title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om evalueringen af Fællesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (HELIOS II) (1993-1996)

eurovoc_concepts:
action programme
disabled person
exchange of information
project evaluation
social integration

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 01. 1998 KOM(1998) 15 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM EVALUERINGEN AF FÆLLESSKABETS TREDJE HANDLINGSPROGRAM TIL FORDEL FOR HANDICAPPEDE (HELIOS II) 1993-1996 Indhold ADMJNISTRATIVT SAMMENDRAG 1. INDLEDNING 2. OVERSIGT OVER HELIOSII-PROGRAMMET 2. 1 Mål 2. 2 Foranstaltninger 2. 3 Finansiering 2. 4 Programmets ledelsesstruktur 2. 5 Oversigt over deltagerne i HELIOS II-programmet 3. EVALUERING AF PROGRAMMET 3. 1. HELIOS II som et laboratorium 3. 2 Evaluering af forskellige aspekter ved programgennemførelsen 3. 2. 1 Handicappedes deltagelse i HELIOS II 3. 2. 2 Ledelsesstrukturernes effektivitet 3. 2. 3 Strukturelle forbindelser mellem forskellige europæiske initiativer 3. 3 Evaluering af programmets effekt 3. 3. 1 Overførsel af erfaringer 1 1 1 1 2 2 3 4 4 5 6 7 7 8 8 3. 3. 2 Bidrag til udvikling og udbygning af netværk 10 3. 3. 3 Bidrag lil udvikling af samspillet mellem europæiske og nationale politikker 11 4. KONKLUSIONER 4. 1 Merværdi 4. 2 Programmets begrænsninger 4. 3 Nødvendig opfølgning 4. 3. 1 Foranstaltninger til fremme af en rettighedsbaseret approach på handicapområdet 13 13 14 15 15 4. 3. 2 Foranstaltninger til styrkelse af dialogen med medlemsstaterne 4. 3. 3 Foranstaltninger til sikring af handicappedes og 16 16 handicaporganisationernes fulde deltagelse i mainstream-aktiviteter 4. 3. 4 Foranstaltninger til sikring af en reel dialog med de ikke-statslige 17 organisationer (NGO) 5. VEJEN FREM 18 (J»J 1. INDLEDNING Fællcsskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede, kendt som "HELIOS II- programmet", blev fastlagt ved Rådets afgørelse 93/136/EØF af 25. februar 19931. Det dækkede perioden 1. januar 1993 til 31. december 1996. I henhold til ovennævnte afgørelses artikel 11, stk. 3, skulle Kommissionen inden den 1. juli 1997 forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en ruldstændig rapport om gennemførelsen og resultaterne af HELIOS II. I henhold til samme afgørelses artikel 11, stk. 4, samt punkt 1. 2 i bilaget til teksten, skulle Kommissionens rapport i alt væsentligt baseres på resultaterne af en uafhængig og objektiv evaluering af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af HELlOS II2. Kommissionen har i rapporten sigtet mod at give en oversigt over resultaterne af den uafhængige evaluering og af det nødvendige opfølgningsarbejde på handicapområdet. 2. OVERSIGT OVER HELIOS ll-PROGRAMMET 2. 1 Mål HELIOS II-programmet blev fastlagt med det sigte at frcmmc lige muligheder for og integrering af mennesker med handicap. Således har programmet følgende fire hovedmål: 1. at videreudbygge og forbedre udvekslingen af erfaringer og oplysninger med medlemsstaterne og ikke-statslige organisationer; 2. at fremme effektive metoder og foranstaltninger med henblik på at opnå en større effektivitet og en bedre koordinering af initiativer; 3. at fremme udviklingen af en samarbejdspolitik på fællesskabsplan med medlemsstaterne og de berørte organisationer og sammenslutninger for integrering af handicappede med udgangspunkt i de mest banebrydende og effektive genncmførte forsøg og metoder i medlemsstaterne; 4. at videreudbygge samarbejdcl med NCIO med en europæisk dimension og N(l(), der anses for rcpræsentativc i dc rcspcktivc medlemsstalcr, gcnncin de nalioiuilc riid for handicappede. EFT L 56/30 af 9. 3. 93. Derfor overdrog Kommissionen på grundlag af en licitation evalueringsopgaven til Tavistock Institute (Det Forenede Kongerige) i samarbejde med tre andre forskningsinstitutter: Nexus (Irland), TiCWS (Nederlandene) and Prisma (Grækenland). Rapporten, der har form af et arbejdsdokument, er tjlgængelig hos Kommissionens tjenestegrenc (foreligger kun på engelsk). 2. 2 Foranstaltninger Følgende hovedforanstaltninger tjente til gennemførelsen af disse mål: 1. Aktiviteter vedrørende udveksling og formidling af oplysninger mellem medlemsstaterne: for konferencer, seminarer, genoptræning, undervisningsmæssig social integrering af mennesker med handicap. Deltagerne i disse aktiviteter blev udpeget af medlemsstaterne; studieophold og kurser integrering, økonomisk informationsudveksling, integrering og inden 2. Indsamling, udveksling og formidling af information tilvejebragt i medlemsstaterne informations- og dokumentationssystem gennem udbygningen af det datastyrede HANDYNET; 3. Samarbejde med NGO gennem finansiering af konferencer, studieophold, kurser og andre samarbejdsaktiviteter på europæisk plan, informering af NGO om aktioner gennemført på fællesskabsplan og rådgivning fra NGO's side over for Kommissionen om specilikke emner; 4. Oplysningsvirksomhed over for offentligheden gennem tildeling af årlige priser for modelprojekter på forskellige områder vedrørende integrering af mennesker med handicap og gennem medieaktiviteter. 2. 3 Finansiering Overslaget over omkostningerne ved gennemførelsen af programmet androg 37 mio. ECU. Der blev bevilget 40. 16 mio. ECU, og de faktisk afholdte udgifter beløb sig til 39. 74 mio. ECU. :inansieringen fordelte sig som følger på de enkelte år (i mio. ECU): Ar 1993 1994 1995 1996 Budget Gennemferelse 5. 60 1O06 1_L81 J 12. 69 5. 40 10. 04 1_L78 J 12. 52 2. 4 Programmets ledclscsstruktur Den centrale styring af programmet blev varetaget af Kommissionen med støtte fra en ekstcrn teknisk rådgiver (HELIOS-ekspertholdet) og en række rådgivende organer, bl. a. : • et rådgivende Udvaig: bestående af regeringsrepræsentanter fra medlemsstaterne;. -> • et europæisk handicapforum: bestående af de nationale råd for handicappede og europæiske NGO; • en forbindelsesgruppe: bestående af repræsentanter fra de to andre organer; gruppen havde til opgave at tjene som bindeled mellem disse. På nationalt plan krævede programmets rådgivningsmekanismer et nationalt koordinerende organ, der var repræsenteret i det rådgivende udvalg, samt et nationalt centralt handicapråd, som var repræsenteret i det europæiske handicapforum. Det nationale koordinerende organ stod for udvælgelsen af deltagerne i informations- og udvekslingsaktiviteterne og for stottcn til og evalueringen af 1IELIOS II-aktiviteterne på nationalt og lokalt plan. Et vigtigt led i dcnnc opgave bestod i tilrettelæggelsen af nationale informationsdage, normalt en gang 0111 året. Forskellene i koordineringsstrukturen fra land til land betød, at der landcnc imcllem var storc forskcllc med hcnsyn til mulighederne for koordinering og inlbrmationsudvcksling. På lokalt plan blev informations- og udvekslingsaktiviteterne koordineret af ledende personer blandt deltagerne. HELIOS-ekspertholdet havde en vigtig rolle med hensyn til at sorge for støtte til koordinatorerne af aktiviteterne på lokalt plan. 2. 5 Oversigt over deltagerne i HELIOS II-programmet Aktiviteterne under HELIOS II-programmet gav et stort antal organer. der arbejder med handicapspørgsmål på lokalt, nationalt og europæisk plan, mulighed for at deltage i drøftelser og meningsudveksling med lignende organer fra andre medlemsstater. Dette omfattede ca. 1. 150 fast tilknyttede deltagcrc, der deltog løbende i programaktiviteterne i de tre år, og ca. 30. 000 løst tilknyttede deltagere, hvis deltagelse var mere begrænset. 3- Fast tilknvttede HELIOS H-deltagere M edlemmer af radgivende organer ________________________________ Det radgivende udvalg Europaiisk handicapforum Arbejdsgrupper Deltagere i lokale aktiviteter Deltagere i informations- og udviklingsaktiviteter Deltagere i HANDYNET- centre Antal organer Beskrivelse 34 17' 13 2 84 832 142 Nationale regeringsrepryesentanter Nationale rad for handicappede Europceiske NGO Arbejdsmarkedets parter Regeringsrepraesentanter, NGO og faglige eksperter Hovedsagelig organer, der leverer tjenester til handicappede og undervisningsinstitutioner Eksperter og tjenesteleverand0rer. ~~ De lost tilknyttede deltagere omfattede organer og enkeltpersoner, der deltog i NGO- udvekslingsaktiviteterne , NGO-medlemmer repraesenteret i programmets radgivende udvalg (856 med en national og en europaeisk dimension) og deltagere i de arlige HELIOS II- konkurrenccr (ca. 200 pr. ar). Herudover var der ogsa deltagerne i de nationale informationsdage, der afholdes af de enkelte medlemsstater (der llndes ingen ensartede data om antallet af deltagere), andre medlemmer af organisationerne, som deltog i HELIOS II- aktiviteterne og laeserne af dokumenterne med resultaterne af dissc. Sidstnaevnte gruppe omfattede potentielt et bredt spektrum af handicaporganisationer over hele Europa: forsendelseslisten for HELIOSCOPE og Flash talte over 30. 000 personer. 3. EVALUERING AF PROGRAMMET Resultatet af den eksterne evaluering er i store traek beskrevet i det folgende. 3. 1 HELIOS II som et laboratorium IIELIOS II indeholdt en r„kke nyskabende aspekter, der forbedrede Faellesskabets approach til handicappolitikken pa tre vigtige punkter: 1. I Ivor der var en tendens lil, at man i tidligere handlingsprogrammer Ibkuserede pa "lbrsorgselementet" i handicappolitikken, blev der i IIELIOS II lagt mere vasgt pa aspekter sasom lige muligheder og integrering. Disse omfattede reprtesentanter fra Norge og Island Ved ekstrapolering pa grundlag af et udvalg af Srlige sektorrapporter anslSet til ca. 24. 000 pr. ar. 2. 3. Snarere end at arbejde for forandringer gennem støtte til pilotaktioner eller demonstrationsprojekter satsede HELIOS II på at tilvejebringe forandringer inden for rammerne af en interaktiv indlæringsmodel kombineret med en mere strategisk handlingsmodel, hvor man opererer gennem formidling af erfaringer på basis af udveksling på lokalt plan og tilvejebringelsen af en struktur for samarbejde mellem organer på nationalt og europæisk plan. HELIOS II er det første handlingsprogram, hvor der er oprettet en formel struktur med henblik på et samarbejde med mennesker med handicap og deres organisationer. II-programmets nyskabende aspekter HELIOS tilførte hele programmet et stærkt eksperimentelt element, som kombineret med fokuseringen på udveksling af erfaringer og tilegnelse af viden betød, at programmet i visse henseender kunne betragtes som et "laboratorium", hvor spørgsmål i forbindelse med handicap, lige muligheder og integrering kunne blive undersøgt, ny forståelse skabt og nye løsninger testet, inden de blev formidlet til et bredere publikum. I den forbindelse var det vigtigt, at man ved evalueringen ikke kun nøje vurderede programmets resultater, men også de processer gennem hvilke man opnåede disse resultater. 3. 2 Evaluering af forskellige aspekter ved programgennemførelsen Der vil her blive gennemgået tre aspekter: handicappedes deltagelse i HELIOS II- programmet, programmets ledelsesstuktur og programmets samspil med andre aktioner på handicapområdet. 3. 2. 1 Handicappedes deltagelse i HELIOS II 5 Selv om der blev gjort meget for at sikre, at handicappede var stærkt repræsenteret i nogle af programmets rådgivende strukturer, var der områder under programmet, hvor handicappede Ibrblev underrepræsenteret. Dette var navnlig tilfældet med aktiviteter inden for information og udveksling. Valget af deltagere inden for disse aktiviteter var hovedsagelig et resultat af medlemsstaternes strategier for udpegning af deltagere og af deres strategi for formidling af information om det kommende program. Imidlertid var der stadig en række strukturelle problemer, som også var med til at hindre handicappede og handicaporganisationerne i at deltage på lige fod med fagfolk og tjenesteleverandører. Blandt disse problemer kan nævnes: • Adgang til ressourcer og egnede faciliteter: arrangørerne af udvekslingsaktiviteter tog ofte ikke hensyn til behovet for fuldt tilgængelige faciliteter og for tidsplaner, der tilgodeså handicappede deltageres behov. Den kun delvise finansiering af aktiviteterne og den sene godtgørelse af udgifter medførte en række okonomiske problemer. • Adgang til information: for meget informationsmateriale og materialets sene modtagelse inden møderne gav problemer, navnlig for deltagerne i de rådgivende strukturer, som havde behov for at rådføre sig med medlemmerne. • Deltagelsesniveauet skabte især problemer i forbindelse med informations- og udvekslingsaktiviteterne, hvor de lokale organer blev opfordret ti! at frcmmc deltagelsen af mennesker med handicap, men hvor det var vanskeligt at opretholde en fortsat deltagelse. • Kvaliteten afdrøftelserne: der var inden for visse aktiviteter en fortsat tendens til. at visse fagfolk betragtede mennesker med handicap som manglende den nodvendige ekspertise til at deltage i drøftelserne på lige fod, og handicappede deltagere folte undertiden, at fagfolk og tjenesteleverandører undertiden mere var interesseret i at bevare status quo end i, at der skulle ske forandringer. Som svar på den udbredte bekymring over handicappedes underrepræsentation, som var kommcl til udtryk på programmets tidlige stadier, bestræbte Kommissionen sig på at oge deltagelsen af handicappede. Disse bcstræbelser havde en positiv effekt, især på de områder hvor det ikke er normalt, at handicappede deltager. Deltagelsen inden for området vedrorende social integrering var fra begyndelsen forholdsvis høj (ca. 50%); på områderne vedrorende genoptræning og uddannelse nåede deltagelsen af handicappede op på 20%; og på området vedrorende økonomisk integrering fordobledes deltagelsen fra ca. 20% til 40% ved programmets udløb. Selv om evalueringen primært fokuserede på handicappedes deltagelse i programaktiviteterne, bør det bemærkes, at der også blev udtrykt bekymring over andre gruppers underrepræsentation. F. eks. kunne man konstatere en mangei på interesse fra arbejdsgiverne for aktiviteterne inden for området økonomisk integrering, og hvad angik NGO-udvekslingsaktiviteterne deltog kun ganske få nationale og europæiske repræsentanter med politiske beføjelser. Delvis som et resultat af disse bestræbelser udgjorde mange af udvekslingsaktiviteterne et storre skridt fremad, tjenesteleverandører og idet de fremmede en dialog mellem handicappede. Dette lader til at have medvirket til en holdningsændring hos de organer, som deltagerne vendte tilbage til, samt i den nationale politiske beslutningsproces. 3. 2. 2 Ledelsesstrukturernes effektivitet Der blev ved HELIOS II-programmets start givet udtryk for bekymring over den komplekse programstruktur, hvilket har betydet, at evalueringen har fokuseret på dette element. Der var generelt bred enighed om, at støtten fra Kommissionen og HELIOS-ekspertholdet var effektiv og blev hilst velkommen, især af deltagerne i programaktiviteterne på lokalt plan. Imidlertid viser evalueringen, at der er behov for betydelige ressourcer specielt med henblik på at fremme en høj deltagelse af mennesker med handicap i programmet. Behovet for ressourcer omfatter både et generelt behov for arbejdskraft og forskelligc formcr for ekspertise, herunder generel erfaring på handicapområdet og erfaring med sporgsmål i forbindclse med en større integrering og deltagelse af mennesker med handicap. Andre problemfyldte områder, som blev afdækket, var programmets rådgivende strukturer og kommunikationen mellem Kommisionen og de enkelte landes ministerier og i visse tilfælde mellem ministerierne på nationalt plan. Et af hovedproblemerne ved de rådgivende strukturer var de forskellige retninger, de to største rådgivende organer (det rådgivende udvalg og det europæiske handicapforum) arbejdede i, og det forhold at forbindelsesgruppen ikke var tilstrækkelig rustet til at håndtere forskellene mellem disse to organer. 3. 2. 3 Strukturelle forbindelser mellem forskellige europæiske initiativer De strukturelle forbindelser mellem HELIOS II og andre programmer og initiativer på europæisk plan blev varetaget af Kommissionen gennem en tværtjenstlig gruppe og gennem programmets rådgivende strukturer. Der skete store forandringer inden for de andre programmer og initiativer vedrørende handicapspørgsmål, hvilket helt klart er direkte relateret til de forbindelser, Kommissionen etablerede på dette plan (se afsnit 3. 3. 3). På nationalt plan blev der etableret strukturelle forbindelser mellem forskellige europæiske programmer og initiativer inden for handicapspørgsmål i ca. halvdelen af medlemsstaterne. Det bør imidlertid bemærkes, at i større medlemsstater er ansvaret for de forskellige fællesskabsprogrammer og initiativer ofte placcret i forskellige ministerier, hvilket begrænser omfanget af samarbejdet og koordineringen mellem tjenestemænd på dette plan. Enkelte lande Ibrte en bevidst politik, hvor de tilskyndede deltagerne i HELIOS II til at ansøge om deltagelse i andre programmer og initiativer, og nogle lande favoriserede deltagerne i andre europæiske aktiviteter ved udvælgelsen af HELIOS Il-deltagere. Det medførte en betydelig overlapning på lokalt plan mellem programdeltagerne, idet ca. 60% af de lokale deltagere i HELIOS II-programmet enten havde været involveret i andre europæiske programmer eller initiativer eller havde ansøgt om støtte via disse. HORIZON var det initiativ, der oftest blev nævnt i den forbindelse. Mange deltagere anførte, at deltagelsen i HELIOS II havde gjort det -7 betydeligt nemmere at fa adgang til andre europæiske initiativer, idet det skaffede dem mulighed for information og for for at finde partnere og gav dem erfaring med arbejdet på europæisk plan. Dette illlustrerer HELIOS II-programmets særlige natur, idet programmet ikke i sig selv tilvejebringer ressourcer til demonstration eller praktiske projekter. Imidlertid havde programmet en komplementær rolle i forhold til de programmer og initiativer, der gjorde dette, idet det sikrede muligheder for at udveksle information, udvikle idéer til nye aktiviteter og indvinde erfaring. 3. 3 EVALUERING AF PROGRAMMETS EFFEKT HELIOS II-programmets effekt er blevet vurderet i forhold til tre elementer: • hvorvidt programmet frcmmede overførsel af erfaringer med hensyn til "effektive metoder og foranstaltninger" mellem deltagerne på lokalt plan; • programmets bidrag handicaporganisationer; til "networking" og samarbejde mellem • og dets bidrag til et samspil mellem europæiske og nationale politikker og til den politiske beslutningsproces på europæisk og nationalt plan. 3. 3. 1 Overførsel af erfaringer Overførsel af erfaringer inden for et program såsom HELIOS II kan foregå på en række forskellige niveauer. Det er formålstjenligt at skelne mellem overforsel som en proces (dvs. udveksling af information) i modsætning til overførsel som et rcsultat (dvs. indibrelse af ny praksis) og intern overførsel (mellem programdeltagere) i modsætning til ckstern overforsel (formidling af erfaringer til et bredere publikum). A. Udveksling af erfaringer mellem deltagerne inden for ranimerne af programmet Den udveksling af erfaringer, der fandt sted mellem programdeltagerne inden for ranimerne af programmet, blev i vid udstrækning betegnet som et af de mest effektive elementer. Deltagerne berettede i næsten overvældende grad, at de havde haft et stort udbytte af udvekslingen af erfaringer. For så vidt angår de trefjerdedele af respondenterne i undersøgelsen, havde dette ført til et bedre koncept for god praksis og givet inspiration til, hvorledes de kunne forbedre deres tjenester. Denne forstærkede følelse af solidaritet (90%) og den støtte, de modtog fra andre deltagere (75%), blev også værdsat. Ny viden blev ofte snarere opfattet som en anden måde at tænke på end som specifik information: en ny approach til handicapspørgsmål eller en større åbcnhcd over for nye idéer. Lrfaringen på dette niveau viste, at visse betingelser var bedre end andre ti! at fremme en effektiv udveksling på tværs af kultur, handicapgrupper og faglig baggrund. B. Formidling af erfaringer til andre udenfor rammerne afprogrammet lnformation og viden, som stammede fra programaktiviteterne, blev formidlet til et bredere publikum enten: • af deltagerne selv, når de vendte tilbage til deres egen kreds (horisontal overforsel) eller • gennem skriftlige rapporter og publikationer i forbindelse med programmet (vertikal overførsef) Horisontal overførsel Det lader til, at de fleste programdeltagere har udfoldet ihærdige bestræbelser på at dele den viden, de havde erhvervet gennem programaktiviteterne, med andre. Dette skete typisk gennem drøftelser med kolleger (97%), rapporter udsendt til medlemmerne af deres organisationer (57%) eller handicapmagasiner (39%). Det lykkedes også for mange organer (75%) at opnå en slags mediedækning, selv om der ganske vist sædvanligvis var tale om lokale aviser eller radiostationer snarere end landsdækkende, og selv om der i regelen var tale om specialiserede handicapmedier snarere end offentlige. (73%>) eller gennem artiklcr til nyhedsbreve sendt Mangelen på ressourcer var den væsentligste hindring for at dele erfaringerne med el bredere publikum. HELIOS II støttede ikke videreformidlingsaktiviteter (bortset fra nationale informationsdage), og for organer med få medarbejdere og begrænsede ressourcer kunne dette give problemer. l)c nationale koordinercnde organer spillede en særlig vigtig rolle. hvad angik videreformidlingen af den viden, som stammede fra programaktiviteterne. 80% af deltagerne i informations- og udvekslingsaktiviteterne anførte, at de havde delt deres erlåringer i forbindelse med udvekslingsaktiviteterne med andre på HELIOS II-konferencerne og i lilknytning til de nationale informationsdage. Vertikal formidling Ud over formidlingen af information via denne horisontale udveksling produceredes der under programmet en stor mængde skriftligt materiale. Formidlingen af materiale skete hovedsagelig gennem forsendelse til programdeltagerne, eller ved at deltagerne selv distribuerede materialet. De nationale repræsentanter havde forskellige planer, hvad angik videreformidlingen af materiale; enkelte ville sende kopier af materialet til alle lokale og regionale myndigheder, mcdens andre ikke havde nogen klare planer for videreformidlingen spørgsmålet om nodvendigheden af en klar formidlingsslrategi for materiale produceret af et program af denne arl. Formidlingen til et bredere publikum af viden stammende fra programaktiviteler er en viglig Ibrudsætning for en bred debat om de pågældende spørgsmål. af materiale. Dette i videre forstand rejser IIANDYNET-systemet blev også kritiseret, Ibrdi det mere var lilpassel fagfolks behov end handicappedes egne behov, selv om der på et tidspunkt i programforløbet som reaktion på rapporten fra midtvejsevalueringen blev taget initiativ til at inddrage handicappede og deres organisationer mere aktivt i udviklingen af databanken. C. Programdeltagernes udnyttelse afden erhvervede viden Selv om mange deltagere (53%) af respondenterne inden for information og udveksling og 56% inden for NGO) anførte, at de havde været i stand til at indføre nyskabende metoder i deres organisationer som et resultat af programaktiviteterne, i et omfang der svarede til eller lå over deres forventninger, var det at omsætte idéer i praksis for mange deltagere et langsiglet projekt. Nogle af deltagerne anførte, at der var sat en proces i gang, og holdningerne i de organisationer, for hvilke de arbejdede, havde ændret sig - hvilket er en væsentiig optakt til forandring. Imidlertid krævede det at omsætte idécrne i handling ofte ressourcer. I den forbindelse anførte de, at programmet havde støttet dem på to måder: • programmet styrkede den overbevisning, deltagerne allerede havde om nye metoder, idet det undertiden tilvejebragte yderligere materiale, hvormed man kunne overbevise kollegerne og opnå lokal finansiering; • programmet havde også hjulpet med at få adgang til et andet europæisk program, som tilvejebragte ressourcer til nye projekter. D. Programmets bidrag til fremskridt på en bredere basis på det politiske og praktiske plan Ln tindersøgelse blandt programdeltagerne viste, at næsten halvdelen mente, at de havde haft en vis indflydelse på den politiske beslutningsproces på lokalt (48%) eller nationalt (43%) plan, selv om dette sjældent var så meget, som de kunne have onsket. Imidlertid folie mange organisationer, at deres offentlige profil var blevet styrket gennem programmet. som man håbede ville øge organisationernes mulighed for at påvirke den politiske beslutningsproces i fremtiden. Dette element var også tæt forbundet med det bidrag, programmet havde ydet på "networking-området" og forstærkede handicaporganisationernes lobbymuligheder, et ibrhold. der vil blive nærmere belyst i næste afsnit. 3. 3. 2 Bidrag til udvikling og udbygning af netværk Handicapnetværk spillede en vigtig rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmets hovedmålsætninger. F. eks. afhang HELIOS II-programmets muligheder for at bidrage til overførsel af crfaringer over hele Europa i stor udstrækning af evnen hos de organisationer, der var involverel i udvekslingsaktiviteter, til at formidle information til et bredere pubUkum, der igen var alhængigt af "networking-kapaciteten". Der var også en række deltagere, der gav tidtryk for, at det mest effektive bidrag, programmet kunne yde på lang sigt ti! fremme af lige muligheder og til handicappedes integrering, var at give handieaporganisationemc mulighed for at opbygge en effektiv platform eller lobby, hvorigennem man kunne udøve pression med henblik på påvirke den politiske beslutningsproces på nationalt og europæisk plan. Meget tyder på, at HELIOS II-programmets rådgivende strukturer sammen med dets llnansierede aktiviteter har ydet et vigtigt bidrag til den "networking-aktivitct", der flnder stcd mellem de organisationer, der beskæftiger sig med handicapspørgsmål gennem støtte iil oprettelse af nye netværk, styrkelse af eksisterende netværk eller fremme af "netvvorking" mellem nye grupper af deltagere. 10- På europæisk plan har HELIOS II i høj grad styrket og forbedret samarbejdet mellem NGO med en europæisk dimension og mellem disse og NGO med en national dimension, samtidig med at programmet i visse tilfælde har forbedret kontakten og samarbejdet mellem disse organisationer og de nationale regeringer og lokale organisationer. Der lader nu til snarere at være et tættere samarbejde omkring brede emner (såsom fremmc af lige muligheder) end omkring enkeltstående handicapspørgsmål eller sektorspecifikke emner. Dette giver igen mulighed for, at der kan foregå en dialog på tværs af handicapgrupper og sektorer. En del tyder på, at samarbejdet mellem forskellige faglige organer og organisationer, der repræsenterer mennesker med handicap, også er blevet forbedret, og at de demokratiske strukturer også er blevet styrket såvel i de enkelte organisationer som på nationalt og europæisk plan. 3. 3. 3 Bidrag til udvikling af samspillet mellem europæiske og nationale politikkcr forskellige fællesskabsprogrammer vedrorende handicapspørgsmål, Der lader til at være sket en betydelig udvikling i retning af et øget samspil i de seneste par år især både mellem strukturfondene, og mellem handicappolitikkerne på nationalt plan. Det er ikke nemt at iåslslå helt præcist, hvor meget HELIOS 11-programmet har bidraget til denne udvikling på et tidspunkt, hvor mange forskellige kræfter medvirker til udformningen af socialpolitikkeme på alle planer. Det er dog tydeligt, at programmet har skabt gode muligheder for en dialog mellem forskellige parter, og programmets aktiviteter og strukturer har forstærket og understøttet en udvikling, som fandt sted andetsteds. Det har således udfyldt en komplementær funktion i forhold til Fællesskabets handlingsprogrammer og initiativer på handicapområdet. A. Bidrag til den politiske beslutningsproces på europæisk plan Meddelelsen af 30. juli 1996 om Lige Muligheder for Handicappede - En ny handicapstrategi for Det Europæiske Fællesskab , resolutionen vedtaget den 20. december 1996 af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet om lige muligheder for handicappede7 samt Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 1996 om handicappede o menneskers rettigheder udgør vigtige fremskridt i udviklingen af lige muligheder for mennesker med handicap på EU-plan. De droftelser, der har fundet sted inden for rammerne af IIELIOS II, har udgjort et vigtigt bidrag til videretidbygningen af denne politik. Det europæiske handicapforum, der er en del af HELIOS Il-programmets rådgivende struktur, har spillet en betydningsfuld rolle med hensyn til bevidstgørelsen af offentligheden om emner, der ligger inden for Unionens kompetence, og som har en direkte indflydelse på handicappedes livskvalitet. Dette har fremmet en bredere dialog både mellem Kommissionens tjenestegrene indbyrdes og mellem Kommissionen og handicaporganisationerne omkring disse emner. KOM(406) endelig. 1-1TC 12 af 13. 01. 07. I-IT T 20 af 20. 01. 07. II Der er også blevet truffet effektive foranstaltninger og taget synlige skridt med henblik på at tilgodese handicappedes behov inden for andre EU-programmer i løbet af de seneste to år, hvor "anden generation" af fællesskabsinitiativerne blev introduceret. Dette kan tages som et tegn på HELIOS II-programmets bidrag til tilvejebringelse af et samspil omkring handicaprelaterede politikker på europæisk plan. Man har kunnet konstatere ændringer i fællesskabsinitiativerne og EU-programmerne med henblik på at tilgodese handicappedes behov, f. eks. i SOCRATES- og LEONARDO-programmerne samt i TlDL-initiativct, som opretholder tætte forbindelser til HORIZON-initiativet på nationalt plan og med en betydelig grad af overlapning mellem deltagerne i de to initiativer. Eller IIFI. IOS ll-progran\mets udlob er der også blevet iværksat et antal nye aktioner af andre af Kommissionens Generaldirektorater, hvilket udgør et vigtigt skridt i retning af "mainstreaming" af handicapspørgsmålene; f. eks. nedsættelse af arbejdsgrupper vedrørende uddannelsc, sport og turisme og distribution af materiale foranlediget af udvekslingsaktiviteterne inden for undervisningssektoren. B. Inflydelse på den politiske beslutningsproces på nationalt og lokalt plan I den periode, hvor HELIOS II-programmet gennemførtes, var mange medlemsstater i færd med at foretage eller overveje større politiske ændringer, som ville have følger for handicappedes livskvalitet. I hvilken udstrækning, HELIOS II-programmet havde nogen indflydelse på dette, er svært at vurdere. Ændringer i de sociookonomiske forhold og i de sociale ordninger har ofte haft større indflydelse; det gælder f. eks. forhold vedrorende finansielle bestemmelser og tjenester for handicappede. Imidlertid anførte regeringsrepræsentanterne fra en række medlemsstater, at HELIOS havde en indflydelse på udformningen af den nationale politik på følgende måde: • Ved at tilvejebringe baggrundsinformation og praktiske modeller;. • Ved at pege på områder, hvor den nationale politik burde udbygges; • Ved at oprette et forum, hvor forskellige samarbejdspartnere kunne mødes og drøfte polititiske emner; • Ved at skabe de nodvendige belingelser for ændringer af politisk karakter (klare politiske linjer på europæisk plan blev i denne forbindelse anført som relevante); • Ved at forstærke de forandringer på det politiske plan, som allerede var i gang; • Ved at forstærke soiidaritet mellem handicaporganisationerne og forbedre disse organisationers evne til at drive lobbyvirksomhed med henblik på at udvirke ændringer. indbyrdes støtte den og De områder, hvor man forsøgte at påvirke den politiske beslutningsproces, omlåttede bekæmpelse af diskrimination, lige muligheder, ny teknologi, uddannelse, crhvervsvejledning og jobstotte samt nedsættelse af nye tværministericlle komitcer og udvalg. Der var forskelle fra land til land med hensyn til prioriteringen af forandringerne på det politiske plan; i mange lande var man cnten i gang med lovgivningsmæssige forandringer eller i færd med at overveje 12 forandringer i overensstemmelse med lige muligheder, men sådanne beskæftigelsespolitikken var også en høj prioritet i en række medlemsstater, specielt hvad angik det at finde den rette balance mellem beskyttede værksteder og andre beskyttede og støttede beskæftigelsesinitiativer. Af andre områder, som var genstand for overvejelser, kan nævnes: adgangsmuligheder (transportmidler, bygninger), uddannelse, sløtte til forældre og familier samt plejefaciliteter for stærkt handicappede. idéen om 4. KONKLUSIONER HELIOS II repræsenterede en nyskabende metode, hvad angår Fællesskabets aktion på et vigtigt felt inden for socialpolitikken. Evalueringen viser, at programmet trods dets begrænsninger har ydet et væsentligt bidrag til visse fremskridt på handicapområdct, selv om der kan gå nogen tid, inden disse fremskridt realiseres. Konklusionerne af evalueringen af programmet kan sammenfattes under tre hovedpunkter: HELIOS II-programmets merværdi programmets begrænsninger nødvendig opfølgning 4. 1 Merværdi På europæisk plan skabte programmet merværdi gennem: • etableringen af en fælles vidensbase vedrørende politiske strategier og nyskabende metoder; • øget kommunikation, hovedsagelig mellem fagfolk fra forskellige lande, som satte dem i stand til at bedømme deres egen indsats, fremme selvevaluering og anskue de anvendte metoder i en større sammenhæng; • opbygge indbyrdes støtte og solidaritet mellem handicaporganisationerne og sætte mange af disse i stand til at indvinde erfaringer, som har gjort det muligt for dem at deltage mere effektivt i strukturer og programmer på europæisk plan. På nationalt plan skabte programmet merværdi gennem: • stimulering af interessen for og af kreativiteten på handicapområdet, idet deltagerne blev konfronteret med alternative løsninger og nye indfaldsvinkler til gængse problemer; • en styrkelse af den indbyrdes solidaritet, støtte og kommunikation mellem deltagerne såvel inden for de enkelte medlemsstater som mellem disse. Detle har bidragct til nedbrydningen af handicappedes, frivillige plejeres og fagfolks isolation på området; 13 • fremme af solidariteten inden for mere eller mindre politiserede aktiviteter. Dette har givet handicaporganisationerne en følelse af større indflydelse og hjulpet dem med at drive lobbyvirksomhed ved at give dem argumenter i hænde, øge deres overtalelsesevne og skærpe lobbyorganisationernes profil; • både brugernes og fagfolkenes viden og selverkendelse blev styrket, eftersom de i flere tilfælde blev bragt sammen for første gang; • udvikling af et bedre koncept for god praksis, især hvad angår handicappedes aktive deltagelse i tjenesteleverancer og i den politiske beslutningsproces. Den egentlige implementering af disse processer bør imidlertid ses i et langsigtet perspektiv. 4. 2 Programmets bcgrænsningcr De mest iøjefaldende begrænsninger ved IIELIOS II ligger i selve udformningen af programmel; da programmet primært fokuserer på udvcksling af erfaringer og kun har begrænsede ressourcer, var det stærkt afhængigt af deltagerne på nationalt og lokalt plan, hvis det skulle tilvejebringe "reelle" forandringer (inden for tjenester og polilik på handicapområdet) og ikke kun stimulere debatten og skabe større opmærksomhed omkring handicapspørgsmål. i aktiviteterne; dette Programmet var også meget afhængigt af lokale og nationale deltagere med hensyn til dets cvne til at sikre en reel deltagelse og inddragelse af handicappede i aktiviteterne. Folgelig var der en tendens til, at programmet til enhver tid havde vanskeligt ved direkte at involvere handicappede i den politiske beslutningsproces og i de anvendte metoder på handicapområdet. Selv om man forsøgte så godt som muligt at råde bod på dette forhold, blev problemet aldrig helt overvtindel. Dette gav sig udslag i en uensartet accept af den tankegang, der ser handicappede selv som væsentlige aktører i forandrings- og udviklingsprocessen, og i en undervurdering af de ekstra ressourcer, der er nødvendige for at sikre handicappedes direkte inddragelse i aktiviteterne. gennemgående afspejledes Der kunne også være blevet gjort mere ud af de muligheder, programmet gav for at formidle erfaringerne indvundet under programmet til et bredere publikum gennem en klarere formidlingsstrategi, specielt hvad angår det materiale, der blev produceret ved programmets udløb. Der kunne også have været anvendt en mere strategisk approach og flere ressourcer, hvad angår bevidstgørelse af offentligheden. Det er vanskeligt at gøre medierne interesseret i aktiviteter i forbindelse med handicapspørgsmål, og trods en række gode resultater på dette område henvendte programmet sig hovedsagelig til de grupper, der allerede var involveret i handicapspørgsmål. Styrkelsen af solidaritet og samarbejde på europæisk niveau inden for handicapspørgsmål lader til at have været mindre effektiv på det nationale regeringsplan, delvis fordi -med programmets Kommissionen frem for et effektivt samarbejde mellem de nationale repræsentanler. fremmede den bilaterale kommunikation samarbejdspiocesser - 14 4. 3 Nødvendig opfølgning Opfølgningen bør ske i lyset af den nye handicapstrategi for Det Europæiske Fællesskab, der er opstillet i Kommissionens meddelelse af 30. juli 1996, Rådets resolution af 20. december 1996 og Europa-Parlamentets beslutning af 11. april 1997. Evalueringen af HELIOS II bringer en række nyttige informationer med hensyn til hvilke foranstaltninger, der bør træffes i forbindelse med gennemførelsen af den nye strategi. 4. 3. 1 Foranstaltninger handicapområdet til fremme af en rettighedsbaseret approach på De nye rammer for handicappolitikken baseret på principperne om borgerskab og lighed kræver, at der gennemføres en yderligcre forskningsindsats og en nærmere strtikturel analyse af de ugunstige situationer og af den forskelsbehandling, handicappede kommer ud for. Evalueringen understreger behovel for et sådant tiltag. Det er også nødvendigt at opstille strategier, som sikrer, at den centralt indsamlede information formidlcs til et bredt publikum. Endvidere vil der blive brug for et aktivt samarbejde fra medlemsstaternes side for at sikre den reelle gennemførelse af sådanne strategier. Derfor har Kommissionen inden for rammemc af ekspertgruppen vedrørende handicapspørgsmål indledt en debat, der skal tjene til at afdække passende metoder til etablering af en fælles base med henblik på registrering og formidling af forskningsresultater og -erfaringer på handicapområdet. Det er også klart, at støtte til og formidling af nyskabende metoder også kunne spille en rolle i forbindelse med udviklingen af den nye approach. I evalueringen foreslås målrettede og eksperimentelle aktioner med henblik på udformningen af en forbrugereentreret, støtteorienteret, personlig planlægningsapproach, som er baseret på princippet om lige rettigheder. Disse eksisterende ikke fællesskabsprogrammer eller initiativer og kunne være et egnet værktøj til gennemførelsen af Unionens mål. Med i i udgangspunkt udvekslingsarrangementerne og i de principper, der er opstillet i Fællesskabets nye handicapstrategi, udsendte Kommissionen den 8. april 1997 en indkaldelse af lbrslag til gennemførelse af pilotprojckter i samarbejde med ikke-statslige handicaporganisationer. overlappe med fra HELIOS erfaringerne aktioner andre ville II, På grundlag af indkaldelsen har Kommissionen udvalgt over 100 pilotprojekter og udvekslingsaktiviteter dækkende forskellige nyskabende måder, hvorpå man kan styrke handicappedes stilling, og disse pilotprojekter er i øjeblikket i færd med at blive ført ud i livet i alle landene i Den Europæiske Union. HITC 109/18 af 08. 04. 97. 15 4. 3. 2 Foranstaltninger til styrkelse af dialogen med medlemsstaterne Kommissionens primære mål er at sikre en integreret og sammhængende approach til handicapspørgsmål, således som det kommer til udtryk i Rådets resolution om lige muligheder for handicappede. En sådan approach forudsætter også integrerede strukturer. Evalueringen viser, at de strukturer, der er oprettet i forbindelse med opfølgningen på meddelelsen af 30. juli 1996 og resolutionen af 20. december 1996, såsom ekspertgruppen og det europæiske handicapforum samt det planlagte observationscenter for handicapspørgsmål, udgør vigtige skridt i retning af en formalisering af kommunikationskanalerne. Imidlertid viste evalueringen også, at disse strukturer bør blive demokratiske i ordets egentlige betydning for at undgå, at de fjerner sig fra brugerne eller bliver et "lukket" beslutningstagende netværk på europæisk plan, som er uigennemskueligt for handicappede, fagfolk og administratorer på lokalt plan. Det er også vigtigt, at lignende demokratiske strukturer etableres på medlemsstatsplan, idet disse da vil kunne tjene som "fremskudte poster" for de europæiske strukturer. Koordinering indebærer også etablering af effektive kommunikationskanaler mellem de offentlige myndigheder (europæiske, nationale) og andre interessegrupper samt et forbedret samspil mellem fællesskabsprogrammerne og -initiativerne. Udbygningen af den strategiske og ledelsesmæssige kapacitet inden for Kommissionen er også en forudsætning for at fremme strategisk planlægning og tværministeriel koordinering på planlægnings- og ledelsesniveauet. Evalueringen afslorer behovet for en slruktur, der kan fremme nytænkning omkring emner, der vedrorer handicapspørgsmål, opstille strategier for, hvorledes Kommissionen bør forholde sig til disse emner og fremme det tværtjenstlige samarbejde med henblik på at udarbejde strategier for håndteringen af handicapspørgsmål og tilvejebringe et samspil mellem sektorspecifikke programmer, inden for hvilke der også træffes foranstaltninger til fordel for handicappede. Den nye ekspertgruppe, observationscentret og det europæiske handicapforum udgør alle vigtige initiativer med henblik på at sikre, at drøftelserne fortsætter på europæisk plan, men det kræver en betydelig indsats fra Kommissionens side at forholde sig til de aktiviteter, der herved skabes, at etablere effektive forbindelser mellem de mange arbejdsområder, som handicappede har en direkte interesse i og at koordinere aktionerne. 4. 3. 3 Foranstaltninger til sikring af handicappedes og handicaporganisationerncs fulde deltagclse i mainstrcam-aktivitcter Mainstream-princippet er et vigtigt grundlæggende koncept, som er udviklet inden for rammerne af den nye handicapstrategi, og som indebærer, at der opstilles en generel fællesskabspolitik, der tager hensyn til handicappedes behov, interesser og deltagclse. liclydniiigcn af dette princip er blevet understreget af resullalerne på regeiingskonferencen. I Amsterdam-traktatens artikel 6 A hedder det, at "Rådet med enstemmighed på Ibrslag af træffe hensiglsmæssigc Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet kan foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller elnisk 16 oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering". I erklæringen i tilknytning til artikel 100 A hedder det, at "Fællesskabets institutioner i forbindelse med udarbejdelsen af foranstaltninger i henhold til artikel 100 A skal tage hensyn til handicappedes behov". Erfaringen fra HELIOS II viser også, at man ikke kan sikre handicappedes interesser inden for "mainstream-aktiviteterne" uden tilstedeværelsen af foranstaltninger til fremme af handicappedes fulde deltagelse. Sådanne foranstaltninger omfatter: • tilstrækkelige ressourcer: som der er et stort behov for, fordi de organisationer, der repræsenterer handicappede ofte fungerer på basis af stærkt begrænsede budgetter og i vid udstrækning er afhængige af frivillige bidrag; • forbedrede adgangsforhold: erfaringerne fra HELIOS II viser, at der stadig er en stor mangel på forståelse for, at mennesker med fysiske, sensoriske og mentale handicap har behov for særlige adgangsfaciliteter. Hermed menes bl. a. adgangen til og distributionen af informationer om aktiviteter, adgangen til bygninger, transport og tidsmæssig koordinering og planlægning af aktiviteterne. Dette omfatter også holdningen hos de andre deltagere i aktiviteterne; • overvågning: handicapemners placering inden for "mainstream-aktiviteter" kan kun vurderes, hvis handicappedes deltagelse overvåges i tilstrækkelig grad. Dette omfatter en undersøgelse af, i hvilket omfang handicappede deltager aktivt i de organisationer, der modtager økonomisk støtte fra fællesskabsinitiativeme og -programmerne; • tilvejebringelse af ekspertrådgivning og undervisning: ekspertrådgivning- med henblik på at styrke handicappedes evner og muligheder for at medvirke til ændringer i den politik, der påvirker deres dagligdag, har vist sig at spille en væsentlig rolle. Der bør sørges for passende uddannelse for dem, der ikke er fortrolige med behandlingen af handicapspørgsmål med henblik på at gøre dem opmærksomme på de konsekvenser, de aktiviteter, de er ansvarlige for, har for handicappede. 4. 3. 4 Foranstaltninger til sikring af en reel dialog med de ikke-statslige organisationer (NGO) Hvis man onsker at sikre handicapemner en passende placering inden for alle "mainstream- aktiviteter" krævcr det også, at handicaporganisationerne råder over egnede mekanismer til at stotte passende aktioner. HELIOS II har i høj grad bidraget hertil gennem etablering af direkte kommunikalionskanaler mellem Kommissionen og NGO og mcllcm NGO indbyrdes og gennem inlbrmalion, leknisk support og ressourcer. Imidlertid er mange af de pågældende organisationer stadig megcl alhængige af fællesskabsfinansieringen for at kunne opretholde deres aktivitctsniveau, og deres mulighed for at fortsætte afhænger i vid udstrækning af en yderligere fællesskabsindsats på dette område. Således har Kommissionen allcrede i overensstemmelse med 1997-budgetbestcmmelserne truffct de nødvendis-: for,; -stallninger r\cd henblik på at yde en passende økonomisk støtte til arh</;dsprogra< ,niet for Det 1 !uropa;iske ! landieapibrum og de koordinerende europæiske NGO. 17 5 • Vejen frem HELIOS II har åbnet mange døre, afdækket mange muligheder og startet vigtige processer til fremme af en europæisk dialog omkring handicapspørgsmål. Som det fremgår af konklusionerne af evalueringen, er der nu brug for at videreføre processen til fremme af en dialog, skabe formelle rammer omkring resultaterne og støtte de mere lovende forløb, der er blevet afdækket inden for rammerne af programmet. Kommissionen har allerede afdækket de hovedinitiativer, der skal til for at virkeliggøre dette, og har indføjet dem i sin nye handicapstrategi. Imidlertid har evalueringen også givet uvurderlige oplysninger om en række nødvendige forudsætninger for, at strategien kan lykkes, om de måder, hvorpå den videre implementering bør ske, og om en række advarsler med hensyn til mulige begrænsninger og mangler. Kommissionen vil bygge på erfaringerne fra HELIOS II, idet den fokuserer på følgende: a) sikre den fulde implementering af sin nye handicapstrategi, således som denne er beskrevet i meddelelsen af 30. juli 1996 om Lige muligheder for handicappede og Rådets resolution af 20. december 1996, specielt hvad angår princippet om "mainstreaming" relevante fællesskabsaktioner- og programmer og samarbejdet med medlemsstater og NGO; handicapspørgsmålene inden alle for af b) inkorporere en række ikke tidligere identificerede elementer i den nye europæiske handicapstrategi, specielt hvad angår behovet for at gennemfore en strukturel forskning vedrørende den udstødelse, som handicappede udsættes for; e) undersøge mulighederne for at styrke den nye handicapstrategi og udnvtlc erfaringerne fra HELIOS II; undersøge mulighederne for at fremsætte et nyt lovgivningsforslag over for Rådel under hensyntagen til de Ibrste resultater af de pilotprojekter og forberedende aktioner, der blev gennemført i 1997, og Amsterdam-traktaten, når den er ratificeret. ISSN 0254-1459 KOM(98)15endeligudg. >,m< •• DOKUMENTER DA 04 05 Katalognummcr : CB-CO-98-013-DA-C ISBN 92-78-30122-1 Kontoret for De Europæiskc l;ællesskabers Offieielle Publikationer L-2985 Luxembourg 1S


title: Regulamento (CE) nº 143/98 da Comissão de 20 de Janeiro de 1998 que fixa valores unitários para a determinação do valor aduaneiro de certas mercadorias perecíveis

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

formats: html pdf print

text: L 17/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 143/98 DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 1998 que fixa valores unitários para a determinação do valor aduaneiro de certas mercadorias perecíveis A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 82/97 (2), Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2454/93 da Comissão, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposições de aplicação do Regulamento (CEE) nº 2913/92, que estabelece o Código Aduaneiro Comuni- tário (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 75/98 (4), e, nomeadamente, o nº 1 do seu artigo 173º, Considerando que os artigos 173º a 177º do Regulamento (CEE) nº 2454/93 prevêem os critérios para a fixação periódica pela Comissão de valores unitários para os produtos designados segundo a classificação do anexo 26 desse regulamento; Considerando que a aplicação das normas e critérios fixados nos artigos acima referidos aos elementos comu- nicados à Comissão em conformidade com o disposto no nº 2 do artigo 173º do Regulamento (CEE) nº 2454/93 conduz a fixar, para os produtos em questão, os valores unitários indicados no anexo ao presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores unitários referidos no nº 1 do artigo 173º do Regulamento (CEE) nº 2454/93 são fixados conforme se indica no quadro em anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 23 de Janeiro de 1998. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 1998. Pela Comissão Martin BANGEMANN Membro da Comissão (1) JO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. (2) JO L 17 de 21. 1. 1997, p. 1. (3) JO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1. (4) JO L 7 de 13. 1. 1998, p. 3. 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 17/13 ANEXO Designação das mercadorias Montante dos valores unitários/100 kg peso líquido Rubrica 1. 10 Espécies, variedades, código NC Batatas temporãs 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Cebolas (excepto cebolas de semente) 0703 10 19 1. 40 Alhos 0703 20 00 1. 50 Alho francês ex 0703 90 00 1. 60 Couve-flor ex 0704 10 10 ex 0704 10 05 ex 0704 10 80 1. 70 Couve-de-bruxelas 0704 20 00 1. 80 Couve branca e couve roxa 0704 90 10 1. 90 Brócolos [Brassica oleracea L. convar. botry- tis (L. ) Alef var. italica Plenck] ex 0704 90 90 1. 100 Couve-da-china ex 0704 90 90 1. 110 Alfaces repolhudas 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endívias ex 0705 29 00 1. 130 Cenouras ex 0706 10 00 1. 140 Rabanetes ex 0706 90 90 1. 160 Ervilhas (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 58,57 350,41 508,71 85,56 511,89 743,13 93,33 558,38 810,61 41,65 249,18 361,75 75,84 453,74 658,70 91,88 549,70 798,02 25,51 152,62 221. 57 105,95 633,88 920,22 107,96 645,90 937,68 152,67 913,40 1 326,01 21,82 130,54 189,52 37,45 224,06 325,27 156,39 935,65 1 358,32 814,70 387,99 2 389,09 1 190,13 566,78 3 490,03 1 298,21 618,25 3 806,97 579,35 275,91 1 698,92 1 054,93 502,39 3 093,54 1 278,04 608,65 3 747,82 354,84 168,99 1 040,56 1 473,75 701,85 4 321,74 1 501,71 715,17 4 403,73 2 123,62 1 011,34 6 227,47 303,51 144,54 890,05 520,93 248,08 1 527,60 2 175,37 1 035,99 6 379,21 115,80 45,83 38,78 169,17 66,95 56,65 184,53 73,03 61,79 82,35 32,59 27,58 149,95 59,34 50,21 181,66 71,90 60,83 50,44 19,96 16,89 209,48 82,91 70,15 213,46 84,48 71,48 301,86 119,46 101,08 43,14 17,07 14,45 74,05 29,30 24,80 309,21 122,38 103,54 441,02 113 980,15 18 250,29 130,49 9 813,70 11 840,80 644,25 166 504,04 26 660,32 190,61 14 336,01 17 297,24 702,76 181 624,85 29 081,44 207,93 15 637,91 18 868,06 313,62 81 052,98 12 978,06 92,79 6 978,67 8 420,17 571,06 147 588,43 23 631,59 168,96 12 707,37 15 332,19 691,84 178 803,07 28 629,62 204,69 15 394,95 18 574,92 192,08 49 643,74 7 948,86 56,83 4 274,33 5 157,23 797,78 206 184,00 33 013,81 236,04 17 752,45 21 419,38 812,92 210 095,56 33 640,12 240,52 18 089,24 21 825,73 1 149,57 297 103,45 47 571,67 340,13 25 580,62 30 864,53 164,30 42 462,81 6 799,07 48,61 3 656,05 4 411,24 281,99 72 879,57 11 669,35 83,43 6 274,93 7 571,08 1 177,58 304 342,76 48 730,81 348,41 26 203,93 31 616,58 603,97 3 613,44 5 245,75 8 401,16 4 000,93 24 636,18 1 194,16 472,61 399,88 4 547,77 188 195,84 101 198,19 1 345,55 122 101,60 1 175 355,82 L 17/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 Designação das mercadorias Montante dos valores unitários/100 kg peso líquido Rubrica Espécies, variedades, código NC 1. 170 Feijões: 1. 170. 1 Feijões (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Feijões (Phaseolus Ssp. , vulgaris var. Com- pressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Favas ex 0708 90 00 1. 190 Alcachofras 0709 10 00 1. 200 Espargos: 1. 200. 1  Verdes ex 0709 20 00 1. 200. 2  Outros ex 0709 20 00 1. 210 Beringelas 0709 30 00 1. 220 Aipo de folhas [Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ] ex 0709 40 00 1. 230 Cantarelos 0709 51 30 1. 240 Pimentos doces ou pimentões 0709 60 10 1. 250 Funcho 0709 90 50 1. 270 inteiras, Batatas doces, alimentação humana) 0714 20 10 frescas (destinadas à 2. 10 Castanhas (Castanea spp. ), frescas ex 0802 40 00 2. 30 Ananases, frescos ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 147,05 879,77 1 277,19 2 045,45 974,12 5 998,23 290,74 115,07 97,36 1 107,26 286 166,65 45 820,49 327,61 24 638,96 29 728,36 83,97 502,38 729,32 1 168,01 556,25 3 425,17 92,83 555,38 806,27 1 291,26 614,94 3 786,57       696,10 4 164,63 6 045,93 333,39 1 994,61 2 895,64 162,51 972,27 1 411,47 9 682,68 4 611,23 28 394,20 4 637,42 2 208,50 13 599,11 2 260,50 1 076,53 6 628,85 79,16 473,60 687,54 1 101,11 524,39 3 228,97 166,02 65,71 55,60 183,54 72,64 61,46    1 376,31 544,70 460,88 659,17 260,88 220,73 321,31 127,16 107,60 156,51 61,94 52,41 632,28 163 409,82 26 164,88 187,07 14 069,59 16 975,80 698,99 180 651,82 28 925,64 206,81 15 554,13 18 766,98       5 241,49 216 903,37 116 635,04 1 550,81 140 727,06 1 354 645,41 2 510,36 103 883,66 742,74 648 793,61 55 861,16 67 399,79 1 223,67 316 252,59 50 637,79 362,05 27 229,36 32 853,83 596,06 154 049,32 24 666,10 176,36 13 263,65 16 003,38 1 631,93 9 763,53 14 174,03 22 699,98 10 810,52 66 567,08 3 226,62 1 276,99 1 080,49 12 288,09 508 506,12 273 438,03 3 635,70 329 919,13 3 175 817,38 156,43 935,89 1 358,66 73,55 440,04 638,81 66,13 395,64 574,37 140,29 839,33 1 218,48 56,31 336,89 489,08 2 175,93 1 036,25 6 380,84 1 023,07 487,22 3 000,13 919,86 438,07 2 697,47 1 951,42 929,33 5 722,49 783,27 373,02 2 296,91 309,29 122,41 103,57 145,42 57,55 48,70 130,75 51,75 43,78 277,38 109,78 92,88 111,34 44,06 37,28 1 177,89 304 420,60 48 743,28 348,50 26 210,63 31 624,67 553,82 143 131,98 22 918,03 163,86 12 323,67 14 869,24 497,95 128 692,29 20 605,98 147,33 11 080,41 13 369,17 1 056,35 273 011,35 43 714,08 312,55 23 506,29 28 361,73 424,00 109 582,08 17 546,08 125,45 9 435,02 11 383,91 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 17/15 Designação das mercadorias Montante dos valores unitários/100 kg peso líquido Rubrica 2. 40 Espécies, variedades, código NC Abacates, frescos ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Goiabas e mangas, frescas ex 0804 50 00 2. 60 Laranjas doces, frescas: 2. 60. 1  Sanguíneas e semi-sanguíneas 0805 10 10 2. 60. 2  Navels, Navelinas, Navelates, Salustia- nas, Vernas, Valencia Lates, Maltesas, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3  Outras 0805 10 50 2. 70 Tangerinas, compreendendo as mandarinas e satsumas, frescas; clementinas, wilkings e outros citrinos híbridos, semelhantes, frescos: 2. 70. 1  Clementinas 0805 20 10 2. 70. 2  Monréales e satsumas 0805 20 30 2. 70. 3  Mandarinas e wilkings 0805 20 50 2. 70. 4  Tangerinas e outras ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limas (Citrus aurantifolia), frescas ex 0805 30 90 2. 90 Toranjas e pomelos, frescos: 2. 90. 1  Brancos ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2  Rosa ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Uvas de mesa 0806 10 21 0806 10 29 0806 10 61 0806 10 30 0806 10 69 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 98,55 589,61 855,95 1 370,82 652,83 4 019,89 152,64 913,22 1 325,75 2 123,21 1 011,15 6 226,25 194,85 77,12 65,25 301,80 119,44 101,06 742,06 191 783,23 30 707,98 219,55 16 512,55 19 923,36 1 149,35 297 045,07 47 562,32 340,06 25 575,60 30 858,47                                                                                                          150,55 900,71 1 307,59 2 094,14 997,30 6 140,99 297,66 117,81 99,68 1 133,61 292 977,83 46 911,08 335,40 25 225,41 30 435,94 37,16 222,32 322,75 47,59 284,72 413,34 516,89 246,16 1 515,77 661,97 315,25 1 941,22 73,47 29,08 24,60 94,09 37,24 31,51 279,81 72 315,22 11 578,98 82,79 6 226,34 7 512,45 358,34 92 612,52 14 828,95 106,02 7 973,94 9 621,03 228,87 1 369,29 1 987,84 3 183,56 1 516,12 9 335,70 452,52 179,09 151,53 1 723,34 445 392,46 71 315,43 509,89 38 348,31 46 269,50 L 17/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 Designação das mercadorias Montante dos valores unitários/100 kg peso líquido Rubrica Espécies, variedades, código NC 2. 110 Melancias 0807 11 00 2. 120 Melões: 2. 120. 1  Amarillo, Cuper, Honey Dew (com- preendendo Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (compreendendo Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2  Outros ex 0807 19 00 2. 140 Pêras: 2. 140. 1 Pêras-Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 41 2. 140. 2 Outras ex 0808 20 41 2. 150 Damascos 0809 10 10 0809 10 50 2. 160 Cerejas 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Pêssegos 0809 30 90 2. 180 Nectarinas ex 0809 30 10 2. 190 Ameixas 0809 40 05 2. 200 Morangos 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Framboesas 0810 20 10 2. 210 Mirtilos (frutos do Vaccinium myrtillus) 0810 40 30 2. 220 Kiwis (Actinidia Chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 49,47 295,97 429,67 688,12 327,71 2 017,90 97,81 38,71 32,75 372,50 96 271,09 15 414,75 110,21 8 288,95 10 001,10 64,39 385,23 559,26 199,59 1 194,11 1 733,53 895,66 426,54 2 626,49 2 776,28 1 322,16 8 141,36 127,31 50,39 42,63 394,63 156,18 132,15 484,84 125 306,16 20 063,80 143,45 10 788,87 13 017,40 1 502,87 388 412,12 62 191,84 444,66 33 442,30 40 350,11             142,03 849,74 1 233,59 1 975,62 940,86 5 793,46 296,82 1 775,82 2 578,01 4 128,74 1 966,25 12 107,41 132,31 791,59 1 149,17 1 840,42 876,47 5 396,98 205,62 1 230,19 1 785,90 2 860,15 1 362,11 8 387,32 131,83 788,71 1 145,00 1 833,74 873,29 5 377,40 463,26 2 771,60 4 023,62 6 443,90 3 068,81 18 896,56       280,82 111,14 94,04 586,87 232,26 196,52 261,60 103,53 87,60 406,55 160,90 136,14 260,65 103,16 87,28 915,95 362,50 306,72             1 069,46 276 397,48 44 256,26 316,42 23 797,84 28 713,49 2 234,99 577 626,56 92 488,52 661,27 49 733,68 60 006,62 996,27 257 481,88 41 227,53 294,77 22 169,20 26 748,45 1 548,28 400 146,80 64 070,78 458,09 34 452,66 41 569,17 992,65 256 547,77 41 077,96 293,70 22 088,78 26 651,41 3 488,25 144 350,89 1 032,07 901 527,12 77 621,53 93 654,96 1 537,72 9 199,89 13 355,77 21 389,53 10 186,44 62 724,21 3 040,35 1 203,27 1 018,11 11 578,71 479 150,48 257 652,67 3 425,81 310 873,16 2 992 480,01 982,92 5 880,62 8 537,09 13 672,32 6 511,24 40 093,70 1 943,41 769,14 650,78 130,44 780,40 1 132,93 1 814,41 864,08 5 320,70 257,90 102,07 86,36 7 401,18 306 275,91 164 693,16 2 189,80 198 712,02 1 912 811,47 982,19 253 842,76 40 644,84 290,60 21 855,87 26 370,40 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 17/17 Designação das mercadorias Montante dos valores unitários/100 kg peso líquido Rubrica Espécies, variedades, código NC 2. 230 Romãs ex 0810 90 85 2. 240 Dióspiros (compreendendo Sharon) ex 0810 90 85 2. 250 Lechias ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 129,22 773,10 1 122,33 104,37 624,43 906,50 175,60 1 050,58 1 525,16 1 797,44 856,00 5 270,94 1 451,78 691,39 4 257,29 2 442,58 1 163,24 7 162,79 255,49 101,11 85,56 206,36 81,67 69,10 347,19 137,41 116,26 973,00 251 468,58 40 264,69 287,88 21 651,46 26 123,76 785,88 203 109,24 32 521,48 232,52 17 487,72 21 099,96 1 322,23 341 726,38 54 716,61 391,21 29 422,66 35 500,17


title: Règlement (CE) n° 200/98 du Conseil du 20 janvier 1998 concernant la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la compensation financière prévues dans l'accord entre la Communauté économique européenne et la République du Cap-Vert concernant la pêche au large du Cap-Vert, pour la période du 6 septembre 1997 au 5 septembre 2000

eurovoc_concepts:
Cape Verde
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations

text: 28. 1. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 21/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 200/98 DU CONSEIL du 20 janvier 1998 concernant la conclusion du protocole fixant les possibilit(cid:130)s de p(cid:136)che et la compensation financi(cid:138)re pr(cid:130)vues dans l’accord entre la Communaut(cid:130) (cid:130)cono- mique europ(cid:130)enne et la R(cid:130)publique du Cap-Vert concernant la p(cid:136)che au large du Cap-Vert, pour la p(cid:130)riode du 6 septembre 1997 au 5 septembre 2000 LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, Le texte du protocole est joint au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement (3). vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 43 en liaison avec l’article 228, paragraphe 2, premi(cid:138)re phrase, et paragraphe 3, premier alin(cid:130)a, vu la proposition de la Commission, vu l’avis du Parlement europ(cid:130)en (1), consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’accord entre la Communaut(cid:130) (cid:130)conomique europ(cid:130)enne et la R(cid:130)publique du Cap-Vert concernant la p(cid:136)che au large du Cap-Vert (2), les deux parties ont proc(cid:130)d(cid:130) (cid:133) des n(cid:130)gociations pour d(cid:130)terminer les modifications ou les compl(cid:130)ments (cid:133) intro- duire dans cet accord (cid:133) la fin de la p(cid:130)riode d’application du protocole annex(cid:130) (cid:133) ce dernier; consid(cid:130)rant que, (cid:133) la suite de ces n(cid:130)gociations, un nouveau protocole fixant les possibilit(cid:130)s de p(cid:136)che et la compensation financi(cid:138)re pr(cid:130)vues dans l’accord pr(cid:130)cit(cid:130) pour la p(cid:130)riode du 6 septembre 1997 au 5 septembre 2000 a (cid:130)t(cid:130) paraph(cid:130) le 10 juillet 1997; consid(cid:130)rant qu’il est dans l’int(cid:130)r(cid:136)t de la Communaut(cid:130) d’approuver ce protocole, Article 2 Les possibilit(cid:130)s de p(cid:136)che fix(cid:130)es par le protocole sont r(cid:130)parties parmi les (cid:144)tats membres selon la cl(cid:130) suivante: (cid:190) thoniers senneurs: France: 19 navires Espagne: 18 navires (cid:190) thoniers canneurs: France: 8 navires Espagne: 2 navires (cid:190) palangriers de surface: Espagne: 18 navires Portugal: 8 navires (cid:190) palangriers de fond: Portugal: 3 navires Si les demandes de licence de ces (cid:144)tats membres n’(cid:130)pui- sent pas les possibilit(cid:130)s de p(cid:136)che fix(cid:130)es par le protocole, la Commission peut prendre en consid(cid:130)ration des demandes de licence de tout autre (cid:144)tat membre. A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article 3 Article premier les possibilit(cid:130)s de p(cid:136)che et la Le protocole fixant compensation financi(cid:138)re pr(cid:130)vues dans l’accord entre la Communaut(cid:130) (cid:130)conomique europ(cid:130)enne et la R(cid:130)publique du Cap-Vert concernant la p(cid:136)che au large du Cap-Vert pour la p(cid:130)riode du 6 septembre 1997 au 5 septembre 2000 est approuv(cid:130) au nom de la Communaut(cid:130). Le pr(cid:130)sident du Conseil est autoris(cid:130) (cid:133) d(cid:130)signer les personnes habilit(cid:130)es (cid:133) signer le protocole (cid:133) l’effet d’en- gager la Communaut(cid:130). Article 4 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le troisi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. (1) JO C 371 du 8. 12. 1997. (2) JO L 212 du 9. 8. 1990, p. 1. (3) Voir page 16 du pr(cid:130)sent Journal officiel. L 21/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 1. 98 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 20 janvier 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident J. CUNNINGHAM


title: Reglamento (CE) n° 191/98 del Consejo de 20 de enero de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1442/88 sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas 1988/89 a 1997/98, de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas

eurovoc_concepts:
Germany
Spain
abandoned land
grubbing premium
vineyard
viticulture

text: 27. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 20/15 REGLAMENTO (CE) No 191/98 DEL CONSEJO de 20 de enero de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 1442/88 sobre la concesi(cid:155)n, para las campa ˜nas vitivin(cid:146)colas 1988/89 a 1997/98, de primas por abandono definitivo de superficies vit(cid:146)colas EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:146)culo 43, Art(cid:146)culo 1 Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), Visto el dictamen del Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico y Social (3), Considerando que el l(cid:146)mite de 25 000 hect ´areas fijado para las dos ´ultimas campa ˜nas en la letra a) del p ´arrafo segundo del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1442/88 (4), no va a alcanzarse debido a que algunos Estados miembros han renunciado a la aplicaci(cid:155)n de este r(cid:130)gimen y a que otros s(cid:155)lo lo han aplicado de manera muy limitada; Considerando que se ha comprobado que el n ´umero de hect ´areas atribuido a Alemania (50 ha) es demasiado escaso e impide llevar a cabo una distribuci(cid:155)n adoptada a las necesidades de las distintas regiones vit(cid:146)colas; que, por consiguiente, es conveniente incrementar el n ´umero de hect ´areas para poder alcanzar los objetivos de ese r(cid:130)gimen; Considerando que debido a la modificaci(cid:155)n introducida en la superficie que puede recibir una prima por aban- dono definitivo para la campa ˜na 1997/98, los plazos fijados para la presentaci(cid:155)n de soliticudes de concesi(cid:155)n de la prima, para el compromiso de arranque y para las soli- citudes de participaci(cid:155)n del Fondo Europeo de Orienta- ci(cid:155)n y de Garant(cid:146)a Agr(cid:146)cola, no permiten la puesta en marcha del r(cid:130)gimen; que, por lo tanto, procede prorrogar los plazos fijados, El Reglamento (CEE) no 1442/88 quedar ´a modificado como sigue: 1) En la letra a) del p ´arrafo segundo del apartado 1 del art(cid:146)culo 1, la cifra «50» correspondiente a Alemania se sustituir ´a por «1 000» y la cifra «13 000» correspon- diente a Espa ˜na se sustituir ´a por «12 050». 2) En el art(cid:146)culo 4 se a ˜nadir ´a el apartado siguiente: «6. No obstante lo dispuesto en los apartados 1 y 2, para la campa ˜na 1997/98: — la fecha l(cid:146)mite, contemplada en el apartado 1, para la presentaci(cid:155)n de solicitudes de concesi(cid:155)n de la prima ser ´a el 30 de abril de 1998, — la fecha l(cid:146)mite para el arranque, contemplada en el apartado 2, ser ´a el 31 de mayo de 1998. ». 3) En el apartado 1 del art(cid:146)culo 15 de a ˜nadir ´a el p ´arrafo siguiente: «No obstante lo dispuesto en el p ´arrafo primero, para la campa ˜na 1997/98 las solicitudes se presentar ´an antes del 1 de junio de 1998. ». Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de enero de 1998. Por el Consejo El Presidente J. CUNNINGHAM (1) DO C 312 de 14. 10. 1997, p. 20. (2) Dictamen emitido el 14 de enero de 1998 (no publicado a ´un (3) Dictamen emitido el 10 de diciembre de 1997 (no publicado en el Diario Oficial). a ´un en el Diario Oficial). (4) DO L 132 de 28. 5. 1988, p. 3. Reglamento cuya ´ultima mo- dificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 534/97 (DO L 83 de 25. 3. 1997, p. 2)


title: ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Ιανουαρίου 1998 για έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής για τα προϊόντα του τομέα του βοείου κρέατος καταγωγής Μποτσουάνας, Κένυας, Μαδαγασκάρης, Σουαζιλάνδης, Ζιμπάμπουε και Ναμίμπια

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
boned meat
import licence
originating product
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 27. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 20/35 APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 20 ˜gr Iamouaq˜iou 1998 cia ˜ejdosg pistopoigtij ˜ym eisacyc ˜gr cia ta pqoiˇ ˜omta tou tol ˜ea tou boe˜iou jq ˜eator jatacyc ˜gr Lpotsou ˜amar, J ˜emuar, Ladacasj ˜aqgr, Souafik ˜amdgr, Filp ˜alpoue jai Mal˜ilpia (98/96/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 715/90 tou Sulbouk˜iou, tgr 5gr Laqt˜iou 1990, swetij ˜a le to jahest ˜yr pou evaql ˜ofetai se ceyqcij ˜a pqoˇi ˜omta jai se oqisl ˜ema elpoqe ˜ulata pou pqoj ˜uptoum ap ˜o tg letapo˜igsg ceyqcij ˜ym pqoˇi ˜omtym, jatacyc ˜gr tym jqat ˜ym tgr Avqij ˜gr, tgr Jaqaˇibij ˜gr jai tou Eiqgmijo ˜u (AJE) ˜g tym upeqpomt˜iym wyq ˜ym jai edav ˜ym (UWE) (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 619/96 (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 27, tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 589/96 tgr Epitqop ˜gr, tgr 2ar Apqik˜iou 1996, cia tom jahoqisl ˜o tym keptoleqei ˜ym evaq- loc ˜gr stom tol ˜ea tou boe˜iou jq ˜eator tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 715/90 tou Sulbouk˜iou swetij ˜a le to jahe- st ˜yr pou evaql ˜ofetai sta ceyqcij ˜a pqoˇi ˜omta jai se oqisl ˜ema elpoqe ˜ulata pou pqo ˜eqwomtai ap ˜o tg letapo˜igsg ceyqcij ˜ym pqoˇi ˜omtym pqo ˜ekeusgr jqat ˜ym Avqij ˜gr, Jaqaˇi- bij ˜gr jai Eiqgmijo ˜u ˜g upeqpomt˜iym wyq ˜ym jai edav ˜ym (3), jai id˜iyr to ˜aqhqo 4, Ejtil ˜ymtar: ˜oti to ˜aqhqo 1 tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 589/96 pqobk ˜epei tg dumat ˜otgta ejd ˜oseyr pistopoigtij ˜ym eisacyc ˜gr cia pqoˇi ˜omta tou tol ˜ea tou boe˜iou jq ˜eator· ˜oti, emto ˜utoir, oi eisacyc ˜er pq ˜epei ma pqaclatopoio ˜umtai emt ˜or tym oq˜iym tym posot ˜gtym pou pqobk ˜epomtai cia jahel˜ia ap ˜o aut ˜er tir w ˜yqer enacyc ˜gr· ˜oti oi ait ˜gseir tym pistopoigtij ˜ym pou upobk ˜ghgjam ap ˜o 1gr ˜eyr 10 Iamouaq˜iou 1998, ejvqasl ˜emer se aposteyl ˜emo jq ˜ear s ˜ulvyma le tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 589/96, dem upeqba˜imoum, cia ta pqoˇi ˜omta jatacyc ˜gr Lpotsou ˜amar, J ˜emuar, Ladacasj ˜aqgr, Souafik ˜amdgr, Filp ˜alpoue jai Mal˜ilpia, tir pos ˜otgter pou diat˜ihemtai cia tir w ˜yqer aut ˜er· ˜oti e˜imai even ˜gr dumat ˜om ma ejdoho ˜um pistopoigtij ˜a eisacyc ˜gr cia tir fgto ˜ulemer pos ˜otgter ap ˜o tir w ˜yqer aut ˜er· ˜oti pq ˜epei ma pqobo ˜ule stom jahoqisl ˜o tym posot ˜gtym cia tir opo˜ier lpoqo ˜um ma ejdoho ˜um pistopoigtij ˜a ap ˜o tgm 1g Vebqouaq˜iou 1998, sto pka˜isio tgr sumokij ˜gr pos ˜otg- tar 52 100 t ˜omym· ˜oti e˜imai wq ˜gsilo ma upemhuliste˜i ˜oti g ap ˜ovasg aut ˜g dem h˜icei tgm odgc˜ia 72/462/EOJ tou Sulbouk˜iou, tgr 12gr Dejelbq˜iou 1972, peq˜i tym uceiomolij ˜ym pqobkgl ˜atym jai tym uceiomolij ˜ym l ˜etqym jat ˜a tir eisacyc ˜er f ˜yym tou boe˜iou, woiqe˜iou, pqobe˜iou jai aice˜iou e˜idour, myp ˜ym jqe ˜a- tym ˜g pqoˇi ˜omtym le b ˜asg to jq ˜ear pqo ˜ekeusgr tq˜itym wyq ˜ym (4), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tgm odgc˜ia 96/91/EJ (5), ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: ˜Aqhqo 1 Ta aj ˜okouha jq ˜atg l ˜ekg ejd˜idoum, stir 21 Iamouaq˜iou 1998, pistopoigtij ˜a eisacyc ˜gr ta opo˜ia avoqo ˜um pqoˇi ˜omta pou up ˜acomtai stom tol ˜ea tou boe˜iou jq ˜eator, ejvqasl ˜ema se aposteyl ˜emo jq ˜ear, jatacyc ˜gr oqisl ˜emym jqat ˜ym tgr Avqij ˜gr, tgr Jaqaˇibij ˜gr jai tou Eiqgmijo ˜u Yjeamo ˜u, cia tir aj ˜okouher pos ˜otgter cia w ˜yqer jatacyc ˜gr: Ceqlam˜ia: — 290,000 t ˜omoi jatacyc ˜gr Lpotsou ˜amar, — 3,000 t ˜omoi jatacyc ˜gr Mal˜ilpia. Gmyl˜emo Bas˜ikeio: — 540,000 t ˜omoi jatacyc ˜gr Lpotsou ˜amar, — 250,000 t ˜omoi jatacyc ˜gr Mal˜ilpia. ˜Aqhqo 2 Oi ait ˜gseir pistopoigtij ˜ym lpoqo ˜um ma upob ˜akkomtai s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 3 paq ˜acqavor 3 tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 589/96, jat ˜a tg di ˜aqjeia tym d ˜eja pq ˜ytym gleq ˜ym tou Vebqouaq˜iou 1998, cia tir aj ˜okouher pos ˜otg- ter boe˜iou aposteyl ˜emou jq ˜eator: — Lpotsou ˜ama: — J ˜emua: — Ladacasj ˜aqg: — Souafik ˜amdg: — Filp ˜alpoue: — Mal˜ilpia: 18 086,000 t ˜omoi, 142,000 t ˜omoi, 7 579,000 t ˜omoi, 3 363,000 t ˜omoi, 9 100,000 t ˜omoi, 12 747,000 t ˜omoi. G paqo ˜usa ap ˜ovasg apeuh ˜umetai sta jq ˜atg l ˜ekg. ˜Aqhqo 3 Bqun ˜ekker, 20 Iamouaq˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr (1) EE L 84 tgr 30. 3. 1990, s. 85. (2) EE L 89 tgr 10. 4. 1996, s. 1. (3) EE L 84 tgr 3. 4. 1996, s. 22. (4) EE L 302 tgr 31. 12. 1972, s. 28. (5) EE L 13 tgr 16. 1. 1997, s. 26


eurovoc_concepts:
CCT duties
import
meat product
poultrymeat
representative price

text: L 15/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 1. 98 VERORDENING (EG) Nr. 136/98 VAN DE COMMISSIE van 20 januari 1998 tot vaststelling van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten in de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede van ovoalbumine, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1484/95 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2771/75 van de Raad van 29 oktober 1975 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector eieren (1), laatstelijk gewij- zigd van de Commissie (2), en met name op artikel 5, lid 4, bij Verordening (EG) nr. 1516/96 Gelet op Verordening (EEG) nr. 2777/75 van de Raad van 29 oktober 1975 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector pluimvee (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2916/95 van de Commissie (4), en met name op artikel 5, lid 4, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2783/75 van de Raad van 29 oktober 1975 betreffende een gemeenschappelijke regeling van het handelsverkeer voor ovoalbumine en laatstelijk gewijzigd bij Verordening lactoalbumine (5), (EG) nr. 2916/95 van de Commissie, en met name op artikel 3, lid 4, Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 1484/95 van laatstelijk gewijzigd bij Verordening de Commissie (6), (EG) nr. 2442/97 (7), de uitvoeringsbepalingen van de regeling voor de toepassing van de aanvullende invoer- rechten en de aanvullende invoerrechten in de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovoalbumine, zijn vastgesteld; Overwegende dat uit een regelmatige controle van gege- vens waarvan wordt uitgegaan bij de vaststelling van de representatieve prijzen voor de producten van de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovoalbumine, blijkt dat de representatieve prijzen en de aanvullende rechten voor de invoer van bepaalde producten moeten worden gewijzigd, met inachtneming van de naar gelang van de optredende prijsverschillen; dat derhalve de representatieve prijzen en de corresponde- rende aanvullende rechten voor die producten moeten worden gepubliceerd; oorsprong Overwegende dat deze wijziging, gezien de marktsituatie, zo spoedig mogelijk moet worden toegepast; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor slachtpluimvee en eieren, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Bijlage I bij de gewijzigde Verordening (EG) nr. 1484/95 wordt vervangen door de bijlage bij deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 21 januari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 20 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 282 van 1. 11. 1975, blz. 49. (2) PB L 189 van 30. 7. 1996, blz. 99. (3) PB L 282 van 1. 11. 1975, blz. 77. (4) PB L 305 van 19. 12. 1995, blz. 49. (5) PB L 282 van 1. 11. 1975, blz. 104. (6) PB L 145 van 29. 6. 1995, blz. 47. (7) PB L 339 van 10. 12. 1997, blz. 14. 21. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 15/11 BIJLAGE „BIJLAGE I GN-code Omschrijving Representa- tieve prijs (in ecu/ 100 kg) Aanvullend recht (in ecu/ 100 kg) Oorsprong (1) 0207 14 10 Delen zonder been, van hanen of van kippen, bevroren 216,6 224,2 203,5 259,2 239,6 0207 27 10 Delen bevroren zonder been, van kalkoenen, 166,1 1602 32 11 Bereidingen, niet gekookt en niet gebakken, van hanen en kippen 1602 39 21 Bereidingen, niet gekookt en niet gebakken, andere dan van kalkoenen, hanen en kippen 221,6 245,5 217,9 221,6 25 23 29 12 18 46 20 12 21 20 01 02 03 04 05 04 01 02 03 01 (1) Verklaring van de code: 01 China 02 Brazilië 03 Thailand 04 Chili 05 Argentinië”


title: Padomes Regula (EK) Nr. 192/98 (1998. gada 20. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju un Regulu (EEK) Nr. 2358/71 par sēklu tirgus kopīgo organizāciju

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
common organisation of markets
market intervention
rice
seed

text: 03/22. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 241 31998R0192 L 20/16 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 27. 1. 1998. PADOMES REGULA (EK) Nr. 192/98 (1998. gada 20. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju un Regulu (EEK) Nr. 2358/71 par sēklu tirgus kopīgo organizāciju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (3), tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 6. panta 4. punktu kompensācijas maksājumu sistēma ir jāpiemēro, pamatojoties uz ražotājas dalībvalsts noteikto platību; tā kā būtu attiecīgi jāparedz, ka attiecīgajai dalībvalstij jānosaka darbības samazinā- jums, ko piemēro gadījumā, ja ir pārsniegta minētā platība; tā kā Regulas (EK) Nr. 3072/95 6. panta 5. punkts paredz paziņojumus, ko nosūta dalībvalstis, pamatojoties uz ražotāju un pārstrādātāju deklarācijām; tā kā minētais noteikums būtu jāgroza, lai svītrotu visas atsauces uz valsts pamatplatību; tā kā šķiet, ka ir ekonomiski pamatoti eksporta kompensācijas piešķirt, ja tiek sniegts pierādījums tam, ka attiecīgais produkts ir pilnīgi iegūts Kopienā saskaņā ar Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6); tā kā minētās saistības nepiemēro reeksporta gadījumā; tā kā kompensācijas maksājumu sistēma, ko ievieš ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 (4) 6. pantu, ir jāattiecina arī uz ražotājiem, kas ražo sēšanai paredzētus izkultus, nelobītus (rupjus) rīsus; tā kā cenu krišanās, ko rada minētās regulas 3. pantā paredzētais intervences cenas samazinājums, iespaido sēšanai paredzēto rīsu cenas; tā kā, ņemot vērā to, ka nav pienācīgas kompensā- cijas, pastāv risks, ka tā rezultātā sašaurināsies sertificētu sēklu izmantojums un pasliktināsies rīsu kvalitāte; tā kā pēc tam, kad kompensācijas maksājumu sistēma ir attieci- nāta uz sēšanai paredzētiem rīsiem, lai nodrošinātu līdzsvaru rīsu sēklu tirgū, jo īpaši, lai pasargātu noieta iespējas saskaņā ar pamatplatību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 3072/95 6. pantā, šķiet, ka ir pamatoti ieviest mehānismu, lai stabilizētu rīsu sēklu ražošanu; tā kā būtu jāparedz, ka kompensācijas maksājumu sistēmas paplašinājumu un izveidoto stabilizācijas mehānismu piemēro no 1998. /99. tirdzniecības gada, tā kā sēšanai paredzētie rīsi ir jāpievieno produktiem, uz ko attiecas tikai Regula (EK) Nr. 3072/95, lai tie var pretendēt uz kompensācijas maksājumiem; tā kā ir jāatgādina, ka attiecīgais produkts pretendē uz sēklu ražošanas atbalstu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2358/71 (5); tā kā Regulas (EK) Nr. 3072/95 3. pants nosaka nelobītu rīsu intervences cenu vienā līmenī 1999. /2000. tirdzniecības gadam un turpmākajiem tirdzniecības gadiem; tā kā tajā pašā laikā ir jāparedz, ka minētās regulas 6. panta 1. punktā noteiktie kompensācijas maksājumi 1999. /2000. tirdzniecības gadam un turpmākajiem tirdzniecības gadiem paliek nemainīgi; (1) OV C 312, 14. 10. 1997. , 18. lpp. (2) Atzinums sniegts 1998. gada 14. publicēts). janvārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav (3) Atzinums sniegts 1997. gada 10. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). (4) OV L 329, 30. 12. 1995. , 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 613/97 (OV L 94, 9. 4. 1997. , 1. lpp. ). IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulu (EK) Nr. 3072/95 groza šādi: 1. Regulas 1. pantā: a) 1. punktu aizstāj ar šādu: (5) OV L 246, 5. 11. 1971. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar (6) OV L 302, 19. 10. 1992. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti Regulu (EK) Nr. 3290/94 (OV L 349, 31. 12. 1994. , 105. lpp. ). ar Regulu (EK) Nr. 82/97 (OV L 17, 21. 1. 1997. , 1. lpp. ). 242 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/22. sēj. “1. Rīsu tirgus kopīgā organizācija ietver cenu un tirdzniecības sistēmu, un tā attiecas uz šādiem produk- tiem: KN kods Apraksts jumu, kas piemērojams kompensācijas maksājumam. Par to tā iepriekš un iespējami drīz informē Komi- siju. ”; ii) trešās daļas sākumā svītro vārdus “katrai pamatpla- tībai”. a) 1006 10 Izkulti, nelobīti rīsi (rupji rīsi) 3. Direktīvas 13. pantā: 1006 20 1006 30 Lobīti rīsi (brūnie) Daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti b) 1006 40 00 Šķeltie rīsi c) 1102 30 00 Rīsu milti 1103 14 00 Rīsu putraimi un rupja maluma milti 1103 29 50 Rīsu granulas 1104 19 91 Rīsu pārslas 1108 19 10 b) pievieno šādu punktu: Rīsu ciete” Šo regulu piemēro sēšanai paredzētiem izkultiem, “3. nelobītiem rīsiem (rupjiem rīsiem) tikai ar KN kodu 1006 10 10 šīs regulas 6. pantā paredzētajā kompensā- cijas maksājumu sistēmā. ” 2. Direktīvas 6. pantā: a) panta 3. punktā tabulas ceturtās slejas virsrakstu aizstāj ar “1999. /2000. tirdzniecības gads un turpmākie tirdz- niecības gadi”; b) panta 5. punktā: i) otro daļu aizstāj ar šādu: “Piemērojot iepriekšējo panta daļu, attiecīgā dalīb- valsts līdz dienai, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 22. pantā paredzēto procedūru, nosaka samazinā- a) panta 12. punkta pirmajā daļā pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu: “— produkti ir pilnīgi iegūti Kopienā saskaņā ar Regulas izņemot gadījumus, (EEK) Nr. 2913/92 23. pantu, kad piemēro 13. punktu”; b) panta 13. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Nepiešķir nekādu eksporta kompensāciju rīsiem, kas ir ievesti no trešām valstīm un ir atkārtoti eksportēti, ja vien eksportētājs nepierāda, ka: — izvedamais produkts un iepriekš ievestais produkts ir viens un tas pats, — ir iekasēti visi ievedmuitas nodokļi, laižot produktu brīvā apgrozībā. ” 2. pants Ar šo Regulas (EEK) Nr. 2358/71 3. pantam pievieno šādu punktu: Rīsu sēklu maksimālo daudzumu, attiecībā uz kuru “4. a Kopienā ir maksājams atbalsts, nosaka saskaņā ar 5. punktā minēto procedūru. Šo daudzumu sadala starp ražotājām dalībvalstīm. ” 3. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 1. punktu Tomēr 1. septembra un 2. pantu piemēro no 1998. gada 1. 1. panta piemēro 1998. gada jūlija. no Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1998. gada 20. janvārī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. CUNNINGHAM


title: Règlement (CE) n° 143/98 de la Commission du 20 janvier 1998 établissant des valeurs unitaires pour la détermination de la valeur en douane de certaines marchandises périssables

text: L 17/12 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 1. 98 RÈGLEMENT (CE) No 143/98 DE LA COMMISSION du 20 janvier 1998 établissant des valeurs unitaires pour la détermination de la valeur en douane de certaines marchandises périssables LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 2913/92 du Conseil, du 12 octobre 1992, établissant le code des douanes communau- taire (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 82/97 (2), vu le règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission, du 2 juillet 1993, fixant certaines dispositions d’application du règlement (CEE) no 2913/92 établissant le code des douanes communautaire (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 75/98 (4), et notamment son article 173 paragraphe 1, considérant que les articles 173 à 177 du règlement (CEE) no 2454/93 prévoient les critères pour l’établissement par la Commission de valeurs unitaires périodiques pour les produits désignés selon la classification reprise à l’annexe no 26 de ce règlement; considérant que l’application des règles et critères fixés dans les articles visés ci-dessus aux éléments qui ont été communiqués à la Commission conformément aux dispositions de l’article 173 paragraphe 2 du règlement précité conduit à établir pour les produits considérés les valeurs unitaires comme il est indiqué à l’annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs unitaires visées à l’article 173 paragraphe 1 du règlement (CEE) no 2454/93 sont établies comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 23 janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 janvier 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission (1) JO L 302 du 19. 10. 1992, p. 1. (2) JO L 17 du 21. 1. 1997, p. 1. (3) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1. (4) JO L 7 du 13. 1. 1998, p. 3. 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 17/13 ANNEXE Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 1. 10 Pommes de terre de primeurs 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Oignons autres que de semence 0703 10 19 1. 40 Aulx 0703 20 00 1. 50 Poireaux ex 0703 90 00 1. 60 Choux-fleurs ex 0704 10 10 ex 0704 10 05 ex 0704 10 80 1. 70 Choux de Bruxelles 0704 20 00 1. 80 Choux blancs et choux rouges 0704 90 10 1. 90 Brocolis asperges ou à jets [Brassica olera- cea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck] ex 0704 90 90 1. 100 Choux de Chine ex 0704 90 90 1. 110 Laitues pommées 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endives ex 0705 29 00 1. 130 Carottes ex 0706 10 00 1. 140 Radis ex 0706 90 90 1. 160 Pois (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 58,57 350,41 508,71 85,56 511,89 743,13 93,33 558,38 810,61 41,65 249,18 361,75 75,84 453,74 658,70 91,88 549,70 798,02 25,51 152,62 221. 57 105,95 633,88 920,22 107,96 645,90 937,68 152,67 913,40 1 326,01 21,82 130,54 189,52 37,45 224,06 325,27 156,39 935,65 1 358,32 814,70 387,99 2 389,09 1 190,13 566,78 3 490,03 1 298,21 618,25 3 806,97 579,35 275,91 1 698,92 1 054,93 502,39 3 093,54 1 278,04 608,65 3 747,82 354,84 168,99 1 040,56 1 473,75 701,85 4 321,74 1 501,71 715,17 4 403,73 2 123,62 1 011,34 6 227,47 303,51 144,54 890,05 520,93 248,08 1 527,60 2 175,37 1 035,99 6 379,21 115,80 45,83 38,78 169,17 66,95 56,65 184,53 73,03 61,79 82,35 32,59 27,58 149,95 59,34 50,21 181,66 71,90 60,83 50,44 19,96 16,89 209,48 82,91 70,15 213,46 84,48 71,48 301,86 119,46 101,08 43,14 17,07 14,45 74,05 29,30 24,80 309,21 122,38 103,54 441,02 113 980,15 18 250,29 130,49 9 813,70 11 840,80 644,25 166 504,04 26 660,32 190,61 14 336,01 17 297,24 702,76 181 624,85 29 081,44 207,93 15 637,91 18 868,06 313,62 81 052,98 12 978,06 92,79 6 978,67 8 420,17 571,06 147 588,43 23 631,59 168,96 12 707,37 15 332,19 691,84 178 803,07 28 629,62 204,69 15 394,95 18 574,92 192,08 49 643,74 7 948,86 56,83 4 274,33 5 157,23 797,78 206 184,00 33 013,81 236,04 17 752,45 21 419,38 812,92 210 095,56 33 640,12 240,52 18 089,24 21 825,73 1 149,57 297 103,45 47 571,67 340,13 25 580,62 30 864,53 164,30 42 462,81 6 799,07 48,61 3 656,05 4 411,24 281,99 72 879,57 11 669,35 83,43 6 274,93 7 571,08 1 177,58 304 342,76 48 730,81 348,41 26 203,93 31 616,58 603,97 3 613,44 5 245,75 8 401,16 4 000,93 24 636,18 1 194,16 472,61 399,88 4 547,77 188 195,84 101 198,19 1 345,55 122 101,60 1 175 355,82 L 17/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 1. 98 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 1. 170 Haricots: 1. 170. 1 Haricots (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Haricots (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Com- pressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Fèves ex 0708 90 00 1. 190 Artichauts 0709 10 00 1. 200 Asperges: 1. 200. 1  vertes ex 0709 20 00 1. 200. 2  autres ex 0709 20 00 1. 210 Aubergines 0709 30 00 1. 220 Céleris à côtes, aussi dénommés céleris en branches [Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ] ex 0709 40 00 1. 230 Chanterelles 0709 51 30 1. 240 Piments doux ou poivrons 0709 60 10 1. 250 Fenouil 0709 90 50 1. 270 Patates douces, entières, fraîches (destinées à la consommation humaine) 0714 20 10 2. 10 Châtaignes et marrons (Castanea spp. ), frais ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, frais ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 147,05 879,77 1 277,19 2 045,45 974,12 5 998,23 290,74 115,07 97,36 1 107,26 286 166,65 45 820,49 327,61 24 638,96 29 728,36 83,97 502,38 729,32 1 168,01 556,25 3 425,17 92,83 555,38 806,27 1 291,26 614,94 3 786,57       166,02 65,71 55,60 183,54 72,64 61,46    632,28 163 409,82 26 164,88 187,07 14 069,59 16 975,80 698,99 180 651,82 28 925,64 206,81 15 554,13 18 766,98       696,10 4 164,63 6 045,93 333,39 1 994,61 2 895,64 162,51 972,27 1 411,47 9 682,68 4 611,23 28 394,20 4 637,42 2 208,50 13 599,11 2 260,50 1 076,53 6 628,85 1 376,31 544,70 460,88 659,17 260,88 220,73 321,31 127,16 107,60 5 241,49 216 903,37 116 635,04 1 550,81 140 727,06 1 354 645,41 2 510,36 103 883,66 742,74 648 793,61 55 861,16 67 399,79 1 223,67 316 252,59 50 637,79 362,05 27 229,36 32 853,83 79,16 473,60 687,54 1 101,11 524,39 3 228,97 156,51 61,94 52,41 596,06 154 049,32 24 666,10 176,36 13 263,65 16 003,38 1 631,93 9 763,53 14 174,03 22 699,98 10 810,52 66 567,08 3 226,62 1 276,99 1 080,49 12 288,09 508 506,12 273 438,03 3 635,70 329 919,13 3 175 817,38 156,43 935,89 1 358,66 73,55 440,04 638,81 66,13 395,64 574,37 140,29 839,33 1 218,48 56,31 336,89 489,08 2 175,93 1 036,25 6 380,84 1 023,07 487,22 3 000,13 919,86 438,07 2 697,47 1 951,42 929,33 5 722,49 783,27 373,02 2 296,91 309,29 122,41 103,57 145,42 57,55 48,70 130,75 51,75 43,78 277,38 109,78 92,88 111,34 44,06 37,28 1 177,89 304 420,60 48 743,28 348,50 26 210,63 31 624,67 553,82 143 131,98 22 918,03 163,86 12 323,67 14 869,24 497,95 128 692,29 20 605,98 147,33 11 080,41 13 369,17 1 056,35 273 011,35 43 714,08 312,55 23 506,29 28 361,73 424,00 109 582,08 17 546,08 125,45 9 435,02 11 383,91 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 17/15 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 2. 40 Avocats, frais ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Goyaves et mangues, fraîches ex 0804 50 00 2. 60 Oranges douces, fraîches: 2. 60. 1  sanguines et demi-sanguines 0805 10 10 2. 60. 2  Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia Lates, Maltaises, Sha- moutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3  autres 0805 10 50 2. 70 Mandarines (y compris les Tangerines et Sat- sumas), fraîches; Clémentines, Wilkings et hybrides similaires d’agrumes, frais: 2. 70. 1  Clémentines 0805 20 10 2. 70. 2  Monréales et Satsumas 0805 20 30 2. 70. 3  Mandarines et Wilkings 0805 20 50 2. 70. 4  Tangerines et autres ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limes (Citrus aurantifolia), fraîches ex 0805 30 90 2. 90 Pamplemousses et pomélos, frais: 2. 90. 1  blancs ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2  roses 2. 100 ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 Raisins de table 0806 10 21 0806 10 29 0806 10 61 0806 10 30 0806 10 69 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 98,55 589,61 855,95 1 370,82 652,83 4 019,89 152,64 913,22 1 325,75 2 123,21 1 011,15 6 226,25 194,85 77,12 65,25 301,80 119,44 101,06 742,06 191 783,23 30 707,98 219,55 16 512,55 19 923,36 1 149,35 297 045,07 47 562,32 340,06 25 575,60 30 858,47                                                                                                          150,55 900,71 1 307,59 2 094,14 997,30 6 140,99 297,66 117,81 99,68 1 133,61 292 977,83 46 911,08 335,40 25 225,41 30 435,94 37,16 222,32 322,75 47,59 284,72 413,34 516,89 246,16 1 515,77 661,97 315,25 1 941,22 73,47 29,08 24,60 94,09 37,24 31,51 279,81 72 315,22 11 578,98 82,79 6 226,34 7 512,45 358,34 92 612,52 14 828,95 106,02 7 973,94 9 621,03 228,87 1 369,29 1 987,84 3 183,56 1 516,12 9 335,70 452,52 179,09 151,53 1 723,34 445 392,46 71 315,43 509,89 38 348,31 46 269,50 L 17/16 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 1. 98 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 2. 110 Pastèques 0807 11 00 2. 120 Melons: 2. 120. 1  Amarillo, Cuper, Honey Dew (y compris Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (y compris Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2  autres ex 0807 19 00 2. 140 Poires: 2. 140. 1 Poires-Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 41 2. 140. 2 autres ex 0808 20 41 2. 150 Abricots 0809 10 10 0809 10 50 2. 160 Cerises 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Pêches 0809 30 90 2. 180 Nectarines ex 0809 30 10 2. 190 Prunes 0809 40 05 2. 200 Fraises 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Framboises 0810 20 10 2. 210 Myrtilles (fruits du Vaccinium myrtillus) 0810 40 30 2. 220 Kiwis (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 49,47 295,97 429,67 688,12 327,71 2 017,90 97,81 38,71 32,75 372,50 96 271,09 15 414,75 110,21 8 288,95 10 001,10 64,39 385,23 559,26 199,59 1 194,11 1 733,53 895,66 426,54 2 626,49 2 776,28 1 322,16 8 141,36 127,31 50,39 42,63 394,63 156,18 132,15 484,84 125 306,16 20 063,80 143,45 10 788,87 13 017,40 1 502,87 388 412,12 62 191,84 444,66 33 442,30 40 350,11             142,03 849,74 1 233,59 1 975,62 940,86 5 793,46 296,82 1 775,82 2 578,01 4 128,74 1 966,25 12 107,41 132,31 791,59 1 149,17 1 840,42 876,47 5 396,98 205,62 1 230,19 1 785,90 2 860,15 1 362,11 8 387,32 131,83 788,71 1 145,00 1 833,74 873,29 5 377,40 463,26 2 771,60 4 023,62 6 443,90 3 068,81 18 896,56       280,82 111,14 94,04 586,87 232,26 196,52 261,60 103,53 87,60 406,55 160,90 136,14 260,65 103,16 87,28 915,95 362,50 306,72             1 069,46 276 397,48 44 256,26 316,42 23 797,84 28 713,49 2 234,99 577 626,56 92 488,52 661,27 49 733,68 60 006,62 996,27 257 481,88 41 227,53 294,77 22 169,20 26 748,45 1 548,28 400 146,80 64 070,78 458,09 34 452,66 41 569,17 992,65 256 547,77 41 077,96 293,70 22 088,78 26 651,41 3 488,25 144 350,89 1 032,07 901 527,12 77 621,53 93 654,96 1 537,72 9 199,89 13 355,77 21 389,53 10 186,44 62 724,21 3 040,35 1 203,27 1 018,11 11 578,71 479 150,48 257 652,67 3 425,81 310 873,16 2 992 480,01 982,92 5 880,62 8 537,09 13 672,32 6 511,24 40 093,70 1 943,41 769,14 650,78 130,44 780,40 1 132,93 1 814,41 864,08 5 320,70 257,90 102,07 86,36 7 401,18 306 275,91 164 693,16 2 189,80 198 712,02 1 912 811,47 982,19 253 842,76 40 644,84 290,60 21 855,87 26 370,40 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 17/17 Désignation des marchandises Montants des valeurs unitaires/100 kg net Rubrique Espèces, variétés, code NC 2. 230 Grenades ex 0810 90 85 2. 240 Kakis (y compris le fruit Sharon) ex 0810 90 85 2. 250 Litchis ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 129,22 773,10 1 122,33 104,37 624,43 906,50 175,60 1 050,58 1 525,16 1 797,44 856,00 5 270,94 1 451,78 691,39 4 257,29 2 442,58 1 163,24 7 162,79 255,49 101,11 85,56 206,36 81,67 69,10 347,19 137,41 116,26 973,00 251 468,58 40 264,69 287,88 21 651,46 26 123,76 785,88 203 109,24 32 521,48 232,52 17 487,72 21 099,96 1 322,23 341 726,38 54 716,61 391,21 29 422,66 35 500,17