title: Ändrat förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen - Altener II

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
competitiveness
renewable energy
security of supply

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 12. 1997 KOM(97) 646 slutlig 97/0106 (SYN) Ändrat förslag till RÅDETS BESLUT om ett flerårigt program för främjande av föraybara energiekällor inom gemenskapen - ALTENERII (framlagt av kommissionen I enlighet med artikel 189a. 2 I Romfördraget) Motivering Den 12 mars 1997 godkände kommissionen förslaget till ett rådsbeslut om ett flerårigt program för främjandet av förnyelsebara energikällor i gemenskapen (Altener II). Förslaget baseras på artikel 130(s) i Fördraget beträffande samarbetsförfarandet med Europaparlamentet. Europaparlamenmtet avgav sitt yttrande i första behandlingen den 6 november 1997. 24 ändringsförslag har gått till omröstning och samtliga har antagits. Europaparlamentets huvudsakliga anmärkningar överensstämde med kommissionens synpunkter. Av de 24 ändringsförslagen godkände kommissionen sju utan förbehåll och tio efter omformulering. Sju ändringar godkändes inte av kommissionen och en endast delvis (ändring nr 20), av följande skäl: -ändring nr 1 Det är olämpligt att hänvisa till publiceringen av konferensdokumentation i en juridisk text. -ändring nr 3 Se föregående ändring. -ändring nr 4 Frågan om att ta hänsyn till indirekta kostnader i tariffberäkningar ligger inte inom detta programs arbetsområde. Den skall snarare vara inom ramen för förslagen i gemenskapens strategi för förnyelsebara energikällor (vitboken) som kommissionen kommer att lämna till Europaparlamentet och rådet separat. -ändring nr 14 Finansieringsnivån kommer att bestämmas i enlighet med normala budgetprocedurer, där budgetmyndigheten tar hänsyn till samtliga relevanta aspekter, inbegripet frågor rörande såväl förnyelsebara energikällor som växthusgaser. -ändring nr 20 De begrepp som införts i strecksatserna 3, 4 och 5 ingår underförstått i den ursprungliga versionen. -ändring nr 24 Proceduren för rapportering har redan faställts i artikel 6. -ändring nr 26 Ändringen är inte förenliga med det kommittéfbrfarande som har fastställts formellt. -ändring nr 27 Se föregående ändring. Rådet uppmanas att anta den gemensamma ståndpunkten utgående från det bifogade ändrade förslaget. Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program for främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen Ändrat Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen - Altener II - Altener II EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT FATTAT DETTA BESLUT beaktande med om om med upprättandet av Europeiska gemenskapen, upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130s 1 i detta, särskilt artikel 130s 1 i detta, beaktande Fördraget Fördraget av av med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Ekonomiska och med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, sociala kommitténs yttrande, med beaktande av Regionkommitténs med beaktande av Regionkommitténs yttrande, yttrande, i i enlighet med det fördraget angivna förfarandet, i samarbete med Europaparlamentet, och i artikel 189c i i enlighet med det fördraget angivna förfarandet, i samarbete med Europaparlamentet, och i artikel 189c med beaktande av följande: med beaktande av följande: 1. I artikel 13 Or i fördraget anges att ett av gemenskapens för målen säkerställa ett verksamhet är att varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurser. 1. I artikel 130r i fördraget anges att ett av gemenskapens för målen säkerställa ett verksamhet är att varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurser 2 I artikel 129 i fördraget anges att 2. I artikel 129 i fördraget anges att hälsoskyddskraven skall ingå som ett i gemenskapens övriga politik. led Altenerprogrammen till hälsoskyddet bidrar hälsoskyddskraven skall ingå som ett led i gemenskapens övriga politik. Altenerprogrammen till hälsoskyddet bidrar 3. Vid mötet den 29 oktober 1990 3 rådet sitt mål tillkännagav att stabilisera de totala C02-utsläppen år 2000 på samma nivå som år 1990 i gemenskapen som helhet. rådet Vid mötet den 29 oktober 1990 tillkännagav att stabilisera de totala C02-utsläppen år 2000 på samma nivå som år 1990 i gemenskapen som helhet. sitt mål 4. Genom rådets beslut 93/389/EEG 4. inrättades en övervakningsmekanism för utsläpp av CO2 och andra växthusgaser. Genom rådets beslut 93/389/EEG1 inrättades en övervakningsmekanism för utsläpp av C02 och andra växthusgaser. från 5. 5 Eftersom C02-utsläppen i energiförbrukning gemenskapen antagligen kominer att öka med cirka 3 % mellan 1995 och 2000 om man antar normal ekonomisk tillväxt är det nödvändigt ytterligare åtgärder vidta att 6. Vid mötet den 25-26 i att rådet gruppen sin juni 1996 6 under noterade förhandlingarna om ett protokoll i enlighet med Berlinmandatet kom den för mellanstatliga andra klimatförändringar översiktsrapport (SAR IPCC) fram till att de samlade bevisen tyder på att människan har en skönjbar inverkan på globala klimatförändringar och betonade det brådskande behovet av åtgärder pä bredast möjliga nivå. Rådet noterade att det tinns avsevärda och regrets"-möjligheter "no uppmanade att meddela vilka åtgärder som måste vidtagas på gemenskapsnivå. kommissionen C02-utsläppen i från Eftersom energiförbrukning gemenskapen antagligen kommer att öka med cirka 3% mellan 1995 och 2000 om man antar normal ekonomisk tillväxt är det nödvändigt ytterligare åtgärder. vidta att i att rådet gruppen sin juni 1996 Vid mötet den 25-26 under noterade förhandlingarna om ett protokoll i enlighet med Berlinmandatet kom den för mellanstatliga andra klimatförändringar översiktsrapport (SAR IPCC) fram till att de samlade bevisen tyder på att människan har en skönjbar inverkan på globala klimatförändringar och betonade det brådskande behovet av åtgärder på bredast möjliga nivå Rådet noterade att det finns avsevärda och "no regrets"-möjligheter uppmanade att meddela vilka åtgärder som måste vidtagas på gemenskapsnivå. kommissionen 7 Genom grönboken av den 11 januari 7 av den 13 1995 och vitboken meddelade 1995 december kommissionen Europaparlamentet och rådet framtida energipolitiken i gemenskapen och vilken roll de förnybara energikällorna syn på den sin Genom grönboken av den 11 januari 19952 och vitboken av den 13 meddelade 1995'" december kommissionen Europaparlamentet och rådet framtida syn på den energipolitiken i gemenskapen och vilken roll de förnybara energikällorna sin bör spela. bör spela. 1 sin resolution av den 4 juli 1996 8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen en genomföra att handlingsplan för gemenskapen i syfte att främja förnybara energikällor. 1 sin resolution av den 4 juli 1996 Europaparlamentet uppmanar kommissionen en genomföra att handlingsplan för gemenskapen i syfte att främja förnybara energikällor. 20 9 av den grönboken Genom november 1996 "Framtidens energi: började energikällor" förnybara främja kommissionen utveckla och en genomförandet gemenskapsstrategi en handlingsplan för förnybar energi. och av av den grönboken Genom 20 november 1996 "Framtidens energi: började energikällor" förnybara främja kommissionen utveckla och en genomförandet gemenskapsstrategi en handlingsplan för förnybar energi. och av 10. I sin resolution av den 14 november 1996 om kommissionens vitbok "En energipolitik för Europeiska unionen" Europaparlamentet uppmanar ett upprätta kommissionen att främja för att finansieringsprogram långsiktigt hållbar energi. 10. I sin resolution av den 14 november 19966 om kommissionens vitbok "En energipolitik för Europeiska unionen" Europaparlamentet uppmanar ett upprätta kommissionen att främja för att finansieringsprogram långsiktigt sin I energi. hållbar resolution av den. 15 maj 1997 om kommissionens - Grönbok för _en. gemenskapsstrategi framtiden: "Energi förnybara för energikällor" parlamentet Jkräver dessutom uttryckligen att ett förstärkt Altener utan dröjsmål. meddelande Il-program antas och ekonomiska skall utveckla I artikel 130a i fördraget anges att gemenskapen och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin sociala sammanhållning och att den särskilt att minska efter skall olika skillnaderna mellan legionernas och i de minst gynnade eftersläpningen regionerna; verksamhet denna omfattar bland annat energisektorn utvecklingsnivåer sträva de och utveckla ekonomiska 11. I artikel 130a i fördraget anges att gemenskapen och skall fullfölja sin verksamhet för att stärka sin sociala sammanhållning och att den särskilt att minska skall efter olika skillnaderna mellan regionernas och i de minst gynnade eftersläpningen regionerna; verksamhet denna omfattar bland annat energisektorn. utvecklingsnivåer sträva de 12. Genom beslut 93/500/EEG antog 12. Genom beslut 93/500/EEG8 antog rådet ett gemenskapsprogram för för främjande av förnybara energikällor (Altenerprogrammet) med målet att minska C02-utsläppen genom att öka rådet ett gemenskapsprogram främjande av förnybara energikällor (Altenerprogrammet) med målet att minska C02-utsläppen genom att öka förnybara energikällornas de marknadsandel och dessas bidrag till den av totala i gemenskapen Det primärenergi programmet 31 löper december 1997. produktionen den ut förnybara energikällornas de marknadsandel och dessas bidrag till den av totala i gemenskapen. Det primärenergi programmet 31 löper december 1997. produktionen den ut i3. Gemenskapen erkänt att har Altenerprogrammet är ett viktigt led i gemenskapens strategi för att minska C02-utsläppen. 13 Gemenskapen erkänt att har Altenerprogrammet är ett viktigt led i gemenskapens strategi för att minska C02-utsläppen. 14. 15. Europaparlamentets Genom och rådets beslut nr 1110/94/EG, ändrat genom beslut nr 616/96/EG inrättades det fjärde ramprogrammet för projekt teknisk utveckling inom forskning, och demonstration. Politiken för förnybara energikällor är ett viktigt redskap och främjandet av den nya energiteknik inom som kommer att utvecklas Il- Altener ramprogrammet. programmet som kompletterar ramprogrammet. användningen redskap är ett för 14. Genom nr och beslut Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG9, ändrat 616/96/EG10 genom inrättades det fjärde ramprogrammet för projekt inom forskning, teknisk utveckling demonstration Politiken för förnybara energikällor är ett viktigt redskap för användningen nya och energiteknik att ramprogrammet utvecklas Altener Il-programmet är ett redskap som kompletterar ramprogrammet. den kommer främjandet inom som av 14a. I det femte ramprogrammet för teknisk utveckling och forskning, demonstration särskild fästas vid energin, uppmärksamhet och Altener II bör på nytt utnyttjas som ett värdefullt kompletterande instrument i detta framtida program. bör 14b. Förnybara energikällor utgör viktiga energikällor för gemenskapen med en väsentlig kommersiell potential och utvecklingen av dessa bör därför stödjas genom en specifik strategi och genom riktade åtgärder för att göra dem som konkurrenskraftiga och sålunda skapa en gynnsam investeringsmiljö. genomförbara såväl 15. Den ökade användningen av förnybar energi kommer att ha en gynnsam effekt pä miljön energiförsörjningens tillförlitlighet En dast en fri utveckling i stor skala av och på Den ökade användningen av förnybar energi kommer att ha en gynnsam effekt på miljön energiförsörjningens tillförlitlighet. En hög grad av internationellt samarbete och på är önskvärt möjliga resultat. för att uppnå bästa förnybara energikällor kominer att göra det möjligt att fullt utnyttja deras av potential internationellt samarbete är önskvärt för att uppnå bästa möjliga resultat. grad hög En 16 Ett förstärkt Altener Il-program utgör ett väsentlig redskap för att utveckla potentialen förnybara energikällorna. de i 16. Ett förstärkt Altener Il-program utgör ett väsentlig redskap för att utveckla potentialen förnybara energikällorna. Förnybara energikällor bör stå för en skälig procentandel av den i Europa. energimarknaden interna de i 16a. av ett Utvecklingen förnybara energikällor kan underlätta införandet av konkurrenskraftigt energisystem för hela Europa och för utveckla en europeisk med förnybara omfattande för för know-how investeringsmöjligheter till tredje land, med deltagande av gemenskapen. exportmöjligheter och energikällor industri 17. Vid genomförandet av programmet bör det ske en nära samverkan med andra av gemenskapens åtgärder och program för främjande av förnybara energikällor. 17. Vid genomförandet av programmet bör det ske en nära samverkan med andra av gemenskapens åtgärder och program för främjande av förnybara energikällor. slutsatserna 18 Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att Altener 11-programmet står öppet för de associerade central- och östeuropeiska länderna i enlighet med från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21-22 juni 1993 Detta skisseras också i kommissionens meddelande till rådet i ämnet som lades fram i maj 1994. Dessutom bör programmet stå öppet tor Cypern slutsatserna 18. Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att Altener Il-programmet står öppet för de associerade central- och östeuropeiska länderna i enlighet med från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21-22 juni 1993. Detta skisseras också i kommissionens meddelande till rådet i ämnet som lades fram i maj 1994. Dessutom bör programmet stå öppet för Cypern. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE Artikel 1 Artikel 1 1 Ett femårigt åtgärdsprogram för att 1. Ett femårigt åtgärdsprogram för att förnybara energikällor i främja gemenskapen, kallat Altener II, nedan benämnt "programmet" fastställs härmed. skall vara Målen följande: för detta program energikällor i förnybara främja gemenskapen, kallat Altener II, nedan benämnt "programmet" fastställs härmed skall vara Målen följande: för detta program att krävs a) Hjälpa till att skapa de förhållanden genomföra för för särskilt och som gemenskapens förnybara rättsliga, administrativa förhållanden. socio-ekonomiska handlingsplan energikällor, att krävs a) Hjälpa till att skapa de förhållanden genomföra för för särskilt och som gemenskapens förnybara rättsliga, administrativa förhållanden. socio-ekonomiska handlingsplan energikällor, b) Uppmuntra privata och offentliga och i investeringar konsumtion av energi från förnybara källor. produktion b) Uppmuntra privata och offentliga investeringar och i konsumtion av energi från förnybara källor. produktion ökning till att uppnå begränsning de av andel följande Målen bidrar övergripande prioriteringar och mål för av C02- gemenskapen: förnybara utsläpp, av energikällornas energiförbrukningen, minskat beroende av energiimport, tryggad energiförsörjning, ekonomisk utveckling, ekonomisk och social sammanhållning samt regional och lokal utveckling. ökning till att uppnå begränsning de av andel följande Målen bidrar övergripande prioriteringar och mål för av C02- gemenskapen: förnybara utsläpp, av energikällornas energiförbrukningen, i energibalansen I enlighet med gemenskapens strategi för förnybara energikällor) minskat beroende tryggad av energiförsörjning, ekonomisk utveckling, ekonomisk och social sammanhållning lokal utveckling, samt samtidigt somtlera arbets tillfillen skapas och den europeiska industrinträmjas regional och energiimport, 2. Gemenskapens finansiella stöd skall beviljas enligt programmet för verksamhet som uppfyller de mål som anges i punkt 1. 2. Gemenskapens finansiella stöd skall beviljas enligt programmet för verksamhet som uppfyller de mål som anges i punkt 1. årliga utbetalningarna för 3. De skall genomförande programmets godkännas budgetansvariga den myndigheten inom de finansiella ramarna. av årliga utbetalningarna för 3. De skall genomförande programmets godkännas budgetansvariga den myndigheten inom de finansiella ramarna. av Artikel 2 Artikel 2 verksamhet I. Följande förnybara energikällor skall genom programmet: som avser finansieras Följande verksamhet I förnybara energikällor skall genom programmet: som avser finansieras a) Undersökningar annan verksamhet i syfte att genomföra och och a) Undersökningar annan verksamhet i syfte att genomföra och och utveckling energikällor komplettera gemenskapens åtgärder för att utveckla potentialen hos Detta förnybara inbegriper utveckling av sektors- och marknadsstrategier, av normer och standarder, gemensamma inköp samt en analys av de rättsliga, socio-ekonomiska och administrativa förhållanden som är mer gynnsamma för den förnybara energins inträngning på marknaden och ett utarbetande av lämplig lagstiftning utveckling energikällor. komplettera gemenskapens åtgärder för att utveckla potentialen hos Detta förnybara inbegriper utveckling av sektors- och marknadsstrategier, av normer och standarder, gemensamma jämförande tekmkupphandlingar analyser av miljökonsekvenser och lungsiktig utveckling av kustnader och instäkter samt en analys av de och rättsliga, administrativa förhållanden som är mer gynnsamma för den förnybara inträngning på marknaden energins och lämplig lagstiftning. socio-ekonomiska ett utarbetande av b) Pilotverksamhet i syfte att skapa eller b) bygga ut infrastruktur och redskap för utvecklingen förnybara energikällor inom av Pilotverksamhet i syfte att skapa eller bygga ut infrastruktur och redskap för utvecklingen förnybara energikällor inom av - lokal och regional planering, - lokal och regional planering, - redskap för planering, konstruktion - redskap för planering, konstruktion och utvärdering, och utvärdering, - nya finans- och marknadsredskap, - nya finans- och marknadsredskap, - information, - information, - utbildning och undervisning. - utbildning och undervisning. c) Verksamhet kommissionen c) som föreslår för att underlätta utbytet av erfarenheter och kunnande i syfte att mellan samordningen förbättra verksamheter på internationell nivå, gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå. Inrättandet av ett centraliserat system för att samla in, prioritera och sprida information och förnybara energikällor. kunnande samt om förbättra Verksamhet för att underlätta utbytet av erfarenheter och kunnande i syfte att samordningen mellan verksamheter på internationell nivå, gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå. I inrättandet av ett centraliserat system för att sprida samla information om förnybara energikällor in, prioritera och och kunnande samt d) Verksamhet för att uppmuntra utbytet d) utgår av erfarenheter och kunnande som föreslås—av—en—annan—enhet—än kommissionen. e) Riktade åtgärder som underlättar den förnybara energins marknadspenetration och uppmuntrar investeringar genom att understödja förberedelsen och framläggandet av genomfbrandeprojekt. och e) Riktade åtgärder som underlättar den energins förnybara marknadspenetration därmed förknippad know-how som utgör stöd för mellah deniojistratjon och kommei zialisering uppmuntrar investeringar genom att och understödja framläggandet av genomförandeprojekt övergångsfasen förberedelsen f) Verksamhet i syfte att f) Verksamhet i syfte att - övervaka genomförandet av och för utveckling av strategi gemenskapens handlingsplan förnybara energikällor, - övervaka genomförandet av och för utveckling av strategi gemenskapens handlingsplan förnybara energikällor, - stödja initiativ som tagits i samband med av genomförandet handlingsplanen, särskilt i syfte att främja bättre samordning och större synergi mellan programmen, vilket finansieras av gemenskapen, - stödja initiativ som tagits i samband med av genomförandet handlingsplanen, särskilt i syfte att främja bättre samordning och större synergi mellan programmen, s ''som program av inbegripet gemenskapen. Europeiska investeringsbanken. finansieras som övervaka de framsteg som gjorts av gemenskapen dess medlemsstater inom utvecklingen av förnybara energikällor, och - övervaka de framsteg som gjorts av dess gemenskapen medlemsstater inom utvecklingen av förnybara energikällor, och genomslaget hos som bedrivits och utvärdera den kostnadseffektiviteten verksamhet inom detta program, vilket också kommer att och innefatta miljöaspekter sociala aspekter. - utvärdera genomslaget hos som bedrivits och den kostnadseffektiviteten verksamhet inom detta program, vilket också kommer innefatta miljöaspekter att och sociala inbegripet aspekter, skapande av arbetstillfällen 2. Avsikten med de riktade åtgärder som anges i punkt I e är att underlätta och påskynda ny investeringarna driftskapacitet för produktion av förnybar energi genom att tillhandahålla finansiellt stöd i syfte att minska kringkostnader och samband med underhållskostnader i i 2. Avsikten med de riktade åtgärder som anges i punkt 1 e är att underlätta och påskynda ny investeringarna driftskapacitet för produktion av förnybar energi genom att tillhandahålla finansiellt stöd i syfte att minska kringkostnader och samband med underhållskostnader i i projekt förnybar inom därigenom övervinna de hindren. energi, förnybar icke-tekniska därigenom övervinna de och projekt inom energi, och icke-tekniska hindren. av till Genom dessa åtgärder skall bland annat tillgång rådgivning, specialiserad marknadsutsikter, analys projektlokalisering, ansökan om bygglov av och av finansieringsplan, av anbudsomgångar, driftspersonal av samt anläggningar stödjas. förberedelse utbildning upphandling driftstillstånd, upprättande av till driftstillstånd, Genom dessa åtgärder skall bland annat tillgång rådgivning, specialiserad marknadsutsikter, analys projektlokalisering, ansökan om bygglov av och av finansieringsplan, av anbudsomgångar, driftspersonal av anläggningar stödjas, i synnerhet vadgäller smä och medelstora företag. förberedelse utbildning upphandling upprättande samt De riktade åtgärderna skall gälla projekt inom följande områden: De riktade åtgärderna skall gälla projekt inom följande områden: - Biomassa, inbegripet energigrödor, ved, biprodukter från skogs- och jordbruk, tätorter, avfall flytande biobränslen och biogas. från - Biomassa, inbegripet energigrödor, ved, biprodukter från skogs- och återvinningsbart. jordbruk flytande från avfall biobränslen och biogas. tätorter, icke Solenergisystem, både och el för värme - Solenergisystem, både för värme och el. Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader. - Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader. Småskaliga (mindre än 10 MW) vattenkraftprojekt. - Småskaliga (mindre än 10 MW) vattenkraftproj ekt. Vindkraft. - Vindkraft. Geotermisk energi. Geotermisk energi. Artikel 3 Artikel 3 1. Gemenskapen alla kostnader för verksamhet enligt artikel kostnader för verksamhet enligt artikel 2. 1 a, c och f alla 1. Gemenskapen 2. 1 a, c och f. skall skall för för stå stå 2. Gemenskapens bidrag till finansieringen av verksamheten enligt artikel 2. 1b och d far inte överskrida 50 % av de totala kostnaderna, av finansieringen kan utgöras antingen av allmänna eller privata medel eller av en återstoden och 2. Gemenskapens bidrag till finansieringen av verksamheten enligt artikel 2. 1 b far totala inte överskrida 50 % av de kostnaderna, av återstoden finansieringen kan utgöras antingen av allmänna eller privata medel eller av en och kombination av båda kombination av båda 3. Gemenskapens bidrag till finansieringen av verksamheten enligt artikel 2. 1 e skall fastställas årligen för var och en av de riktade åtgärderna i enlighet med artikel 4. 2. 3. Gemenskapens bidrag till finansieringen av verksamheten enligt artikel 2 I c skall fastställas årligen för var och en av de riktade åtgärderna i enlighet med artikel 4. 2. Artikel 4 Artikel 4 1. Kommissionen genomförandet av programmet. skall ansvara för 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet 2. De villkor och riktlinjer som gäller för finansiering av verksamhet enligt artikel 2. 1 skall fastställas årligen med beaktande av 2. De villkor och riktlinjer som gäller för finansiering av verksamhet enligt artikel 2. 1 skall fastställas årligen med beaktande av a) de prioriteringar som gemenskapen och medlemsstaterna slagit fast i sina program för främjande av förnybara energikällor, a) de prioriteringar som gemenskapen och medlemsstaterna slagit fast i sina program för främjande av förnybara energikällor, b) kriterier för lönsamheten hos och utvecklingspotentialen de förnybara energikällorna och dessas och inverkan på sysselsättningen miljön, i synnerhet minskningen av C02-utsläpp, b) kriterier för lönsamheten hos och utvecklingspotentialen de förnybara energikällorna och dessas och inverkan på sysselsättningen miljön, i synnerhet minskningen av C02-utsläpp, c) c) för åtgärder enligt artikel 2. 1 e, den relativa kostnaden för bidraget, den nya som produktionskapacitet förväntas uppstå och omfattningen på och/eller de mellannationella fördelarna, mellanregionala för åtgärder enligt artikel 2. 1 e, den relativa kostnaden för bidraget, den kommersielle genomförbarheten, på lång nya samt förväntas produktionskapacitet som på de uppstå och omfattningen mellanregionala och/eller mellannationella fördelarna, den sikt d) principerna i artikel 92 i fördraget och de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd. d) principerna i artikel 92 i fördraget och de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd. Den kommitté som avses i artikel 5 skall bistå kommissionen med att ta fram dessa villkor och riktlinjer. Den kommitté som avses i artikel 5 skall bistå kommissionen med att ta fram dessa villkor och riktlinjer. Artikel 5 Artikel 5 Kommissionen skall biträdas av en Kommissionen skall biträdas av en 10 rådgivande kommitté. Den skal bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha som kommissionens ordförande. företrädare rådgivande kommitté. Den skal bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha som kommissionens ordförande. företrädare förslag företrädare ett Kommissionens skall till förelägga kommittén åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande genom är, frågan omröstning. nödvändigt om förslag företrädare ett Kommissionens skall till förelägga kommittén åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande genom är, frågan omröstning. nödvändigt om skall protokollföras och. Yttrandet dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. skall protokollföras och. Yttrandet dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktas. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktas. Artikel 6 Artikel 6 sociala I Under programmets andra år skall kommissionen lägga fram en rapport för rådet, Ekonomiska Europaparlamentet, och kommittén och Regionkommittén om den verksamhet som vidtagits för att främja de förnybara energikällorna på gemenskapsnivå och på medlemsstaternas nivå, särskilt med tanke på målen som anges i artikel 1 Denna rapport till eventuella ändringar i programmet som kan vara nödvändiga med tanke på de uppnådda resultaten. skall åtföljas förslag av sociala 1. Under programmets andra år skall kommissionen lägga fram en rapport för rådet, Ekonomiska Europaparlamentet, och kommittén och Regionkommittén om den verksamhet som vidtagits för att främja de förnybara energikällorna på gemenskapsnivå och på medlemsstaternas nivå, särskilt med tanke på målen som anges i artikel 1. Denna rapport till eventuella ändringar i programmet som kan vara nödvändiga med tanke på de uppnådda resultaten. skall åtföljas förslag av som uppnåtts löper ut 2. När programmet skall kommissionen göra en utvärdering av de resultat genom tillämpningen av detta program och överensstämmelsen mellan gemenskapens nationella verksamhet och lägga verksamheten. Komissionen skall fram för detta rapport en rådet, Ekonomiska Europaparlamentet, samt kommittén och sociala den om som uppnåtts löper ut 2. När programmet skall kommissionen göra en utvärdering av de resultat genom tillämpningen av detta program och överensstämmelsen mellan gemenskapens nationella verksamhet och lägga verksamheten. Komissionen skall fram för detta rapport en rådet, Ekonomiska Europaparlamentet, samt kommittén och sociala den om Regionkommittén. Regionkommittén Artikel 7 Artikel 7 i de anges central- associerade Programmet skall stå öppet för deltagande av och östeuropeiska länderna i enlighet med de finansiella inbegripet bestämmelser, bestämmelser, i som tilläggsprotokollen till associeringsavtalen associeringsavtalen eller beträffande deltagande i gemenskapens program. Programmet skall stå öppet för Cyperns deltagande på grundval av tilläggsanslag enligt samma regler som de i som gäller enlighet med skall förhandlas fram med dessa länder. för EFTA/EES-länder, förfaranden själva som i de anges central- associerade Programmet skall stå öppet för deltagande av och östeuropeiska länderna i enlighet med de finansiella inbegripet bestämmelser, bestämmelser, i som tilläggsprotokollen till associeringsavtalen associeringsavtalen eller beträffande deltagande i gemenskapens program. Programmet skall stå öppet för Cyperns deltagande på grundval av tilläggsanslag enligt samma regler som de i som gäller enlighet med skall förhandlas fram med dessa länder. för EFTA/EES-länder, förfaranden själva som Artikels Artikel H Detta beslut skall gälla från och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 2002. Detta beslut skall gälla från och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 2002. Artikel 9 Artikel 9 Detta beslut medlemsstaterna. riktar sig till Detta beslut medlemsstaterna. riktar sig till EGTnrL 167, 9. 7. 1993, s. 31. KOM (94) 659, 11. 1 1995. KOM (95) 682, 13. 12. 1995. EGT nr C 211,22. 7. 1996. s. 27. KOM (96) 576, slutlig, 20. 11. 1996. EGT nr C 362, 2. 12. 1996. s. 279. EGT nr C 167, 2. 6. 1997. s. 160 EGTnrL 235, 18. 9. 1993. s. 41. EGTnrL 126, 18. 5. 1994. s. 1. EGTnrL 86. 4. 4. 1996. s. 69. 12 ISSN 1024-4506 KOM(97) 646 slutlig DOKUMENT SV 12 01 Katalognummer : CB-C0-97-656-SV-C ISBN 92-78-28319-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: A Bizottság 98/11/EK irányelve (1998. január 27.) a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási lámpák energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásárólEGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
European standard
consumer information
energy consumption
labelling
lighting equipment

formats: html pdf print

text: 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 31998L0011 1998. 3. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA A BIZOTTSÁG 98/11/EK IRÁNYELVE (1998. január 27. ) a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási lámpák energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról (EGT vonatkozású szöveg) 103 L 71/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, mivel az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai tekinthetők Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec) hatáskörrel rendelkező testületeknek a Bizottság és a két testü- let által 1984. november 13-án aláírt általános együttműködési iránymutatásoknak megfelelően harmonizált szabványok elfo- gadására; mivel ennek az irányelvnek az értelmében a harmo- nizált szabvány egy, a Bizottság megbízásából (mandátum), a Cenelec által elfogadott műszaki előírás (európai szabvány vagy harmonizációs dokumentum), a legutóbb a 96/139/EK bizott- sági határozattal (2) módosított, a műszaki szabványok és sza- bályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapítá- irányelv- sáról szóló,1983. március 28-i 83/189/EGK tanácsi nek (3) megfelelően általános a és iránymutatásokkal összhangban; említett fent tekintettel a háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás- fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő 22-i irányelvre (1) különösen annak 9. és 12. 92/75/EGK tanácsi cikkére, feltüntetéséről szeptember 1992. szóló, mivel az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhang- ban vannak a 92/75/EGK irányelv 10. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, mivel a 92/75/EGK irányelvnek megfelelően a Bizottság fogadja el a háztartási készülékekről, köztük a fényforrásokról (lámpák- ról) szóló végrehajtási irányelveket; ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: mivel a lámpák villamosenergia-fogyasztása a Közösség energia- szükségletének jelentős részét képezi; mivel a lámpák energia- fogyasztásának csökkentése jelentős megtakarítást eredményez- ne; 1. cikk mivel a Közösségnek érdekében áll egy olyan nemzetközi szabványrendszer létrehozása, amely alkalmas a nemzetközi kereskedelem résztvevői által ténylegesen használt szabványok kialakítására, valamint megfelel a közösségi politika követelmé- nyeinek, a Közösség felkéri az európai szabványügyi szerveze- teket a nemzetközi szabványügyi szervezetekkel történő együtt- működés folytatására; (1) Ezt az irányelvet a közvetlenül a villamos hálózatról működtetett villamos háztartási lámpákra (izzólámpák és kom- pakt fénycsövek beépített előtéttel) és háztartási fénycsövekre (ideértve az egyenes és beépített előtét nélküli kompakt fény- csöveket) kell alkalmazni abban az esetben is, ha azokat nem háztartási célra hozzák forgalomba. (1) HL L 297. , 1992. 10. 13. , 16. o. (2) HL L 32. , 1996. 2. 10. , 31. o. (3) HL L 109. , 1983. 4. 26. , 8. o. 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet Ha a készülék a végső felhasználók által szétszerelhető, az irányelvben előírtak szerint a „lámpa” az(oka)t a rész(eke)t jelenti, amely(ek) fényt bocsát(anak) ki. c) információkat és adott esetben rajzokat a típus legfontosabb tervezési jellemzőiről, különösen azon jellemzőkről, amelyek számottevő hatással vannak az energiafogyasztásra; Ezt az irányelvet a következő lámpákra nem kell alkal- (2) mazni: a) 6500 lumennél nagyobb fényáramú lámpák; d) az 1. cikk (4) bekezdésében említett harmonizált szabvá- nyok alapján végzett mérési vizsgálatok eredményeiről szóló jelentéseket; b) lámpák, amelyek felvett teljesítménye 4 wattnál kisebb; e) használati utasítást, ha van ilyen. c) tükrös lámpák; d) elsősorban más energiaforrásokra, pl. szárazelemekkel való üzemelésre forgalomba hozott vagy értékesített lámpák; e) elsősorban nem látható (400–800 nm) fény kibocsátására forgalomba hozott vagy értékesített lámpák; f) olyan termék részeként forgalomba hozott vagy értékesített lámpák, amelyek elsődleges használati célja nem a világítás. Ezt az irányelvet kell azonban azokra az esetekre alkalmaz- ni, amelyekben ezeket a lámpákat külön ajánlják megvásár- lásra, bérletre, illetve részletvásárlásra, vagy külön kerülnek kiállításra, pl. mint tartalék alkatrész. (3) A (2) bekezdésben említett lámpákat az ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelő címkékkel és adatlapokkal kell ellát- feltéve hogy az ezen lámpákra vonatkozó harmonizált ni, mérési szabványokat a (4) bekezdés szerint elfogadták és kihir- dették. Az ezen irányelv által előírt adatokat a harmonizált (4) szabványok alapján kell meghatározni, amely szabványok hi- vatkozási számait az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tették közzé, és amelyekre vonatkozóan a tagállamok közzétették a harmonizált szabványok nemzeti szabványaikba történő átvéte- le során kialakított, saját hivatkozási számaikat. (5) A (4) bekezdésben említett harmonizált szabványokat a Bizottság megbízása alapján a 83/189/EGK irányelvnek meg- felelően kell kidolgozni. (6) Az ezen irányelvben használt kifejezések jelentése mege- gyezik a 92/75/EGK irányelvben alkalmazott jelentésekkel, ki- véve ha a szövegösszefüggés más jelentést tesz indokolttá. A 92/75/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében (2) említett címkével kapcsolatos követelményeket ezen irányelv I. melléklete tartalmazza. A címkét a lámpák egyedi csomagolá- sának külsejére kell elhelyezni, nyomtatni vagy erősíteni. A címke láthatóságát semmilyen, a csomagoláson elhelyezett, nyomtatott vagy felerősített egyéb elem nem akadályozhatja vagy csökkentheti. Az I. melléklet határozza meg, hogy hogyan kell a címkét igen kis méretű csomagoláson elhelyezni. (3) A 92/75/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett adatlappal kapcsolatos követelményeket ezen irányelv II. melléklete tartalmazza. (4) 92/75/EGK irányelv (5) cikkében említett körülmények esetén, valamint ahol nyomtatott kiadvány ajánlja megvásárlás- ra, bérletre vagy részletvásárlásra a terméket, például postai csomagküldő kereskedő katalógusa, a nyomtatott kiadványnak tartalmaznia kell minden, az ezen irányelv III. mellékletében meghatározott információt. A lámpának a címkén és az adatlapon feltüntetett ener- (5) giahatékonysági osztályát a IV. melléklet tartalmazza. 3. cikk A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a területükön székhellyel rendelke- ző szállítók és kereskedők eleget tegyenek az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeknek. 2. cikk 4. cikk A 92/75/EGK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében (1) említett műszaki dokumentáció tartalmazza: a) a szállító nevét, védjegyét és címét; (1) A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek június 15-e előtt ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1999. megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. július 1-jétől A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 1999. alkalmazzák. b) a lámpa általános leírását az egyértelmű azonosításhoz szükséges mértékben; A tagállamok azonban 2000. december 31-ig engedélyezik: 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 – olyan termékek forgalomba hozatalát, kereskedelmét, illetve 5. cikk kiállítását, valamint – a 92/75/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében említett termékismertetők, valamint az ezen irányelv 2. cikkének (4) bekezdésében említett nyomtatott kiadványok terjesztését, amelyek nem felelnek meg ezen irányelvnek. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az első albekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irány- elvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok hivatkozást kell határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabá- lyozott területen fogadnak el. Ez az irányelv Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 6. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1998. január 27-én. a Bizottság részéről a Bizottság tagja Christos PAPOUTSIS 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet I. MELLÉKLET A CÍMKE A címke kialakítása 1. A címkét a következő ábrák közül kell kiválasztani. A színes változatot kell használni, ha a címke nincs rányomtatva a csomagolásra, hanem a csomagolásra helyezik vagy ráerősítik. Ha a címke „fekete-fehér” változatát használják, a nyomtatás és a háttér bármilyen színű lehet, ha az a címke olvashatóságát nem befolyásolja. 2. A címkén az alábbi információkat kell feltüntetni: Megjegyzés I. II. A lámpa energiahatékonysági osztályát a IV. melléklet határozza meg. A besorolást jelölő betű a megfelelő nyíllal azonos magasságba kerül. A lámpa fényáramát lumenben, az 1. cikk (4) bekezdésében említett harmonizált szabványok vizsgálati eljárása alapján mérik. III. A lámpa felvett teljesítményét (wattban), az 1. cikk (4) bekezdésében említett harmonizált szabványok vizsgálati eljárásai alapján mérik. IV. A lámpa órában megadott átlagos névleges élettartamát, az 1. cikk (4) bekezdésében említett harmonizált szabványok vizsgálati eljárásai alapján mérik. Elhagyható, ha a csomagoláson nem szerepel semmilyen egyéb információ a lámpa élettartamáról. 3. Ha a 2. pontban szereplő II. , III. , és amennyiben alkalmazható, IV. számú megjegyzésben meghatározott adatok az izzólámpa csomagolásán máshol megtalálhatók, az adatok és az azt tartalmazó rovat a címkéről elhagyható. A címkét ebben az esetben az alábbi ábrák közül kell kiválasztani: 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 Nyomtatás 4. A címkére vonatkozó további előírások: A címkét az ábrának megfelelően, legalább 5 mm vastagságú szegélynek kell körülvennie. Ha a csomagolás egyetlen oldala sem megfelelő méretű ahhoz, hogy a címke és a szegély elhelyezhető legyen rajta, illetve ha a csomagolás legnagyobb oldalának több mint 50 %-át elfoglalná a címke, a szegély és a címke mérete csökkenthető, de a fenti feltételeknek meg kell felelnie. A címke mérete azonban semmilyen esetben sem csökkenthető a szabvány méret lehetővé a csökkentett méretű címke 40 %-a (hosszban és szélességben) alá. Ha a csomagolás mérete nem teszi elhelyezését, a címkét a lámpára vagy a csomagoláshoz kell erősíteni. A címke elhagyható abban az esetben, ha a teljes méretű címkét a lámpával együtt kiállítják (pl. azon a polcon helyezik el, amelyiken a lámpát kiállítják). Alkalmazott színek Színes változat: CBSF – ciánkék, bíbor, sárga, fekete Például: 07X0: 0 % ciánkék, 70 % bíbor, 100 % sárga, 0 % fekete. Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet 108 HU Nyilak A: X0X0 B: 70X0 C: 30X0 D: 00X0 E: 03X0 F: 07X0 G: 0XX0 Kontúrszín: X070 Minden szöveg fekete. A háttér fehér. 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 II. MELLÉKLET Az adatlap Az adatlap a címkére vonatkozóan megadott információkat tartalmazza (1). (1) A termékhez mellékelt címke adatlapnak is tekinthető, ha termékismertetőt nem bocsátottak rendelkezésre. III. MELLÉKLET CSOMAGKÜLDŐ KERESKEDÉS ÉS EGYÉB TÁVÉRTÉKESÍTÉSI FORMÁK A 2. cikk (4) bekezdésében említett csomagküldő kereskedők katalógusai és egyéb nyomtatott kiadványok a címke másolatát vagy az alábbi információkat tartalmazzák, a következő sorrendben: 1. 2. 3. 4. Energiahatékonysági osztály a következő formában: „Energiahatékonysági osztály…, A-tól (hatékonyabb) G-ig (kevésbé hatékony) terjedő skálán”. Táblázatban történő megjelenítés esetén ez az információ más formában is meghatározható, feltéve hogy biztosítják annak egyértelműségét, hogy a skála az A-tól (hatékonyabb) G-ig (kevésbé hatékony) terjed. (I. melléklet, I. megjegyzés), A lámpa fényárama Felvett teljesítmény (I. melléklet, II. megjegyzés) (I. melléklet, III. megjegyzés) A lámpa átlagos névleges élettartama (I. melléklet, IV. megjegyzés) (Elhagyható, ha a katalógus nem tartalmaz a lámpa élettartamára vonatkozó egyéb információt). 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet IV. MELLÉKLET A lámpa energiahatékonysági osztályát az alábbiak szerint kell meghatározni: A lámpa az A osztályba kerül, ha: – kompakt fénycső beépített előtét nélkül p þ 0,0097 Φ (előtétet, és/vagy más, a villamos hálózatra kapcsolódáshoz szükséges működtető szerelvényt igénylő lámpák) ﬃﬃﬃﬃ W ≤ 0,15 Φ – Egyéb lámpák p ﬃﬃﬃﬃ W ≤ 0,24 Φ ahol Φ a lámpa lumen kibocsátása ahol W a lámpa felvett teljesítménye wattban. þ 0,0103 Φ Ha a lámpa nem az A osztályba kerül besorolásra, WR referenciateljesítményt kell számítani wattban az alábbiak szerint: WR ≤ 0,88 amikor Φ > 34 lumen þ 0,0049 Φ ﬃﬃﬃﬃ Φ p 0,2 Φ, amikor Φ ≤ 34 lumen ahol Φ a lámpa lumen kibocsátása. Az energiahatékonysági mutató EI a következő: E1 ¼ W WR ahol W az izzólámpa felvett teljesítménye wattban. Az energiahatékonysági osztályok besorolása így az alábbi táblázat szerint történik: Energiahatékonysági osztály Energiahatékonysági mutató EI B C D E F G EI < 60 % 60 % ≤ EI < 80 % 80 % ≤ EI < 95 % 95 % ≤ EI < 110 % 110 % ≤ EI < 130 % ≥ 130 % EI


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 206/98, annettu 27 päivänä tammikuuta 1998, hedelmä- ja vihannesjalosteiden vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit juice
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 28. 1. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 21/11 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 206/98, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, hedelm(cid:132)- ja vihannesjalosteiden vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon hedelm(cid:132)- ja vihannesjalostealan muiden kuin lis(cid:132)tty(cid:132) sokeria koskevien vientitukien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)- kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1429/ 95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1007/97 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 1998/97 (3) on vahvistettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, joille tuen ennakkovahvistuksen sis(cid:132)lt(cid:132)vi(cid:132) ja muita kuin osana elintarvikeapua haettavia vientitodis- tuksia saa hakea, asetuksen (EY) N:o 1429/95 4 artiklassa on vahvistettu edellytykset, joilla komissio voi toteuttaa erityistoimenpi- teit(cid:132), jotta v(cid:132)ltett(cid:132)isiin niiden m(cid:132)(cid:132)rien ylittyminen, joille ja vientitodistuksia saa hakea, ottaen huomioon komission t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevat tiedot, asetuksen (EY) N:o 1998/97 liitteess(cid:132) mainitut 354 tonnia sokeripitoisuudeltaan v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 55 brix-astetta olevaa appelsiinimehua, josta on v(cid:132)hennetty tai johon on lis(cid:132)tty asetuksen (EY) N:o 1429/95 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, ylittyisiv(cid:132)t, jos tuen ennak- kovahvistuksen sis(cid:132)lt(cid:132)vi(cid:132) todistuksia annettaisiin rajoituk- setta 23 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1998 j(cid:132)lkeen j(cid:132)tettyihin hakemuksiin; sen vuoksi 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 haettuihin m(cid:132)(cid:132)riin olisi sovellettava v(cid:132)hennyskerrointa ja t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen j(cid:132)tetyt ja tuen ennakkovahvistuksen sis(cid:132)l- t(cid:132)v(cid:132)t vientitodistushakemukset olisi hyl(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) annettaessa todistuksia kuluvan kauden aikana, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Sellaisia sokeripitoisuudeltaan v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 55 brix-astetta oleviin appelsiinimehuihin liittyvi(cid:132) tuen ennakkovahvis- tuksen sis(cid:132)lt(cid:132)vi(cid:132) vientitodistuksia, joita koskeva hakemus on j(cid:132)tetty 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 asetuksen (EY) N:o 1998/97 1 artiklan mukaisesti, annetaan 81,7 prosen- tille haetusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n edell(cid:132) mainittua tuotetta koskevat tuen ennak- jotka on kovahvistuksen sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t j(cid:132)tetty 23 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1998 j(cid:132)lkeen ja ennen 24 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) helmikuuta 1998. todistushakemukset, 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 28 (2) EYVL L 145, 5. 6. 1997, s. 16 (3) EYVL L 282, 15. 10. 1997, s. 22


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 206/98 of 27 January 1998 on the issuing of export licences for products processed from fruit and vegetables

text: 28. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities L 21/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 206/98 of 27 January 1998 on the issuing of export licences for products processed from fruit and veget- ables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 1429/ 95 of 23 June 1995 on implementing rules for export refunds on products processed from fruit and vegetables other than those granted for added sugars (1), as last amended by Regulation (EC) No 1007/97 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1998/97 (3) specifies the quantities which may be covered by applica- tions submitted for export licences with advance fixing of the refund other than those applied for in connection with food aid; Whereas Article 4 of Regulation (EC) No 1429/95 lays down the conditions under which special measures may be taken by the Commission to prevent an overrun in the quantities for which export licence applications may be submitted; in view of Whereas, the information available to the Commission as of today, the quantity of 354 tonnes of orange juice with a sugar content of not less than 55(cid:190) Brix in the Annex to Regulation (EC) No 1998/97, reduced or increased by the quantities referred to in Article 4 (1) of Regulation (EC) No 1429/95, would be exceeded if licences were issued with advanced fixing of refunds without restriction in response to applications submitted since 23 January 1998; whereas a reducing factor should accordingly be applied to the quantities applied for on 23 January 1998, and applications for export licences with advance fixing of refunds submitted subsequently with a view to such licences being issued during the current period should be rejected, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Export licences with advance fixing of the refund for orange juice with a sugar content of not less than 55(cid:190) Brix for which applications were submitted on 23 January 1998 pursuant to Article 1 of Regulation (EC) No 1998/97 shall be issued for 81,7 % of the quantities applied for. Applications for export licences with advance fixing of refunds for the above product submitted after 23 January 1998 and before 24 February 1998 shall be rejected. Article 2 This Regulation shall enter into force on 28 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 January 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 141, 24. 6. 1995, p. 28. (2) OJ L 145, 5. 6. 1997, p. 16. (3) OJ L 282, 15. 10. 1997, p. 22


title: Geschäftsordnung des Kooperationsrates im Rahmen der Partnerschaft zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Russischen Föderation andererseits vom 27. Januar 1998 - Geschäftsordnung des Kooperationsausschusses

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Russia
cooperation agreement (EU)
rules of procedure

text: 21. 3. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 87/17 GESCH(cid:142)FTSORDNUNG DES KOOPERATIONSRATES im Rahmen der Partnerschaft zwischen den Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Russischen F(cid:148)deration andererseits vom 27. Januar 1998 (98/228/EG) DER KOOPERATIONSRAT — gest(cid:129)tzt auf das am 24. Juni 1994 in Korfu unterzeichnete Abkommen (cid:129)ber Partnerschaft und Zusammenarbeit zur Gr(cid:129)ndung einer Partnerschaft zwischen den Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Russischen F(cid:148)deration andererseits (in der Folge „das Abkommen“ genannt), insbesondere auf die Artikel 90 bis 93 (1), Dieser Beamte sollte in der Regel der Leiter der Mission der Russischen F(cid:148)deration bei den Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften oder der Leiter der St(cid:132)ndigen Vertretung bei der EU oder ein hoher Beamter sein. In allen anderen F(cid:132)llen hat ein Mitglied, das sich vertreten lassen will, dem Pr(cid:132)sidenten vor der Tagung, auf der es sich vertreten lassen will, den Namen seines Vertreters mitzuteilen. gest(cid:129)tzt auf das am 21. Mai 1997 in Br(cid:129)ssel unterzeich- nete Protokoll zu dem Abkommen, Der Vertreter eines Mitglieds des Kooperationsrates verf(cid:129)gt (cid:129)ber alle Rechte dieses Mitglieds. in der Erw(cid:132)gung, daß das Abkommen am 1. Dezember 1997 in Kraft getreten ist — GIBT SICH FOLGENDE GESCH(cid:142)FTSORDNUNG: Artikel 1 Vorsitz Den Vorsitz im Kooperationsrat f(cid:129)hrt abwechselnd f(cid:129)r die Dauer von zw(cid:148)lf Monaten ein Mitglied des Rates der Europ(cid:132)ischen Union im Namen der Gemeinschaften und ihrer Mitgliedstaaten und ein Mitglied der Regierung der Russischen F(cid:148)deration. Die erste Vorsitzperiode beginnt mit dem Datum der ersten Tagung des Kooperationsrates und endet am 31. Dezember desselben Jahres. Artikel 4 Delegationen Die Mitglieder des Kooperationsrates k(cid:148)nnen sich von Beamten begleiten lassen. Vor jeder Tagung ist dem Pr(cid:132)sidenten die beabsichtigte Zusammensetzung und der Name des Leiters der Delega- tion jeder Vertragspartei mitzuteilen. Der Kooperationsrat kann, um Informationen (cid:129)ber besondere Themen Personen sonstige einzuholen, einladen, an seinen Tagungen teilzunehmen. Artikel 5 Sekretariat Artikel 2 Tagungen Ein Beamter des Generalsekretariats des Rates der Euro- p(cid:132)ischen Union und ein von der Russischen F(cid:148)deration benannter Beamter sind gemeinsam als Sekret(cid:132)re des Kooperationsrates t(cid:132)tig. Der Kooperationsrat tagt auf Ministerebene regelm(cid:132)ßig einmal im Jahr. Sondertagungen des Kooperationsrates k(cid:148)nnen auf Antrag einer Vertragspartei bei Zustimmung der anderen Vertragspartei abgehalten werden. Die Tagungen des Kooperationsrates werden entspre- chend den Vereinbarungen der Parteien von den Sekre- t(cid:132)ren gemeinsam einberufen. Artikel 3 Die Mitglieder und ihre Vertretung im Koopera- tionsrat Die Mitglieder des Kooperationsrates im Sinne von Artikel 91 des Abkommens k(cid:148)nnen sich auf den Tagungen durch einen hierzu benannten Minister oder Beamten vertreten lassen, wenn sie verhindert sind. (1) ABl. L 327 vom 28. 11. 1997, S. 1. Artikel 6 Dokumente St(cid:129)tzt sich der Kooperationsrat bei seinen Beratungen auf schriftliche Unterlagen, so erhalten diese eine Nummer und werden von den beiden Sekret(cid:132)ren als Dokumente des Kooperationsrates verteilt. Artikel 7 Schriftverkehr Alle f(cid:129)r den Kooperationsrat oder den Pr(cid:132)sidenten des Kooperationsrates bestimmten Mitteilungen sind den beiden Sekret(cid:132)ren des Kooperationsrates zu (cid:129)bermitteln. Die beiden Sekret(cid:132)re sorgen daf(cid:129)r, daß der Schriftverkehr dem Pr(cid:132)sidenten des Kooperationsrates (cid:129)bermittelt und die betreffenden Schreiben gegebenenfalls als Dokumente im Sinne von Artikel 6 an die anderen Mitglieder des L 87/18 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 21. 3. 98 Kooperationsrates verteilt werden. Diese Verteilung erfolgt durch (cid:154)bermittlung an das Generalsekretariat der Kommission, die St(cid:132)ndigen Vertretungen der Mitglied- staaten der EU und die Mission der Russischen F(cid:148)dera- tion in Br(cid:129)ssel. Die Mitteilungen des Pr(cid:132)sidenten des Kooperationsrates werden von dem jeweiligen Sekret(cid:132)r an die jeweiligen Empf(cid:132)nger gerichtet und gegebenenfalls als Dokumente im Sinne von Artikel 6 an die anderen Mitglieder des Kooperationsrates unter den im vorhergehenden Absatz bezeichneten Anschriften verteilt. Artikel 8 Tagesordnung (1) Mit den beiden Parteien wird f(cid:129)r jede Tagung eine vorl(cid:132)ufige Tagesordnung vereinbart. Sie wird den in Artikel 7 genannten Empf(cid:132)ngern von dem jeweiligen Sekret(cid:132)r sp(cid:132)testens f(cid:129)nfzehn Tage vor Beginn der Tagung (cid:129)bersandt. Die vorl(cid:132)ufige Tagesordnung enth(cid:132)lt die Punkte, f(cid:129)r die der Aufnahmeantrag einem der beiden Sekret(cid:132)re sp(cid:132)te- stens einundzwanzig Tage vor Beginn der betreffenden Tagung zugegangen ist, wobei nur die Punkte in die vorl(cid:132)ufige Tagesordnung f(cid:129)r welche die Unterlagen den Sekret(cid:132)ren sp(cid:132)testens am Tage der (cid:154)bersendung dieser Tagesordnung zugegangen sind. aufgenommen werden, Die Tagesordnung wird vom Kooperationsrat zu Beginn jeder Tagung angenommen. F(cid:129)r die Aufnahme von Punkten, die nicht auf der vorl(cid:132)ufigen Tagesordnung stehen, ist die Zustimmung beider Vertragsparteien erfor- derlich. (2) Die in Absatz 1 genannten Fristen k(cid:148)nnen im Benehmen mit den Parteien gek(cid:129)rzt werden, damit den getragen Erfordernissen eines Einzelfalls Rechnung werden kann. Artikel 9 Protokoll beiden Sekret(cid:132)re Die jede Tagung gemeinsam in zwei Ausfertigungen einen Protokollent- wurf an. fertigen (cid:129)ber Grunds(cid:132)tzlich enth(cid:132)lt das Protokoll f(cid:129)r jeden Tagesord- nungspunkt — die Angabe der dem Kooperationsrat vorgelegten Unterlagen, — die Erkl(cid:132)rungen, die von einem Mitglied des Koopera- tionsrates zu Protokoll gegeben wurden, — die verabschiedeten Empfehlungen, die vereinbarten Erkl(cid:132)rungen und die zu bestimmten Fragen angenom- menen Schlußfolgerungen. Das Protokoll enth(cid:132)lt auch die Liste der Mitglieder des Kooperationsrates bzw. ihrer Vertreter, die an der Tagung teilgenommen haben. Der Protokollentwurf wird sp(cid:132)testens einen Monat nach der jeweiligen Tagung dem Kooperationsrat zur Annahme vorgelegt. Im Falle der Annahme werden die beiden Ausfertigungen des Protokolls von den beiden Sekret(cid:132)ren unterzeichnet und von den Parteien zu den Akten genommen. Eine Abschrift wird allen in Artikel 7 genannten Empf(cid:132)ngern zugeleitet. Artikel 10 Empfehlungen (1) Der Kooperationsrat verabschiedet seine Empfeh- lungen der durch Vertragsparteien. einvernehmliche Entscheidung Zwischen den Tagungen kann der Kooperationsrat im schriftlichen Verfahren Empfehlungen abgeben oder Protokolle dem zustimmen. Ein schriftliches Verfahren besteht in einem offiziellen Briefwechsel zwischen den beiden Sekret(cid:132)ren, die im Benehmen mit den Parteien handeln. annehmen, Parteien sofern die (2) Die Empfehlungen des Kooperationsrates im Sinne des Artikels 90 des Abkommens tragen die (cid:154)berschrift „Empfehlung“, gefolgt von der laufenden Nummer, dem allgemeinen einer Zeitpunkt der Annahme Beschreibung des jeweiligen Gegenstands. sowie Die Empfehlungen des Kooperationsrates werden von den beiden Sekret(cid:132)ren beglaubigt und in zwei Ausferti- gungen von den Delegationsleitern der beiden Parteien unterzeichnet. Die Empfehlungen werden allen in Artikel 7 genannten Empf(cid:132)ngern als Dokumente des Kooperationsrates zuge- leitet. Artikel 11 (cid:153)ffentlichkeit Die Tagungen des Kooperationsrates sind, soweit nichts anderes beschlossen wird, nicht (cid:148)ffentlich. Jede Partei kann die Ver(cid:148)ffentlichung der Empfehlungen in ihrem jeweiligen Amtsblatt des Kooperationsrates beschließen. Artikel 12 Sprachen Die Amtssprachen des Kooperationsrates sind die Amts- sprachen der Vertragsparteien. Der Kooperationsrat ber(cid:132)t Unterlagen, die in diesen Sprachen abgefaßt sind. in der Regel anhand von Artikel 13 Ausgaben Die Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften und die Russische F(cid:148)deration (cid:129)bernehmen bez(cid:129)glich der Personal-, Reise- und Aufenthaltskosten sowie der Post- und Fernmeldege- b(cid:129)hren jeweils die Ausgaben, die ihnen aus ihrer Teil- nahme des Kooperationsrates entstehen. den Tagungen an 21. 3. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 87/19 Die Ausgaben f(cid:129)r den Dolmetscherdienst auf den Tagungen und f(cid:129)r die (cid:154)bersetzung von Dokumenten werden von den Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften (cid:129)ber- nommen, mit Ausnahme der Ausgaben f(cid:129)r den Dolmet- scherdienst und die (cid:154)bersetzungen aus einer der Amts- sprachen der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in die russische Sprache, die von der Russischen F(cid:148)deration getragen werden. Die sonstigen Ausgaben f(cid:129)r die technische Gestaltung der Tagungen einschließlich der Ausgaben f(cid:129)r die Vervielf(cid:132)l- tigung der Tagungsdokumente gehen zu Lasten der Partei, die die betreffende Tagung ausrichtet. Artikel 14 Kooperationsausschuß Gem(cid:132)ß Artikel 92 des Abkommens wird hiermit (1) ein Kooperationsausschuß eingesetzt, der den Koopera- tionsrat bei der Erf(cid:129)llung seiner Aufgaben unterst(cid:129)tzen soll. Er besteht aus Vertretern der Kommission der Euro- p(cid:132)ischen Gemeinschaften und aus Vertretern der Mitglieder des Rates der Europ(cid:132)ischen Union einerseits und aus Vertretern der Regierung der Russischen F(cid:148)dera- tion andererseits, wobei es sich in der Regel um hohe Beamte handelt. (2) Der Kooperationsausschuß bereitet die Tagungen und Beratungen des Kooperationsrates vor, (cid:129)berwacht gegebenenfalls die Umsetzung der Empfehlungen des Kooperationsrates und sichert allgemein die Kontinuit(cid:132)t der Partnerschaft und das reibungslose Funktionieren des Abkommens. Er dem Kooperationsrat unterbreitet Vorschl(cid:132)ge oder Empfehlungsentw(cid:129)rfe zur Annahme. (3) Die Konsultationen nach den Artikeln 16, 17 und 53 sowie nach Anhang 2 des Abkommens finden im Kooperationsausschuß statt. Die Konsultation kann im Kooperationsrat fortgesetzt werden, wenn die Parteien dem zustimmen. (4) Die Gesch(cid:132)ftsordnung des Kooperationsausschusses ist vorliegenden Gesch(cid:132)ftsordnung enthalten. im Anhang zur L 87/20 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 21. 3. 98 ANHANG GESCH(cid:142)FTSORDNUNG DES KOOPERATIONSAUSSCHUSSES Artikel 1 Vorsitz Artikel 6 Tagesordnung Den Vorsitz im Kooperationsausschuß f(cid:129)hrt abwechselnd f(cid:129)r die Dauer von zw(cid:148)lf Monaten ein Vertreter der Kommission der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften im Namen der Gemeinschaften und ihrer Mitgliedstaaten und ein Vertreter der Regierung der Russischen F(cid:148)dera- tion. Die erste Vorsitzperiode beginnt mit dem Datum der ersten Tagung des Kooperationsrates und endet am 31. Dezember desselben Jahres. W(cid:132)hrend dieser Periode folgenden Zw(cid:148)lfmonatsperioden sowie w(cid:132)hrend aller f(cid:129)hrt jeweils die Partei, die den Vorsitz im Koopera- tionsrat innehat, den Vorsitz im Kooperationsausschuß. Artikel 2 Tagungen Der Kooperationsausschuß tagt einmal im Jahr und außerdem jedesmal, wenn die Umst(cid:132)nde dies erfordern und beide Parteien ihre Zustimmung dazu erteilen. Zeit und Ort der Tagungen des Kooperationsausschusses werden von den Parteien vereinbart. Die Tagungen des Kooperationsausschusses werden von den beiden Sekret(cid:132)ren gemeinsam einberufen. Artikel 3 Delegationen Vor jeder Tagung ist dem Vorsitzenden die beabsichtigte Zusammensetzung der Delegation jeder Vertragspartei mitzuteilen. Artikel 4 Sekretariat Ein Beamter der Kommission der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften und ein Beamter der Regierung der Russischen F(cid:148)deration sind gemeinsam als Sekret(cid:132)re des Koopera- tionsausschusses t(cid:132)tig. Alle Mitteilungen, die nach diesem Anhang f(cid:129)r den Vorsitzenden des Kooperationsausschusses bestimmt oder von diesem vorzunehmen sind, werden den Sekret(cid:132)ren des Kooperationsausschusses sowie den Sekret(cid:132)ren des Kooperationsrates und dem Pr(cid:132)sidenten des Koopera- tionsrates zugeleitet. Artikel 5 (cid:153)ffentlichkeit Die Tagungen des Kooperationsausschusses sind, soweit nichts anderes beschlossen wird, nicht (cid:148)ffentlich. (1) Die Sekret(cid:132)re des Kooperationsausschusses stellen f(cid:129)r jede Tagung eine vorl(cid:132)ufige Tagesordnung auf. Sie wird den in Artikel 4 genannten Empf(cid:132)ngern sp(cid:132)testens f(cid:129)nfzehn Tage vor Beginn der Tagung (cid:129)bersandt. dem Vorsitzenden Die vorl(cid:132)ufige Tagesordnung enth(cid:132)lt die Punkte, f(cid:129)r die der Aufnahmeantrag sp(cid:132)testens einundzwanzig Tage vor Beginn der betreffenden Tagung zugegangen ist, wobei nur die Punkte in die vorl(cid:132)ufige Tagesordnung aufgenommen werden, f(cid:129)r welche die Unterlagen den Sekret(cid:132)ren sp(cid:132)testens am Tage der (cid:154)ber- sendung dieser Tagesordnung zugegangen sind. Die Tagesordnung wird vom Kooperationsausschuß zu Beginn jeder Tagung angenommen. F(cid:129)r die Aufnahme von Punkten, die nicht auf der vorl(cid:132)ufigen Tagesordnung stehen, ist die Zustimmung beider Vertragsparteien erfor- derlich. (2) Die in Absatz 1 genannten Fristen k(cid:148)nnen im Benehmen mit den Parteien gek(cid:129)rzt werden, damit den Erfordernissen eines Einzelfalls Rechnung getragen werden kann. (3) Der Kooperationsausschuß kann Sachverst(cid:132)ndige zur Teilnahme an seinen Tagungen einladen, um Infor- mationen (cid:129)ber besondere Themen einzuholen. Artikel 7 Protokoll (cid:154)ber jede Tagung wird ein Protokoll angefertigt. In dem Protokoll werden die Schlußfolgerungen des Koopera- tionsausschusses zusammengefaßt. Nach seiner Annahme durch den Kooperationsausschuß wird das Protokoll vom Vorsitzenden und den Sekret(cid:132)ren unterzeichnet und von jeder Partei zu den Akten genommen. Eine Abschrift des Protokolls wird allen in Artikel 4 genannten Empf(cid:132)ngern zugeleitet. Artikel 8 Empfehlungen Der Kooperationsausschuß gibt keine Empfehlungen ab, außer in den besonderen F(cid:132)llen, in denen er vom Koope- rationsrat gem(cid:132)ß Artikel 92 Absatz 2 des Abkommens hierzu erm(cid:132)chtigt wird. In solchen F(cid:132)llen tragen diese Rechtsakte die (cid:154)berschrift „Empfehlung“, gefolgt von der laufenden Nummer, dem Zeitpunkt der Annahme und der Bezeichnung des jeweiligen Gegenstands. Die Empfehlungen werden durch einvernehmliche Entschei- dung der Parteien verabschiedet. 21. 3. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 87/21 Die Empfehlungen des Kooperationsausschusses werden den in Artikel 4 dieses Anhangs bezeichneten Empf(cid:132)n- gern zugeleitet. Der Kooperationsausschuß kann die Ver(cid:148)ffentlichung dieser Empfehlungen beschließen. Die Empfehlungen des Kooperationsausschusses werden vom Vorsitzenden und den Sekret(cid:132)ren unterzeichnet. Artikel 9 Ausgaben Die Gemeinschaft und Russische F(cid:148)deration (cid:129)bernehmen bez(cid:129)glich der Personal-, Reise- und Aufenthaltskosten sowie der Post- und Fernmeldegeb(cid:129)hren jeweils die Ausgaben, die ihnen aus ihrer Teilnahme an den Tagungen des Kooperationsausschusses und seiner Unter- aussch(cid:129)sse und Arbeitsgruppen entstehen. auf den Die Ausgaben f(cid:129)r den Dolmetscherdienst Tagungen und f(cid:129)r die (cid:154)bersetzung von Dokumenten werden von den Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften (cid:129)ber- nommen, mit Ausnahme der Ausgaben f(cid:129)r den Dolmet- scherdienst und die (cid:154)bersetzungen aus einer der Amts- sprachen der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in die russische Sprache, die von der Russischen F(cid:148)deration getragen werden. Die sonstigen Ausgaben f(cid:129)r die technische Gestaltung der Tagungen einschließlich der Ausgaben f(cid:129)r die Vervielf(cid:132)l- tigung der Tagungsdokumente gehen zu Lasten der Partei, die die betreffende Tagung ausrichtet. Artikel 10 Unteraussch(cid:129)sse und Arbeitsgruppen Der Kooperationsausschuß kann Unteraussch(cid:129)sse und Arbeitsgruppen einsetzen, die ihn bei der Erf(cid:129)llung seiner Aufgaben unterst(cid:129)tzen. Die Unteraussch(cid:129)sse und Arbeits- gruppen arbeiten unter der Aufsicht des Kooperationsaus- schusses, dem sie nach jeder ihrer Sitzungen Bericht erstatten. Die Unteraussch(cid:129)sse und Gruppen geben keine Empfehlungen ab. Der Kooperationsausschuß kann das Mandat der Unter- aussch(cid:129)sse und Gruppen (cid:132)ndern, sie aufl(cid:148)sen oder weitere Unteraussch(cid:129)sse und Gruppen einsetzen


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 208/98, annettu 27 päivänä tammikuuta 1998, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

text: L 21/14 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 1. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 208/98, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lis(cid:132)tullien muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ottaa huomioon muiden sokerialan tuotteiden kuin melassin tuonnissa sovellettavista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1423/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1143/97 (4), ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lis(cid:132)tullien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1222/97 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna asetuksella (EY) N:o 127/98 (6), ja asetuksessa (EY) N:o 1423/95 mainittujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen sovel- tamisesta komission k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleviin tietoihin seuraa, ett(cid:132) mainitut, t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) voimassa olevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t olisi vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1423/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lis(cid:132)tullit vahvistetaan liitteen mukaisesti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 16 (4) EYVL L 165, 24. 6. 1997, s. 11 (5) EYVL L 173, 1. 7. 1997, s. 3 (6) EYVL L 11, 17. 1. 1998, s. 27 28. 1. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 21/15 LIITE valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 99 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lis(cid:132)tullien muuttamisesta 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 annettuun komission asetukseen CN-koodi 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseist(cid:132) tuotetta Lis(cid:132)tulli 100 kilogrammalta kyseist(cid:132) tuotetta (ecuina) 24,41 24,41 24,41 24,41 26,16 26,16 26,16 0,26 4,09 9,33 3,90 8,90 12,15 7,63 7,63 0,39 (1) Vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 431/68 (EYVL L 89, 10. 4. 1968, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)ritellylle vakiolaadulle. (2) Vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/72 (EYVL L 94, 21. 4. 1972, s. 1) 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)ritellylle vakiolaadulle. (3) Vahvistetaan 1 prosentin sakkaroosipitoisuutta kohden


title: Tercer informe de la Comisión al Consejo, al Parlamento Europeo, al Comité Económico y Social y al Comité de las Regiones sobre la integración de las exigencias en materia de protección de la salud en las políticas comunitarias (1996)

eurovoc_concepts:
EU policy
EU situation
activity report
health policy
public health

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 27. 01. 1998 COM(1998) 34 final Tercer Informe de la Comisión Al Consejo, al Parlamento Europeo, al Comité Económico y Social y al Comité de las Regiones sobre la integración de las exigencias en materia de protección de la salud en las políticas comunitarias (1996) Tercer informe sobre la integración de las exigencias en materia de protección de la salud en las políticas comunitarias La salud pública y la dimensión sanitaria de las políticas comunitarias son cuestiones de interés primordial para la Comunidad y sus ciudadanos. Esto se reconoce en el Tratado y la Comunidad ha tomado medidas para garantizar el respeto de esa prioridad. La comunidad en su conjunto, y la Comisión en especial, se han comprometido a contribuir con sus políticas, acciones y actividades al logro de un elevado nivel de protección sanitaria (artículo 3 (o) del Tratado). El Tratado de Amsterdam consolida el papel de la Comunidad en el campo de la salud pública. 2. El presente informe presenta progresos clave a este respecto durante 1996 y proporciona una descripción de actividades comunitarias con repercusiones en el ámbito de la salud. Muestra cómo se tuvieron en cuenta los requisitos de protección sanitaria en las medidas y las actividades emprendidas, y examina aspectos de las políticas comunitarias relacionados con la salud. También considera posibilidades de desarrollar más este trabajo en el futuro. En un documento de trabajo separado, elaborado por los servicios de la Comisión, se proporciona una descripción detallada de actividades comunitarias con repercusiones en el ámbito sanitario. Bases del trabajo comunitario sobre la saluden otras políticas 3. 4. 5. El artículo 129 del Tratado declara que las exigencias en materia de protección de la salud constituirán un componente de las demás políticas de la Comunidad. La Comisión ha establecido procedimientos para hacer frente a esta obligación. Primeramente, introdujo medidas para asegurarse de que se consulta a los servicios responsables de la salud pública en relación con todas las propuestas relativas a la salud y sus comentarios se adjuntan a las propuestas antes de la adopción de las mismas. Se supervisa continuamente este procedimiento para su eficacia y si es necesario se adoptarán medidas para consolidarlo. En segundo lugar, creó un Grupo Interservicios en materia de salud que proporciona un foro de intercambio de información, para que las Direcciones Generales de la Comisión discutan problemas importantes relativos a la salud y para coordinar la posición de los servicios en cuanto a los asuntos relativos a la - 1- salud que la Comisión examinará posteriormente. Varios grupos ad hoc proporcionan la oportunidad de examinar a fondo problemas específicos. Además, prevé la designación de personas de contacto adecuadas para cuestiones relativas a la salud en todas las Direcciones Generales de la Comisión, cuyo papel es transmitir peticiones y contestaciones, comprobar que todas las partes afectadas participan y facilitar la resolución de las más importantes cuestiones y conflictos. 6. instituciones de la Comunidad a examinar cuidadosamente En tercer lugar, la Comisión ha elaborado informes anuales sobre la integración de las exigencias sanitarias en las políticas comunitarias con la intención de animar a las otras las implicaciones sanitarias de otras políticas a la hora de planear medidas y programas como parte del proceso de toma de decisiones comunitario; y también de estimular ejercicios similares en otros Estados miembros que aspiran a conseguir la ayuda de otras políticas en la ejecución de medidas de efectos positivos en el ámbito de la salud. Dos informes se han presentado ya al Consejo, al Parlamento, al Comité Económico y Social y al Comité de las Regiones1. Ambos informes previos sobre la integración de las exigencias en materia de protección de la salud han resultado de considerable interés no sólo para las instituciones sino también para los Estados miembros y para el público. El Consejo adoptó una resolución sobre el segundo informe en noviembre de 1996, en la que rogaba a la Comisión que continuara sus esfuerzos por integrar las exigencias en materia de protección de la salud en las políticas comunitarias2. El Parlamento discute en la actualidad el segundo informe y ha designado un ponente. Finalmente, algunos Estados miembros (por ejemplo, Finlandia) han presentado informes en la línea de los de la Comisión, con resultados y consecuencias importantes para la política en otras áreas. Progresos importantes en 1996 EEB/ECJ 7. 1996 fue un año importante para la salud a nivel comunitario, principalmente en lo relativo a progresos en política alimentaria y agrícola. Sobre todo, ha causado gran preocupación el problema de un posible vínculo entre la encefalopatía espongiforme bovina (EEB) y una nueva variante de la enfermedad de Creutzfeld- 1 COM (95) 196 final, de 29. 5. 1995 y COM (96) 407 final, de 4. 9. 1996 2 Resolución del Consejo del 12 de noviembre de 1996 sobre la integración de las exigencias en materia de protección de la salud en las políticas comunitarias, DO C 374 de 11. 12. 1996, p. 3. 3- Jakob (ECJ). En este contexto, el documento de trabajo de los servicios de la Comisión ha dedicado un capítulo específico a una descripción detallada de medidas adoptadas en diversas áreas políticas para proteger la salud humana y de los animales y a los esfuerzos para conocer mejor el vínculo entre la EEB y la nueva variante de la ECJ. Desde el punto de vista de la salud pública, se han adoptado varias medidas importantes, considerando la limitación de los poderes comunitarios en este ámbito: en primer lugar, en marzo de 1996 se presentó una propuesta de red para la vigilancia y el control epidemiológico de enfermedades transmisibles3, antes del anuncio por el Gobierno británico de un posible vínculo entre la EEB y la ECJ que precipitó la crisis de la EEB. La propuesta establecía medidas completas de vigilancia y de control para las enfermedades transmisibles y se refería también a la ECJ. Esta propresta aún está siendo discutida por el Parlamento Europeo y el Consejo. la Comisión ha elaborado también una propuesta de programa de acción comunitario sobre enfermedades poco comunes4, que puede servir para acciones referidas a la ECJ. Por lo que se refiere a la ECJ y a otras encefalopatías espongiformes transmisibles, los servicios de la Comisión han elaborado documentos de trabajo que han servido de base de discusión en los Consejos sanitarios bajo las Presidencias italiana, irlandesa y de los Países Bajos. Estos documentos contenían datos epidemiológicos de los Estados miembros sobre la ECJ, el análisis de tendencias y una encuesta sobre medidas tomadas por los Estados miembros y la Comunidad. En el futuro se elaborarán documentos similares. 10. Desde el punto de vista de la salud pública, las repercusiones de la crisis de la EEB y la respuesta comunitaria a la misma mostraron claramente la necesidad de un planteamiento coherente para la consideración e integración de exigencias sanitarias en la totalidad de las políticas comunitarias. El Presidente Santer subrayó esto cuando, en su discurso al Parlamento Europeo sobre el informe del Comité de investigación EEB, dijo que ha llegado el momento de situar la salud entre los asuntos prioritarios de 3 COM (96) 78 final, de 7. 3. 1996 4 COM (97) 225 final, de 26. 5. 1997 Europa. Las series de medidas tomadas desde entonces, especialmente la aplicación del principio preventivo y de la separación de responsabilidades relativas al asesoramiento, la legislación y el control, así como el refuerzo de los comités científicos y de los pertinentes instrumentos vinculantes, atestiguan la determinación de la Comisión de cumplir este compromiso. 11. La Comisión ha decidido efectuar varios cambios importantes en la política y la responsabilidad administrativa de sus servicios para reflejar la conciencia pública cada vez mayor y su creciente responsabilidad en la protección de la salud de los consumidores y del público en general. Los servicios de la Comisión responsables de la salud pública participan en estas actividades de reestructuración, y en los nuevos cuerpos de coordinación creados. Sus responsabilidades de llevar a cabo "una función de vigilancia sanitaria" respecto de las otras políticas resultan consolidadas por estas reformas. En el cuarto informe sobre la integración de exigencias sanitarias, que cubrirá las actividades y la política durante 1997, se informará debidamente del progreso. Otros progresos importantes 12. 13. La crisis de la EEB y sus posibles implicaciones para la salud humana es una de varias áreas políticas importantes con una dimensión sanitaria fuerte. El documento de trabajo de los servicios de la Comisión establece un cuadro completo de estas áreas políticas. Las actividades en el campo de la normativa alimentaria tienen consecuencias directas para la salud humana. La legislación de 1996 sobre aditivos alimentarios, sobre el etiquetado y sobre alimentos para lactantes y niños reflejan la necesidad de adaptación y progreso en la política comunitaria en este campo. El reglamento sobre nuevos alimentos y nuevos ingredientes alimentarios adoptado a principios de 19975 introduce un marco para la evaluación de la seguridad y la autorización de alimentos nuevos en las fases previas a la comercialización, que incluye todos los alimentos e ingredientes alimentarios producidos a partir de organismos genéticamente modificados. Además, establece un marco para el etiquetado de los alimentos y de los ingredientes alimentarios nuevos. Para preparar la reorientación de la normativa alimentaria comunitaria, la Comisión publicó en 1997 un Libro Verde sobre los principios generales de la Reglamento (CE) 258/97 del Parlamento Europeo y del Consejo de 27. 01. 1997 sobre nuevos alimentos y nuevos ingredientes alimentarios, DO L 43 de 14. 02. 1997, p. l. - 5- legislación alimentaria en la Unión Europea6. Llegado en un momento de máximo interés público por la alimentación y la salud, este Libro Verde proporciona una oportunidad de discutir nuevos planteamientos de estos problemas, tanto en la política de los alimentos en general como en la legislación concreta. Igualmente, se están elaborando importantes decisiones relativas a la salud en el campo de la investigación. Durante 1996, la Comisión preparó un grupo de propuestas para el futuro de los programas de investigación comunitarios, difundido ampliamente durante 1997. Este informe muestra que una considerable cantidad de proyectos de investigación apoyan los programas con una dimensión sanitaria, ya sea en la investigación médica, en la investigación sobre sistemas sanitarios, en la biotecnología, la telemática, la agricultura o la investigación ambiental. La protección del medio ambiente, proporcionar un medio ambiente limpio, la protección contra la radiación, y la protección civil también tienen repercusiones importantes para la salud pública. La cooperación entre los aspectos sanitario y de medio ambiente ha sido estrecha, por lo tanto, y se consolidará más en el futuro. La interacción y la interdependencia de las políticas social y sanitaria pueden ser evidentes; sin embargo, para maximizar la influencia beneficiosa mutua serán necesarios atención y esfuerzo especiales. Se han dado pasos importantes en esta dirección durante 1996, especialmente en el campo de la protección social. Se tomarán otras medidas destinadas a aumentar el lugar de la salud en el desarrollo de la política social, por ejemplo por lo que se refiere a las desigualdades y a la pobreza. 14. 15. 16. 17. Muchos intereses de salud pública abarcan varias áreas de política comunitaria. Las drogas, por ejemplo, se están tratando -entre otros- en el contexto de actividades de salud pública, de la justicia y asuntos de interior y de las relaciones exteriores. Una atención específica se centra en el tabaco en el contexto de actividades preventivas en la salud pública (Europa contra el cáncer), pero la agricultura se ocupa de la política del cultivo del tabaco y de la investigación sobre el mismo, con el desarrollo de variedades menos dañinas. Los impuestos indirectos del tabaco -un motivo de preocupación para la política fiscal- influyen en el precio de los productos del tabaco. En el informe se refleja este hecho. 6 COM (97) 176 final, de 30. 4. 1997 -6 18. El documento de trabajo de los servicios de la Comisión abarca, en apartados concretos, áreas políticas especialmente importantes para la salud. Tiene en cuenta, a este respecto, la lista de prioridades sugeridas por el Consejo en su resolución sobre el primer informe7, con la adición de un capítulo específico sobre EEB/ECJ: - Política social - Agricultura, alimentación y pesca, -EEByECJ, - Mercado interior, - Investigación y desarrollo, - Medio ambiente y energía, - Transporte, y - Cooperación internacional. Consolidación de la integración de las exigencias sanitarias 19. 20. El documento de trabajo de los servicios de la Comisión muestra la amplia gama de actividades relativas a la salud en casi todas las áreas importantes de la política comunitaria. Es responsabilidad conjunta de instituciones comunitarias garantizar la integración de las exigencias sanitarias en la política y las acciones. Además del artículo 129, tienen que tener en cuenta toda una serie de disposiciones del Tratado destinadas a proteger la salud pública. las La importancia de integrar las exigencias sanitarias en otras políticas para garantizar un elevado nivel de salud humana ha sido confirmada por el Tribunal de Justicia en su auto8 sobre la petición británica de medidas provisionales en relación con la prohibición de exportación de ganado y productos relacionados en el contexto de la EEB. En el seno de la Comisión, el cumplimiento de la obligación contenida en el artículo 129 empieza con el trabajo de los servicios que tienen la principal responsabilidad en un área política concreta. Además, la "vigilancia sanitaria" de las propuestas de la Comisión proporciona un instrumento adicional para garantizar la comprobación de las posibles consecuencias sanitarias de las propuestas antes de la adopción de las mismas. 7 Resolución del Consejo del 20 de diciembre de 1995 sobre la integración de las exigencias en materia de protección de la salud en las políticas comunitarias, DO C 350, 30. 12. 1995, p. 2 C-180/96 R, Reino Unido c Comisión de las Comunidades Europeas, Rec. 1996, 1-3903 7- 21. 22. Una consideración importante en este contexto es determinar la respectiva contribución de los Estados miembros y la Comunidad a la mejora de la salud y al mantenimiento de un elevado nivel de protección sanitaria, y utilizar los resultados como plataforma de lanzamiento para medidas correctivas o ajustes de las políticas y acciones tanto en los Estados miembros como a nivel comunitario. Se han obtenido ya resultados satisfactorios en casos individuales, por ejemplo en el sector del transporte, los productos farmacéuticos, las subvenciones al tabaco, la normativa sobre la competencia en relación con el alcohol, los riesgos derivados de los campos de telecomunicación y de la transmisión de energía, y las normas sobre nutrición. El cumplimiento de la obligación contenida en el artículo 129 está cargado de incertidumbre en cuanto a qué constituye un nivel elevado de protección sanitaria y a la mejor metodología para llegar a conclusiones fiables en relación con el respeto o la realización de este objetivo mediante las medidas o las acciones en cuestión. La Comisión ha puesto en marcha varios estudios sobre estos problemas y ha conseguido asesoramiento. El programa recientemente adoptado de acción comunitario sobre vigilancia de la salud9 debería proporcionar la oportunidad de progresar en este campo. Un planteamiento más proactivo ha comenzado ya en relación con la política social y de empleo, y se está teniendo en cuenta cada vez más la salud en las etapas iniciales del desarrollo de estas políticas. 23. Sobre todo, el progreso real y continuo en este campo dependerá de tres factores clave: • un compromiso político de hacer de las medidas y acciones relativas a la salud una responsabilidad conjunta, en todas las fases de la toma de decisiones comunitaria, de los responsables de la salud y de los responsables de las otras áreas políticas; • facilitar recursos suficientes y expertos en el campo de la salud pública para seguir la pista efectivamente a sectores políticos clave; • supervisar la aplicación de las medidas y de las acciones pertinentes. 9 DOL 193/1 DE 22. 7. 1997 24. La Comisión examinará los instrumentos para hacer efectivos estos compromisos y volverá a estos problemas en el cuarto informe. También abordará la cuestión de lecciones y experiencias adquiridas en la integración de la salud en otras áreas de la política. Revisión del artículo 129 25. En 1997, el Tratado de Amsterdam ha incorporado importantes cambios en el artículo 129, con el objetivo de reforzar el ámbito de acción potencial, subrayando que se asegurará un elevado nivel de protección de la salud humana tanto en la definición como en la aplicación de todas las políticas y actividades de la Comunidad. Conclusión 26. La Comisión considera la disposición del Tratado según la cual los requisitos de protección sanitaria formarán parte de las otras políticas de la Comunidad como un elemento central de los poderes comunitarios en la salud pública y se ha comprometido a consolidar su importancia y aplicación. El informe adjunto apoya esos esfuerzos, y también muestra la amplia gama de actividades implicadas. Una "vigilancia sanitaria" de las políticas y medidas tendría que ser rigurosa y completa, y para esto se necesitan recursos adicionales y esfuerzos cada vez mayores. La Comisión adoptará las medidas necesarias para consolidar este proceso e informará sobre el progreso en comunicaciones futuras. 27. La Comisión espera que este informe y el documento de trabajo también estimulen y enriquezcan la discusión en curso sobre las orientaciones futuras de la política comunitaria en el ámbito de la salud. Invita a comentar sobre la manera de asegurar el progreso en este campo y en el desarrollo político futuro tomará en consideración las sugerencias al respecto. ISSN 0257-9545 COM(98) 34 final DOCUMENTOS ES 05 15 01 N° de catálogo : CB-CO-98-034-ES-C ISBN 92-78-30332-1 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo - t o-


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 205/98, annettu 27 päivänä tammikuuta 1998, neilikoiden ja ruusujen yhteisön tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontijärjestelmän soveltamiseksi

eurovoc_concepts:
Cyprus
Middle East
Morocco
floriculture
import policy
producer price

text: 28. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 21/9 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 205/98, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, neilikoiden ja ruusujen yhteis(cid:148)n tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiet- tyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sek(cid:132) L(cid:132)nsirannalta ja Gazan alueelta per(cid:132)isin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontij(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamiseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jorda- niasta, Marokosta sek(cid:132) L(cid:132)nsirannalta ja Gazan alueelta per(cid:132)isin olevien kukkaviljelytuotteiden tuonnista kannet- tavien etuustullien soveltamisedellytyksist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4088/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/97 (2), sen 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitun asetuksen (ETY) N:o 4088/87 2 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan mukaisesti isokukkaisten neilikoiden (vakiotyyppi), terttuneilikoiden (spray-tyyppi) sek(cid:132) iso- ja pienikukkaisten ruusujen yhteis(cid:148)n tuonti- ja tuottaja- hinnat vahvistetaan kahden viikon jaksoissa, ja niit(cid:132) sovel- letaan kahden viikon ajan; tiettyjen Kyprokselta, Israelista, Jordaniasta ja Marokosta sek(cid:132) L(cid:132)nsirannalta ja Gazan alueelta per(cid:132)isin olevien kukkaviljelytuotteiden yhteis(cid:148)(cid:148)n tuontimenettelyn soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityis- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1988 kohtaisista annetun komission asetuksen (ETY) N:o 700/88 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2062/97 (4), 1 artiklan mukaisesti kyseiset hinnat vahviste- taan kahden viikon v(cid:132)lein j(cid:132)senvaltioiden toimittamien painotettujen tietojen perusteella; on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) ett(cid:132) kyseiset tullit hinnat vahvistetaan viipym(cid:132)tt(cid:132), voidaan m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132); t(cid:132)ss(cid:132) tarkoituksessa on suotavaa s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)st(cid:132) voimaantulosta, jotta sovellettavat ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan liitteess(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 700/88 1b artiklassa tarkoitettujen isokukkaisten neilikoiden (vakio- tyyppi), terttuneilikoiden (spray-tyyppi) sek(cid:132) iso- ja pieni- kukkaisten ruusujen yhteis(cid:148)n tuonti- ja tuottajahinnat kahden viikon ajanjaksoksi. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Sit(cid:132) sovelletaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 10 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n helmi- kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 382, 31. 12. 1987, s. 22 (2) EYVL L 177, 5. 7. 1997, s. 1 (3) EYVL L 72, 18. 3. 1988, s. 16 (4) EYVL L 289, 22. 10. 1997, s. 1 L 21/10 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 1. 98 LIITE Ajanjakso: 28. 1. –10. 2. 1998 (ecua/100 kappaletta) Yhteis(cid:148)n tuottajahinta Isokukkaiset neilikat (vakiotyyppi) Terttu- neilikat (spray-tyyppi) Isokukkaiset ruusut Pienikukkaiset ruusut 13,20 11,68 47,65 21,90 Yhteis(cid:148)n tuontihinta Isokukkaiset neilikat (vakiotyyppi) Terttu- neilikat (spray-tyyppi) Isokukkaiset ruusut Pienikukkaiset ruusut Israel Marokko Kypros Jordania L(cid:132)nsiranta ja Gazan alue 15,11 15,85 — — — 12,46 14,86 — — — 20,31 19,69 — — — — — — — —