A4-valtatien Wierzchowicen maanalaiseksi varastoksi maakaasukentan muuttaminen Puolan nykyaikaistaminen televiestintaverkon laajentaminen ja Vojany In hiilivoimalan kunnostaminen Slovakian maakaasun kansainvalisen jakeluverkon nykyaikaistaminen ja laajentaminen ja kotimaisen TSEKIN TASAVALTA CEske Drahy -raidehanke, II- linja 4. 12. 1996 200 Varsova-Ostrava-Wien -osuuden nykyaikaistaminen (2- linja) SKO Energo FIN/VW-Skoda yhdistetty lämpö- ja voimalaitos 5. 12. 1996 ROMANIA Teiden kunnostus II Bukarestin nykyaikaistaminen Bukarestin metron nykyaikaistaminen - B-erä l 25. 10. 1996 metron 20. 12. 1996 27. 3. 1997 YHTEENSÄ 1 Allekirjoitettu maaliskuussa 1997 55 70 20 20 985 34 VW/Skodan yhdistetyn uusiminen Mlada Boleslav -kaupungissa lampo- ja voimalaitoksen E81 ja E60 -teiden keskeisten osuuksien kunnostaminen Kaluston viimeistely uusiminen ja verkon infrastruktuurin Sama kuin edella ISSN 1024-4492 KOM(98) 1 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 11 Luettelonumero : CB-CO-98-001-FI-C ISBN 92-78-30009-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 5?


title: Entschließung zu elektronischem Geld im Rahmen der Wirtschafts- und Währungsunion

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
electronic money
monetary policy


title: Risoluzione sul Libro bianco della Commissione "Una strategia di rilancio delle ferrovie comunitarie" (COM(96) 0421 C4-0452/96) e sulla comunicazione della Commissione al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni "Superstrade ferroviarie transeuropee per il trasporto merci" (COM(97) 0242 C4-0269/97)

eurovoc_concepts:
carriage of goods
carriage of passengers
common transport policy
competitiveness
employment policy
international transport
intra-EU transport
rail network
rail transport
transport infrastructure
transport market


title: Besluit betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van de richtlijn van de Raad tot wijziging van richtlijn 92/14/EEG betreffende de beperking van de exploitatie van de vliegtuigen van bijlage 16 van het Verdrag inzake de internationale burgerluchtvaart, boekdeel I, deel 2, hoofdstuk 2, tweede uitgave (1988) (C4- 0530/97- 96/ 0209(SYN))

eurovoc_concepts:
Austria
aircraft fleet
airport
carrier
civil aviation
international standard
noise level
noise pollution
noise protection
technical specification


title: Γνώμη της Επιτροπής σχετικά με τις τροπολογίες που προτείνει το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο για την κοινή θέση του Συμβουλίου σχετικά με μια πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για τις ονομαστικές αξίες και τις τεχνικές προδιαγραφές των κερμάτων σε ευρώ που θα τεθούν σε κυκλοφορία

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary Institute
euro
single monetary policy
technical specification

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 13. 01. 1998 ΟΟΜ(1998) 17 τελικό 97/0154 (8ΥΝ) ΓΝΩΜΗ ΤΗΣ ΕΙϋΤΡΟΠΗΣ σχετικά με τις τροπολογίες που προτείνει το Ευρωπαΐκό Κοινορούλιο για την κοινή θέση του ΣυμΡουλίου σχετικά με μια πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τις ονομαστικές αξίες και τις τεχνικές προδιαγραφές των κερμάτων σε ευρώ που θα τεθούν σε κυκλοφορία (υπορλήθηκε από την Επιτροπή σύμφωνα με το άρθρο 189 Γ, στοιχείο δ) της συνθήκης ΕΚ) 1. Εισαγωγή Η Επιτροπή ενέκρινε την αρχική της πρόταση για τις ονομαστικές αξίες και τις τεχνικές προδιαγραφές των κερμάτων σε ευρώ στις 29 Μαΐ'ου 1997 (ΟΟΜ (97)247 τελικό). Μετά τη διατύπωση γνώμης από το Ευρωπαϊκό ΚοινοΡούλιο σε πρώτη ανάγνωση, η Επιτροπή ενέκρινε στις 14 ΝοεμΡρίου 1997 την τροποποιημένη της πρόταση ΟΟΜ (97)615, η οποία περιλαμΡάνει ορισμένες από τις τροπολογίες του Ευρωπαϊκού ΚοινοΡουλίου. Στις 20 ΝοεμΡρίου 1997, το ΣυμΡούλιο καθόρισε την κοινή θέση του, η οποία Ρασίζεται στην τροποποιημένη πρόταση της Επιτροπής αλλά επιφέρει επίσης ορισμένες διευκρινιστικές τροποποιήσεις. Η Επιτροπή εξέφρασε την πλήρη συμφωνία της με την κοινή θέση του ΣυμΡουλίου σε ανακοίνωση που απηύθυνε την ίδια ημερομηνία στο Ευρωπαϊκό ΚοινοΡούλιο 8ΕΟ (97) 2202 τελικό). Στις 17 ΔεκεμΡρίου 1997, το Ευρωπαϊκό ΚοινοΡούλιο ενέκρινε σε δεύτερη ανάγνωση πέντε τροπολογίες στην κοινή θέση του ΣυμΡουλίου. Η Επιτροπή δεν μπορεί να αποδεχθεί καμία από τις τροπολογίες στην κοινή θέση του ΣυμΡουλίου που αποφάσισε το Ευρωπαϊκό ΚοινοΡούλιο σε δεύτερη ανάγνωση. Οι λόγοι που δικαιολογούν την απόρριψη των τροπολογιών αναπτύσσονται κατωτέρω. Παρόλο που ο κανονισμός δεν μπορεί να εγκριθεί επίσημα πριν από τη λήψη της απόφασης για τα κράτη μέλη που θα συμμετάσχουν στη ζώνη του ευρώ, η Επιτροπή παρουσιάζει από τώρα την επανεξετασθείσα πρόταση της προκειμένου να επιτρέψει την έγκαιρη επίτευξη συμφωνίας σχετικά με το σχέδιο κανονισμού του ΣυμΡουλίου. 2. ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΕΣ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕ ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ ΣΕ ΔΕΥΤΕΡΗ ΑΝΑΓΝΩΣΗ ΚΑΙ ΛΟΓΟΙ ΜΗ ΑΠΟΑΟΧΗΣ ΑΠΟ ΤΗΝ ΕΠΙΤΡΟΠΗ Η Επιτροπή δεν αποδέχθηκε καμία από τις τροπολογίες που περιέχονται στην απόφαση που έλαΡε σε δεύτερη ανάγνωση το Ευρωπαϊκό ΚοινοΡούλιο, για τους λόγους που αναπτύσσονται κατωτέρω. ΠΡΟΤΑΘΕΙΣΕΣ ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΕΣ ΛΟΓΟΙ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ Τροπολογία 1 Σημείο 6α της αιτιολογικής σκέψης (νέο) Το προτεινόμενο σύστημα λαμΡάνει ήδη υπόψη την εμπειρία από τη λειτουργία των σημερινών συστημάτων μεταλλικού νομίσματος των κρατών μελών. Οι ονομαστικές αξίες των κερμάτων ορίστηκαν σε αντιστοιχία με εκείνες των τραπεζογραμματίων και λαμΡανομένων υπόψη τόσο της ανάγκης κερμάτων ότι ο αριθμός των ονομαστικών αξιών καθώς και η λογιστική τους αξία πρέπει να Ρασίζονται στις εμπειρίες όλων των κρατών μελών στον τομέα των εθνικών τους συστημάτων μεταλλικών νομισμάτων και των πιο χρησιμοποιημένων μικροκερμάτων και θα μικρής αξίας στις συναλλαγές όσο και πρέπει να λαμΡάνουν υπόψη τις μελλοντικές ανάγκες μιας οικονομίας που συστηματική στρογγύλευση των τιμών. χαρακτηρίζεται από την αυξημένη χρήση Με δεδομένη την αρεραιότητα των προρλέψεων για τη χρησιμοποίηση ηλεκτρονικού χρήματος- ότι το νέο την ανάγκη να αποφευχθεί μια ΠΡΟΤΑΘΕΙΣΕΣ ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΕΣ ΛΟΓΟΙ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ σύστημα μεταλλικών νομισμάτων πρέπει να αντανακλά τις απόψεις των τυφλών και των ηλικιωμένων οι οποίοι έχουν επανειλημμένως εκφράσει την επιθυμία για όσο το δυνατόν μικρότερο αριθμό ονομαστικών αξιών που να αποτελούν μια ενιαία σειρά στην οποία η αξία μειώνεται σε συνάρτηση με τη διάμετρο· ότι επειδή στο μέλλον η κυκλοφορία μεγάλου αριθμού κερμάτων θα είναι περιττή με την όλο και μεγαλύτερη χρήση του ηλεκτρονικού χρήματος, τα κέρματα πρέπει να κατασκευαστούν από ένα υλικό που να είναι εύκολα ανακυκλώσιμο, όπως ο χάλυρας· Τροπολογία 3 Σημείο 8α της αιπολογικής σκέψης (νέο) ότι τους Ρασικούς άξονες ενός δεκαδικού συστήματος κερμάτων αποτελούν οι ονομαστικές αξίες 0,01/0,10/1,00· ότι ο περιορισμός του συστήματος κερμάτων σε ευρώ είναι δυνατός μόνο εάν εγκαταλειφθούν οι προτεινόμενες ονομαστικές αξίες 0,02 και 0,20 ευρώ- ηλεκτρονικού χρήματος τα επόμενα χρόνια, οι σχετικές πτυχές δεν μπορούν να ληφθούν υπόψη στο προτεινόμενο νέο σύστημα. Η αναφορά στον ανοξείδωτο χάλυρα στην τελευταία φράση, ως παράδειγμα εύκολα ανακυκλώσιμου υλικού, δεν είναι συνεπής με την πρόταση; κανονισμού, η οποία δεν προρλέπει τη χρησιμοποίηση αυτού του υλικού. Τα προτεινόμενα υλικά λαμΡάνουν υπόψη τις ανάγκες ανακύκλωσης, καθώς και άλλες τεχνικές απαιτήσεις. Η σειρά των 8 κερμάτων Ρασίζεται στα σημερινά συστήματα μεταλλικού νομίσματος των κρατών μελών. Είναι αναγκαία για να καλυφθούν οι απαιτήσεις στρογγύλευσης και οι συναλλακτικές ανάγκες για κέρματα μικρής αξίας, λαμΡανομένων υπόψη των μεταξύ κρατών μελών διαφορών στις σχετικές τιμές και στις πρακτικές όσον αφορά τις πληρωμές σε μετρητά. Αποτελεί σημαντικό μέσο για την προστασία των πολιτών έναντι συγκαλυμμένων στρογγυλεύσεων ή άλλων αδικαιολόγητων μεταΡολών των τιμών. Η κατάργηση των κερμάτων των 2 και των 20 λεπτών θα αύξανε την ποσότητα κερμάτων που πρέπει να κατασκευαστούν, εφόσον στην περίπτωση αυτή θα ήταν αναγκαία περισσότερα νομίσματα τοΐ) 1 και των 10 λεπτών. Τέλος, πρέπει να ληφθεί υπόψη ότι η χρησιμοποίηση των κερμάτων δεν είναι υποχρεωτική. Κατά συνέπεια, εάν σε ένα κράτος μέλος ένα συγκεκριμένο κέρμα δεν ζητείται από τους πολίτες, το κέρμα αυτό απλώς δεν θα χρησιμοποιείται ούτε θα παράγεται στο κράτος αυτό. -3 ΠΡΟΤΑΘΕΙΣΕΣ ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΕΣ ΛΟΓΟΙΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ Άρθρο 1 (πριν από "ονομαστική αξία: ευρώ 2") Νέα ονομαστική αξία Ονομαστική αξία (ευρώ) 100 Διάμετρος σε χιλιοστά. Πάχος σε χιλιοστά Βάρος σε γραμμάρια Σχήμα Κυκλικό Χρώμα Κίτρινο Σύνθεση Χρυσός(Ι) Στεφάνη Με παραστάσεις και λεπτή οδόντωση. (1) Η αξία ΤΟΡ μετάλλορ και της παραγωγής δεν επιτρέπεται να ρπερΡαίνει την ονομαστική αξία. Ένα κέρμα ονομαστικής αξίας 100 ευρώ δεν θα ήταν συμΡατό με το προτεινόμενο σύστημα κερμάτων και τραπεζογραμματίων, εφόσον η ονομαστική αξία των 100 ευρώ προρλέπεται ήδη υπό μορφή τραπεζογραμματίου. Η θέση σε κυκλοφορία μιας ακόμη ονομαστικής αξίας 100 ευρώ υπό μορφή κέρματος θα δημιουργούσε μια ασυνήθη και μη δικαιολογούμενη από τεχνικούς λόγους κατάσταση. Θα αντέραινε επίσης στη λογική του προτεινόμενου συστήματος, δηλαδή στη χρησιμοποίηση κερμάτων για μικρά ποσά και τραπεζογραμματίων για ποσά ίσα ή υψηλότερα των 5 ευρώ. Επιπλέον, θα ήταν πολύ δύσκολο να καθοριστεί το μέγεθος του νομίσματος κατά τρόπο συνεπή σε σχέση με το σύνολο της σειράς (εφόσον το ράρος και, ενδεχομένως, η διάμετρος αυξάνονται σε συνάρτηση με την αξία), χωρίς η αξία του μετάλλου να υπερΡαίνει την ονομαστική αξία του κέρματος. Ο κίνδυνος σύγχυσης, ι8ίως για τους τυφλούς, θα ήταν σημαντικός, δεδομένης της υψηλής αξίας του εν λόγω κέρματος. Παρόμοιο κέρμα θα μπορούσε να εκδοθεί από τα κράτη μέλη που το επιθυμούν, μετά από κατάλληλη έγκριση της ΕΚΤ, για συλλεκτικούς σκοπούς και, με τον τρόπο αυτό θα εξαιρούνταν από τις απαιτήσεις εναρμόνισης των τεχνικών προδιαγραφών για τα κέρματα που προορίζονται να τεθούν σε κυκλοφορία. Τροπολογία με χωριστή ψηφοφορία Ισχύουν οι ίδιοι λόγοι όπως και για την τροπολογία 3. Επιπλέον, η κατάργηση του κέρματος των 20 λεπτών θα συνεπαγόταν και την απόσυρση από το nPOTAQElSES TPOnOAOriES AOrOI THS EniTPOnHS ApOpo 1 KaTdpyr|OT| TT|Ç ovo^aaTiKfjç aÇiaç 0,20 (TDcrcrj|Aa TOD axniiaTOç TOD "lOTcaviKOD dvOoDç". To axfijia aDTÔ éTDXE TCOÂD EDVOÏKTJÇ DTCOÔOXHÇ, CÙÇ paOlKÔ OTOIXEIO ôia(popoTcoit|ar|ç TCÛV KEpjidTCùv, aTcô TO GDVOÂO TCÙV O|0,dÔCOV TCÛV OTCOICOV ^TITTJ9T|KE r| yvœfir). TponoXoyia ne xcopumj y/ti<poçopfa ApOpo 1 KaTdpyr|or| Trjç ovonacrciKf|ç aÇiaç 0. 02 ATCoppiTCTETai yia TODÇ ÔTCcoçKaiT]Tpo7coÂoyia3. IÔIODÇ ÂôyoDÇ -5 Ι88Ν 0254-1483 ΟΟΜ(98)17τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ ΟΚ 09 01 10 Αριθ. καταλόγου : ΟΒ-ΟΟ-98-017-ΟΚ. -Ο Ι8ΒΝ 92-78-30168-Χ Υπηρεσία Επισημων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτητων ί-2985 ΛουξεμΡούργο


eurovoc_concepts:
CCT duties
import policy
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: L 8/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 1. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 83/98 av den 13 januari 1998 om ändring av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vissa sockerprodukter EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 1222/97 (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2462/97 (6). med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), senast ändrad genom förord- ning (EG) nr 1599/96 (2), import med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för inom sockersektorn med undantag av melass (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1143/97 (4), särskilt andra stycket i artikel 1. 2 och artikel 3. 1 i denna, och av produkter med beaktande av följande: De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar förordning (EG) nr fastställs genom kommissionens I enlighet med de regler och villkor för fastställande som anges i förordning (EG) nr 1423/95 medför de uppgifter som kommissionen har kännedom om att de belopp som nu är i kraft bör ändras enligt bilagan till den här förord- ningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95 skall vara de som anges i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 14 januari 1998. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 43. (3) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 16. (4) EGT L 165, 24. 6. 1997, s. 11. (5) EGT L 173, 1. 7. 1997, s. 3. (6) EGT L 340, 11. 12. 1997, s. 40. 14. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 8/15 BILAGA till kommissionens förordning av den 13 januari 1998 om ändring av de representativa priser och de tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99 KN-nummer 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (ecu) 25,73 25,73 25,73 25,73 26,80 26,80 26,80 0,27 3,57 8,67 3,43 8,24 11,83 7,31 7,31 0,38 (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 431/68 (EGT L 89, 10. 4. 1968, s. 3), såsom den ändrats. (2) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 793/72 (EGT L 94, 21. 4. 1972, s. 1). (3) Fastställande per 1 % sackarosinnehåll


title: Udtalelse fra Kommissionen om ændringerne foreslået af Europa-Parlamentet angående Rådets fælles holdning til forslag til Rådets forordning (EF) om den pålydende værdi og de tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb

text: t'-'WÎ"!* ir ir KOMMISSIONEN FOR DE EUROP/EISKE F/ELLESSKABER Bruxelles, den 13. 01. 1998 KOM(1998) 17 endelig udg. 97/0154 (SYN) UDTALELSE FRA KOMMISSTONFN om œndringerne foreslâet af Europa-Parlamentet angâende Râdets faelles holdning til forslag til RÂDETS FORORDNING (EF) om den pâlydende vaerdi og de tekniske specifikationer for eurom0nter, som er bestemt til at saettes i oml0b (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 C, litra d) 1. INDLEDNING Kommissionen vedtog sit oprindelige forslag om euromønternes pålydende værdi og tekniske specifikationer den 29. maj 1997 (KOM(97)247 endelig udg. ). Efter Europa- Parlamentets udtalelse ved førstebehandlingen vedtog Kommissionen den 14. november 1997 sit ændrede forslag KOM(97)615, der omfattede nogle af de ændringer, som Europa-Parlamentet havde bedt om. Den 20. november 1997 vedtog Rådet sin fælles holdning, der afspejlede Kommissionens ændrede forslag med nogle ændringer, der skulle skabe større klarhed. Kommissionen gav udtryk for sin fulde støtte til den fælles holdning i en meddelelse til Europa-Parlamentet den samme dag (SEC(97) 2202 endelig udg. ). Europa-Parlamentet vedtog ved andenbehandlingen den 17. december 1997 fem ændringsforslag til Rådets fælles holdning. Kommissionen kan ikke godkende nogen af de ændringer til den fælles holdning, som Europa-Parlamentet vedtog ved andenbehandlingen. Begrundelsen for at afvise ændringerne anføres nedenfor. Selv om den formelle vedtagelse af forordningen først kan fmde sted, når beslutningen om de deltagende medlemsstater er blevet truffet, fremlægger Kommissionen alligevel nu sin udtalelse for at give mulighed for at nå frem til en hurtig politisk aftale om udkastet til Rådets forordning som anført i Rådets fælles holdning. 2. Ændringer, som Europa-Parlamentet foreslog ved andenbehandlingen, og begrundelse for, at de ikke kan accepteres af Kommissionen Kommissionen kan af nedenstående grunde ikke godkende nogen af de ændringer, der er anført i den afgørelse, som Europa-Parlamentet vedtog ved andenbehandlingen. ÆNDRINGSFORSLAG KOMMISSIONENS BEGRUNDELSE Ændring 1 Betragtning 6a (ny) antallet af forskellige mønter og deres pålydende værdi fastlægges på grundlag af alle medlemsstaters erfaringer med deres respektive møntsystemer og de hyppigst anvendte småmønter, og der bør tages højde i en for de fremtidige behov økonomi, der i stigende grad er præget af brugen af elektroniske penge; i forbindelse med det nye møntsystem bør der tages hensyn til blindes og ældres interesser, idet begge disse grupper indtrængende har anmodet om en møntrække bestående af det mindst mulige antal møntværdier, hvor de enkelte mønters diameter stiger i forhold til deres pålydende værdi; på grund af muligheden for, at store mængder mønter foreslåede Det tager alleredé system hensyn til erfaringerne med de nuværende nationale møntsystemer. Mønternes værdi er blevet fastlagt på en måde, der harmonerer med sedlernes værdi, og tager hensyn til behovet for at give byttepengc og for at undgå systematisk afrunding af priser. I betragtning af usikkerheden med at forudsige noget om brugen af elektroniske penge i de kommende år er det ikke muligt at tage hensyn til dette aspekt ved det nye system. Henvisningen til rustfrit specialstål i sidste sætning som et eksempel på et materiale, der let kan genanvendes, harmonerer ikke ÆNDRINGSFORSLAG KOMMISSIONENS BEGRUNDELSE bliver overflødige i fremtiden, efterhånden som elektroniske betalingsmidler bliver mere og mere udbredt, bør mønteme fremstilles let genanvendeligt af et materiale, f. eks. rustfrit specialstål; Ændring 3 Betragtning 8b (ny) hjørnestenen i en møntrække baseret på decimalsystemet er de pålydende værdier 0,01/0,10/1,00; euromøntrækken kan kun reduceres til seks mønter ved at give afkald på de foreslåede pålydende værdier 0,02 og 0,20 euro; med forslaget, som ikke nævner noget om brugen af dette materiale. De materialer, der til genbrugsbehov og til andre tekniske krav. tager hensyn foreslået, er nuværende møntsystemer ligesom der skal Møntrækken med otte mønter er baseret på de i medlemsstaterne. Det er nødvendigt at tage hensyn til behovene for at kunne afrunde og for at kunne give byttepenge i alle medlemsstater, tages hensyn til forskelle i relative priser og kontantbetalingspraksis. Det er et vigtigt instrument til at beskytte borgerne mod skjult afrunding eller andre uberettigede prisændringer. Hvis 2 og 20 cent-mønterne ikke indføres, vil det være nødvendigt at producere en større mængde mønter, fordi der så ville blive behov for flere 1 og 10 cent-mønter. Endelig skal det bernærkes, at det ikke er obligatorisk at bruge mønter. Hvis borgerne ikke efterspørger en speciiik mønt i en bestemt medlemsstat, vil den simpelthen hverken blive brugt eller fremstillet. Ændring 2 Artikel 1 (inden første pålydende værdi (euro) 2) Ny pålydende værdi Palydende s vaerdi (euro). 100 Diameter i mm: Tykkelse i mm: Vaegt i g: Form: Farve: Sammensætning: Rund Gul Guld0 En mønt med en pålydende værdi på 100 euro ville ikke harmonere med mønt- og seddelsystemet, da der allerede er planlagt en 100-euroseddel. Hvis der også skulle være en mønt på 100 euro, ville der opstå en unormal situation, som ikke har nogen teknisk berettigelse. Man ville dermed ikke længere respektere logikken i systemerne, der er baseret på, at lave værdier dækkes af mønter, og at værdier fra 5 euro og derover dækkes af sedler. Det ville desuden være meget vanskeligt at 3 ÆNDRINGSFORSLAG KOMMISSIONENS BEGRUNDELSE Rand: Randskrift Fin rifling (1) Metal- og produktionsværdien må ikke overstige den pålydende værdi Særskilt afstemning Artikel 1 Pålydende værdi (euro) 0,20 udgår Særskilt afstemning Artikel 1 Pålydende værdi (euro) 0,02 udgår fastlægge møntstørrelsen på en måde, der harmonerer med resten af rækken (stigende vægt og muligvis stigende diameter med stigende værdi), samtidig med at det sikres, at metalværdien ikke overstiger den pålydende værdi. Risikoen for forvirring, specielt for blinde, ville være betydelig i betragtning af den pågældende høje værdi. En sådan mønt kunne udstedes som samlermønt af de medlemsstater, der ønsker det - efter tilladelse fra ECB - og en sådan mønt ville derfor ikke være underkastet de krav om harmonisering af tekniske specifikationer, der gælder for mønter, som er bestemt til at sættes i omløb. Samme begrundelse som for afvisning af ændring 3. Hvis 20 cent-mønten skulle udgå, ville den "spanske blomst" desuden blive elimineret fra systemet. Denne form blev hilst meget velkommen af alle de hørte grupper som et vigtigt kendetegn, der tjener til at skelne mønterne fra hinanden. Samme begrundelse som for afvisning af ^^ ændring 3. ISSN 0254-1459 KOM(98) 17endeligudg. DOKUMENTER DA 09 01 10 Katalognummer : CB-CO-98-017-DA-C ISBN 92-78-30166-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Resolution on electronic money and economic and monetary union


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Latvian tasavallan assosiaatiosta tehdyn Eurooppasopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

eurovoc_concepts:
Latvia
association agreement (EU)
import
protective clause
textile product

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 01. 1998 KOM(97) 739 lopull. 98/0002 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON ASFXUKSEKSI ffiY) tietyistä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Latvian tasavallan assosiaatiosta tehdyn Eurooppa- sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (komission esittämä) PERUSTELUT Latvian kanssa tehty Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin 12 päivänä kesäkuuta 1995. Sopimuksen ratifiointimenettelyt on saatettu lähes päätökseen jäsenvaltioissa. Kiintiöiden hallinnointia, koskevien Eurooppa-sopimuksen määräysten yksityiskohtaiset säännöt asetusteitse. Liitteenä olevan neuvostolle ehdotuksen tarkoituksena on vahvistaa nämä yksityiskohtaiset säännöt. ja kaupan suojatoimenpiteitä annettava toimitettavan tulleja, suojalausekkeita soveltamisesta on Vastaavat neuvoston asetukset tämäntyyppisten toimenpiteiden soveltamisesta on annettu muiden Keski-Euroopan assosioituneiden maiden kuten Puolan, Unkarin, Bulgarian ja Romanian kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten tullessa voimaan. Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään asetusehdotuksen. L NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu tietyistä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Latvian tasavallan assosiaatiosta tehdyn Eurooppa- sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 1995, Eurooppa-sopimuksen, jäljempänä 'sopimus', voimaantuloa odotettaessa sen määräyksiä kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 1995 Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Latvian tasavallan välisen vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan, Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 1994 allekirjoitetun sopimuksen1 perusteella, tarpeen vahvistaa sopimuksen on yksityiskohtaiset säännöt, tiettyjen määräysten soveltamista koskevat kaupan suojatoimenpiteiden osalta on sopimuksen määräysten sitä edellyttäessä annettava erityissäännökset niiden yleisten sääntöjen soveltamiseksi, jotka on vahvistettu etenkin tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3285/942 ja polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 384/963, sopimuksessa vahvistetut suojatoimenpiteiden käyttöönotosta päätetään, sitoumukset on otettava huomioon, ennen kuin myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen suojalausekkeita koskevia menettelyjä on sovellettava, sopimuksen suojatoimenpiteistä on annettu erityissäännökset, ja pöytäkirjassa n:o tarkoitettuja 1 tekstiilituotteita koskevista on vahvistettava tietyt tariffikiintiöiden ja -kattojen soveltamista koskevat säännökset, 1 EYVL N:oL 374, 31. 12. 1994, s. 1 2 EYVLN:oL349,31. 12. 1994,s. 53 3 EYVL N:o L 56, 6. 3. 1996, s. 1 3 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO Tariffikiintiöt ja tariffikatot 1 artikla Komissio vahvistaa sopimuksen 19 ja 20 artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (ETY) N:o 1766/924 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tai tapauksen mukaan muiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettujen asetusten tai asetuksen (EY) N:o 3448/93 vastaavissa säännöksissä säädetyn menettelyn mukaisesti taikka tullikoodeksikomitean avustamana tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2 artikla 1. Sopimuksen liitteissä V ja XII tarkoitettujen tariffikiintiöiden ja tariffikattojen soveltamista koskevat säännökset, mukaan lukien yhdistetyn nimikkeistön ja Taric- koodien muutosten edellyttämät tai neuvoston tekemistä yhteisön ja Latvian välisistä sopimuksista, pöytäkirjoista tekniset mukautukset, vahvistaa tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen komissio, jota avustaa tässä tehtävässä asetuksen (ETY) N:o 2913/925 247 artiklalla perustettu tullikoodeksikomitea. johtuvat muutokset ja tai kirjeenvaihdoista 2. Komission edustaja esittää komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee jäsenvaltioiden edustajien äänet komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan viipymättä. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa: - komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kolmella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä, ja - neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelmakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 4 5 EYVL N:o L 181, 1. 7. 1992, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 923/96 (EYVL N:o L 126, 24. 5. 1996, s. 37). EYVL N:o L 302, 19. 10. 1992, s. 1 H 3. Komitea voi ottaa käsiteltäväkseen kaikki ne tariffikiintiöiden ja tariffikâttojen soveltamista koskevat asiat, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä. 4. Kun tariffikatto on saavutettu, komissio voi antaa asetuksen, jolla otetaan kalenterivuoden loppuun saakka uudelleen käyttöön kolmansiin maihin sovellettavat tullit. II OSASTO Suojatoimenpiteet 3 artikla Neuvosto voi perustamissopimuksen 113 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen päättää, että sopimuksen 28 artiklassa ja 124 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä käsitellään sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa. Neuvosto hyväksyy tarvittaessa nämä toimenpiteet samaa menettelyä noudattaen. Komissio voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä esittää tätä varten tarvittavat ehdotukset. 4 artikla 1. Jos yhteisöllä mahdollisesti on jonkin käytännön osalta perusteet soveltaa sopimuksen 64 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, komissio tutkii tapauksen omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä ja päättää tämän jälkeen, onko kyseinen käytäntö sopimuksen määräysten mukainen. Komissio tekee tarvittaessa suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevan ehdotuksen neuvostolle, joka päättää asiasta perustamissopimuksen 113 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse asetuksen (EY) N:o 3284/946 soveltamisalaan kuuluvista tuista, jolloin toimenpiteistä päätetään kyseisessä asetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen. Toimenpiteet toteutetaan ainoastaan sopimuksen 64 artiklan 6 kohdassa määrätyissä olosuhteissa. 2. Jos Latvia saattaisi jonkin käytännön osalta soveltaa yhteisöön sopimuksen 64 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, komissio päättää tapauksen tutkittuaan, onko kyseinen käytäntö sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukainen. Komissio tekee tarvittaessa asiaa koskevat päätökset perustamissopimuksen 85, 86 ja 92 artiklan soveltamisesta johtuvien arviointiperusteiden mukaisesti. 5 artikla tarkoitettuja Jos yhteisöllä todennäköisesti on jonkin käytännön osalta perusteet soveltaa sopimuksen 29 artiklassa toimenpiteiden käyttöönotosta päätetään asetuksen (EY) N:o 384/96 säännösten mukaisesti sekä sopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan b tai d alakohdassa määrättyä menettelyä noudattaen. toimenpiteitä, polkumyynnin vastaisten 6 EYVL N:oL 349, 31. 12. 1994, s. 22 X 6 artikla 1. Jos jäsenvaltio pyytää komissiota soveltamaan sopimuksen 30 ja 31 artiklassa tarkoitettuja suojatoimenpiteitä, sen on toimitettava komissiolle pyyntöään tukevat tiedot. Jos komissio päättää olla soveltamatta suojatoimenpiteitä, se ilmoittaa päätöksestään jäsenvaltion pyynnön neuvostolle vastaanottamisesta. jäsenvaltioille viiden työpäivän kuluessa ja Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi kymmenen työpäivän kuluessa siitä, kun päätöksestä on ilmoitettu. Jos neuvosto määräenemmistöllä ilmaisee aikomuksensa päättää asiasta toisin, komissio antaa tästä viipymättä tiedon Latvialle ja ilmoittaa sille neuvottelujen aloittamisesta assosiaationeuvostossa sopimuksen 33 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kahdenkymmenen työpäivän kuluessa siitä, kun assosiaationeuvostossa käytävät neuvottelut Latvian kanssa on saatettu päätökseen. 2. Komissiota avustaa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3491/937 mainittu jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea, jäljempänä "komitea", jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Puheenjohtaja toimittaa jäsenvaltioille kaikki tarvittavat tiedot mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. 3. Jos komissio jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan päättää, että sopimuksen 30 ja 31 artiklassa tarkoitetut suojatoimenpiteet on otettava käyttöön: - se ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille viipymättä toimiessaan omasta aloitteestaan tai, jäsenvaltion pyynnöstä toimiessaan, viiden työpäivän kuluessa kyseisen pyynnön vastaanottamisesta, - se kuulee asiasta komiteaa, - se antaa samanaikaisesti asiasta tiedon Latvialle ja ilmoittaa assosiaationeuvostolle sopimuksen 33 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen aloittamisesta, - se toimittaa samanaikaisesti assosiaationeuvostolle kaikki neuvotteluja varten tarvittavat tiedot. 4. Assosiaationeuvostossa käytäviä neuvotteluja on joka päättyneinä 30 päivän kuluttua 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta. tapauksessa pidettävä Kun neuvottelut on saatettu päätökseen tai mainittu 30 päivän määräaika on päättynyt, komissio voi komiteaa kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sopimuksen 30 ja 31 artiklan täytäntöön panemiseksi, jos mitään muuta ratkaisua ei ole löydetty. 5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä ilmoitetaan viipymättä neuvostolle, jäsenvaltioille ja Latvialle; siitä ilmoitetaan myös assosiaationeuvostolle. Päätöstä sovelletaan heti. 6. Jäsenvaltiot voivat saattaa 4 kohdassa tarkoitetun komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi kymmenen työpäivän kuluessa siitä, kun päätöksestä on ilmoitettu. 7 EYVL N:oL 319, 21. 12. 1993, s. l 7. Jos komissio ei ole tehnyt 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua päätöstä tai, kymmenen työpäivän kuluessa assosiaationeuvostossa käytävien neuvottelujen tapauksen mukaan, edellä mainitun 30 päivän määräajan päättymisestä, asian 3 kohdan mukaisesti komission käsiteltäväksi saattanut jäsenvaltio voi saattaa sen neuvoston käsiteltäväksi. 8. Neuvosto voi 6 ja 7 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa päättää asiasta toisin määräenemmistöllä kahden kuukauden kuluessa. 7 artikla 1. Sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen poikkeuksellisten olosuhteiden vallitessa komissio voi ottaa välittömästi käyttöön suojatoimenpiteet sopimuksen 30 ja 31 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa. Jos komissio vastaanottaa asiaa koskevan pyynnön jäsenvaltiolta, se tekee päätöksensä viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. 2. Komissio ilmoittaa päätöksestään neuvostolle ja jäsenvaltioille. 3. Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 6 artiklan 6 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Asiassa sovelletaan 6 artiklan 7 ja 8 kohdassa säädettyä menettelyä. Jos komissio ei ole tehnyt asiassa päätöstä 1 kohdan toisessa alakohdassa mainitussa määräajassa, asian komission käsiteltäväksi saattanut jäsenvaltio voi saattaa sen neuvoston käsiteltäväksi ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. 8 artikla Edellä 6 ja 7 artiklassa säädettyjä menettelyjä ei sovelleta sopimuksen pöytäkirjassa n:o 1 tarkoitettuihin tekstiilituotteisiin. 9 artikla Poiketen siitä, mitä 6 ja 7 artiklassa säädetään, maataloustuotteisiin sopimuksen 21 ja 30 artiklan tai kyseisiä tuotteita koskevien liitteiden määräysten perusteella olosuhteiden sitä vaatiessa sovellettavat toimenpiteet toteutetaan maatalouden yhteisiä markkinajärjestelyjä tai perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla annetuissa, koskevissa säännöissä erityissäännöksissä tuotteisiin maataloustuotteista vahvistettuja menettelyjä noudattaen, jos sopimuksen 21 artiklan tai 33 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät. sovellettavissa jalostettuihin 10 artikla Sopimuksessa edellytetyt ilmoitukset assosiaationeuvostolle tekee yhteisön puolesta komissio. 3- 11 artikla Tämä asetus ei estä sitä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 109 sovelletaan perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen. suojatoimenpiteitä tarkoitettuja artiklassa 109 ja h i 12 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan sopimuksen voimaantulopäivästä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja •g" ISSN 1024-4492 KOM(97) 739 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 01 06 02 Luettelonumero : CB-CO-97-757-FI-C ISBN 92-78-29970-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 9


title: RÈGLEMENT (CE) N° 79/98 DE LA COMMISSION du 13 janvier 1998 fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l'importation pour les oeillets et les roses pour l'application du régime à l'importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza

eurovoc_concepts:
Cyprus
Middle East
Morocco
floriculture
import price
producer price

text: 14. 1. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 8/5 RÈGLEMENT (CE) No 79/98 DE LA COMMISSION du 13 janvier 1998 fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l’importation pour les œillets et les roses pour l’application du régime à l’importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 4088/87 du Conseil, du 21 décembre 1987, déterminant les conditions d’applica- tion des droits de douane préférentiels à l’importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1300/97 (2), et notamment son article 5 paragraphe 2 point a), considérant que, en application de l’article 2 paragraphe 2 et de l’article 3 du règlement (CEE) no 4088/87 précité, des prix communautaires à l’importation et des prix communautaires à la production sont fixés tous les quinze jours pour les œillets les œillets uniflores (standard), multiflores (spray), les roses à grande fleur et les roses à petite fleur, applicables pour des périodes de deux semaines; que, conformément à l’article 1er ter du règle- ment (CEE) no 700/88 de la Commission, du 17 mars 1988, portant certaines modalités d’application du régime applicable à l’importation dans la Communauté de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2062/97 (4), ces prix sont fixés pour des périodes de deux semaines sur la base des données pondé- rées fournies par les États membres; qu’il est important que ceux-ci soient fixés sans délai pour pouvoir déter- miner les droits de douane à appliquer; que, à cet effet, il est opportun de prévoir la mise en vigueur immédiate du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l’importation pour les œillets uniflores (standard), les œillets multiflores (spray), les roses à grande fleur et les roses à petite fleur visés à l’article 1er ter du règlement (CEE) no 700/88, pour une période de deux semaines, sont fixés en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 14 janvier 1998. Il est applicable du 14 au 27 janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 382 du 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 du 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 72 du 18. 3. 1988, p. 16. (4) JO L 289 du 22. 10. 1997, p. 1. L 8/6 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes 14. 1. 98 ANNEXE Période: 14 janvier – 27 janvier 1998 (en écus par 100 pièces) Prix communautaires à la production Œillets uniflores (standard) Œillets multiflores (spray) Roses à grande fleur Roses à petite fleur Prix communautaires à l’importation Israël Maroc Chypre Jordanie Cisjordanie et bande de Gaza 15,06 11,15 46,23 20,84 Œillets uniflores (standard) 14,89 15,29 — — — Œillets multiflores (spray) Roses à grande fleur Roses à petite fleur 12,34 14,42 — — — 20,40 18,45 — — — — — — — —


eurovoc_concepts:
Morocco
customs duties
floriculture
import
tariff preference

text: 14. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 8/9 VERORDNUNG (EG) Nr. 81/98 DER KOMMISSION vom 13. Januar 1998 zur Wiedereinführung des bei der Einfuhr von einblütigen (Standard) Nelken mit Ursprung in Marokko zu erhebenden Präferenzzolls DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 des Rates vom 21. Dezember 1987 zur Festlegung der Bedingungen für die Anwendung von Präferenzzöllen bei der Einfuhr bestimmter Waren des Blumenhandels aus Israel, Jorda- nien, Marokko und Zypern sowie dem Westjordanland und dem Gazastreifen (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1300/97 (2), auf Artikel 5 Absatz 2 Buchstabe b), insbesondere in Erwägung nachstehender Gründe: Mit der Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 wurden die Durchführungsbestimmungen für einen Präferenzzoll festgelegt, der im Rahmen eines jährlich zu eröffnenden Zollkontingents für die Einfuhr von frischen Schnitt- blumen in die Gemeinschaft auf großblütige Rosen, kleinblütige Rosen, einblütige (Standard) Nelken und mehrblütige (Spray) Nelken zu erheben ist. Die Verordnung (EG) Nr. 1981/94 des Rates (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1667/97 der Kommission (4), betrifft die Eröffnung und Verwaltung bestimmte von Gemeinschaftszollkontingenten Israel, Malta, Erzeugnisse mit Ursprung in Ägypten, Marokko, Tunesien, der Türkei, Zypern, im Westjordan- land und im Gazastreifen sowie zur Einführung eines Verfahrens für die Verlängerung und Anpassung dieser Kontingente. für Mit der Verordnung (EG) Nr. 79/98 der Kommission (5) wurden zur Anwendung dieser Regelung die gemein- schaftlichen Erzeuger- und Einfuhrpreise für Nelken und Rosen festgesetzt. Mit der Verordnung (EWG) Nr. 700/88 der Kommis- sion (6), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2062/97 (7), wurden die diesbezüglichen Durchfüh- rungsbestimmungen erlassen. (1) ABl. L 382 vom 31. 12. 1987, S. 22. (2) ABl. L 177 vom 5. 7. 1997, S. 1. (3) ABl. L 199 vom 2. 8. 1994, S. 1. (4) ABl. L 236 vom 27. 8. 1997, S. 3. (5) Siehe Seite 5 dieses Amtsblatts. (6) ABl. L 72 vom 18. 3. 1988, S. 16. (7) ABl. L 289 vom 22. 10. 1997, S. 1. Die mit Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates (8), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (9), festgelegten repräsentativen Marktkurse werden bei der Umrechnung der in den Drittlandswäh- rungen ausgedrückten Beträge berücksichtigt. Außerdem werden sie bei der Bestimmung der den Währungen der landwirtschaftlichen Mitgliedstaaten Umrechnungskurse für diese gelegt. Die Umrechnungen erforderlichen Durchführungsbestim- mungen wurden mit der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission (10), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1482/96 (11), erlassen. entsprechenden zugrunde Der mit der Verordnung (EG) Nr. 1981/94 festgesetzte Präferenzzoll wurde für einblütige (Standard) Nelken mit Ursprung in Marokko durch die Verordnung (EG) Nr. 2559/97 der Kommission (12) ausgesetzt. Gemäß den in Übereinstimmung mit den Verordnungen (EWG) Nr. 4088/87 und (EWG) Nr. 700/88 getroffenen Feststellungen ist der Schluß zu ziehen, daß die Bedin- gungen nach Artikel 2 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 für die Wiedereinführung des Präferenzzolls (Standard) Nelken mit Ursprung in einblütige für Marokko erfüllt sind. Die Kommission trifft diese Maßnahmen im Zwischen- zeitraum zweier Sitzungen des Verwaltungsausschusses — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 der geänderten Verordnung (1) Der mit (EG) Nr. 1981/94 festgesetzte, bei der Einfuhr von einblütigen (Standard) Nelken (KN-Codes ex 0603 10 13 und ex 0603 10 53) mit Ursprung in Marokko zu erhebende Präferenzzoll wird wiedereingeführt. (2) Die Verordnung (EG) Nr. 2559/97 wird aufgehoben. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 15. Januar 1998 in Kraft. (8) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (9) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (10) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (11) ABl. L 188 vom 27. 7. 1996, S. 22. (12) ABl. L 349 vom 19. 12. 1997, S. 52. L 8/10 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 14. 1. 98 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 13. Januar 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission