title: Luonnos: neuvoston päätöslauselma vuoden 1998 työllisyysohjeista

eurovoc_concepts:
approximation of policies
business policy
employment policy
equal treatment
integration into employment

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 12. 1997 KOM(97)676 lopull. Luonnos: Neuvoston päätöslauselma Vuoden 1998 työllisyysohjeista (kömmission esittämä) Komission tiedonanto Luonnos: Neuvoston päätöslauselma vuoden 199$ tyflllisyysQhJfljsJa että päätti, Euroopan Eurooppa-neuvosto Amsterdamin yhteisön perustamissopimuksen uuden työllisyyttä koskevan osaston tiettyjä säännöksiä alettaisiin välittömästi soveltaa ja että pidettäisiin työllisyysasiain huippukokous. Tämän mukaisesti komissio hyväksyi 1. päivänä lokakuuta 1997 ehdotusta jäsenvaltioille suunnatuiksi työllisyyspoliittisiksi ohjeiksi 1998 koskevan tiedonannon, joka on osoitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Tiedonanto oli lisäksi pohjana sille keskustelulle, jota käytiin ennen Luxemburgissa 20. ja 21. marraskuuta 1997 järjestettyä Eurooppa-neuvoston työllisyyttä koskevaa erityiskokousta. Eurooppa-neuvoston ohjeista tekemän sopimuksen mukaisesti, sellaisena kuin tuodaan esille 20. ja 21. marraskuuta 1997 järjestetyn kokouksen se laatimassa päätelmässä, komissio esittää neuvostolle puheenjohtajiston koskevaksi hyväksyttäväksi päätöslauselmaksi. Ohjeissa keskitytään neljään päätoimintalinjaan, joita ovat työllistyvyyden parantaminen, yrittäjyyden suosiminen, yritysten ja niiden ja yhtäläisiä mahdollisuuksia työntekijöiden sopeutumiskyvyn edistäminen tuodaan esille koskevien yhdeksäntoista erillistä ohjetta. toimintaperiaatteiden vahvistaminen. Erityisesti luonnoksen vuoden 1998 työllisyysohjeita ja laatii jättää Komissio tarkastettavaksi Eurooppa-neuvoston pyytämät lisäksi valmisteluihin yhteisen kertomuksen kertomukset. Komissio ryhtyy esittämiseksi Wienin Eurooppa-neuvostolle ja vuoden 1999 työllisyysohjeiden hyväksymiseksi. 1 Luonnos: Neuvoston päätöslauselma Vuoden 1998 työllisyysohjeista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, toimii kasvua ja työllisyyttä käsitelleen Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätöslauselman mukaisesti, jossa viitataan perustamissopimuksen uudessa työllisyyttä käsittelevässä osastossa tarkoitettuun menettelyyn ja mainitaan, että neuvoston välittömästi tulisi pyrkiä saattamaan kyseiset määräykset sovellettaviksi, toimii Eurooppa-neuvoston työllisyyttä käsitelleen 20. -21. marraskuuta pidetyn ylimääräisen kokouksen mukaisesti, ottaa huomioon komission lokakuuta työllisyyspolitiikkaa koskeviksi ohjeiksi vuonna 1998, tiedonannon antaman laatiman 1997 luonnoksen ja komission 1 päivänä jäsenvaltioiden 'Ehdotus ottaa huomioon Euroopan parlamentin Eurooppa-neuvoston käsittelevää ylimääräistä kokousta koskevan päätöslauselman, työllisyyttä ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean komission tiedonantoa koskevan lausunnon, ottaa huomioon alueiden komitean panoksen Eurooppa-neuvoston työllisyyttä käsittelevään ylimääräiseen kokoukseen, ottaa huomioon työllisyys-ja työmarkkinapoliittisen komitean lausunnon, ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon, ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten panoksen työllisyyttä käsittelevään Eurooppa-neuvoston ylimääräiseen kokoukseen, sekä katsoo, että koska työllisyyskysymys on Euroopan kansalaisten keskeinen huolenaihe, on kaikin keinoin pyrittävä vähentämään työttömyyttä, joka kohtuuttoman suurena on uhka yhteiskuntamme yhtenäisyydelle, tarvitaan kolme osa-aluetta käsittävä kokonaisstrategia: (1) sellaisen yhteensovitetun makrotason kehittäminen, jonka tukena ovat tehokkaat yhtenäismarkkinat talouspolitiikan jatkaminen ja (2) kaikkien yhteisön politiikkojen saattaminen tukemiseksi toimimaan työllisyyden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittaminen, joka perustuu (3) jäsenvaltioiden yhteiseen tavoitteita ja keinoja koskevaan lähestymistapaan ja jolla pyritään lähestymään säännöllisesti ajanmukaistettuja tavoitteita, jotka jäsenvaltioiden tulisi sisällyttää laatimiinsa kansallisiin työllisyyttä koskeviin toimintasuunnitelmiin, todennettavia asetettuja, yhteisesti ja kyseinen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittaminen toteutetaan hyväksymällä työllisyyttä koskevat ohjeet, jotka ovat yleisen talouspolitiikan suuntaviivojen mukaiset joiden saavuttamista seurataan säännöllisesti käyttäen yhteistä menettelytapaa tulosten arvioimiseksi, joissa asetetaan selkeitä tavoitteita, ja ohjeet perustuvat neljään päätoimintalinjaan: parannetaan työllistyvyyttä, suositaan yrittäjyyttä, parannetaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, talouden muutoksiin, sekä edistetään jotta yhtäläisiä mahdollisuuksia, työmarkkinat voivat reagoida kyseisen strategian toteuttaminen vaatii yhteisiä ponnisteluja kaikilta osapuolilta: toimielimiltä; jäsenvaltioilta, alueilta, Euroopan parlamentti investointipankki ovat osoittaneet sitoutuneensa tähän pyrkimykseen, työmarkkinaosapuolilta ja Euroopan ja yhteisön ohjeet on sisällytettävä kansallisiin työllisyyttä koskeviin toimintaohjelmiin, jotta niillä on käytännön vaikutusta kansallisina tavoitteina, joiden taso määritellään mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan; tätä vaihetta seuraa niiden ottaminen osaksi kansallisia sääntelyä, hallintoa tai muita seikkoja koskevia toimenpiteitä, kansallisissa toimintaohjelmissa asetetaan tavoitteen saavuttamiselle määräajat, jotka suhteutetaan muun muassa käytettävissä oieviin hallinnon ja talouden voimavaroihin, näiden Euroopan työllisyysastetta, toimenpiteiden tavoitteena on nostaa huomattavasti ja pysyvästi erityisen tärkeitä ovat sellaiset ehkäisevät toimet, joilla pyritään katkaisemaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden kasvu tunnistamalla varhain yksilölliset tarpeet tulee toimiin, tukitoimien järjestelmällisesti suosia aktiivisia työllistämistoimia passiivisten sijasta, ja tarpeiden mukaisiin ryhtymällä näiden ja ja vertailukelpoisiin tilastotietoihin perustuvat yhteiset indikaattorit ovat tärkeitä, jotta työllisyyspolitiikkaa voidaan seurata ja arvioida tehokkaasti sekä tunnistaa hyvät toimintatavat, ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖSLAUSELMAN: 1. Liitteenä olevat vuoden 1998 työllisyysohjeet hyväksytään. 2. Jäsenvaltiot ottavat nämä ohjeet huomioon työllisyyspolitiikassaan. 3. Kukin jäsenvaltio laati usean vuoden tähtäimellä vuosittain kansallisen työllisyyttä koskevan toimintaohjelman, jossa se tuo esiin suhtautumisensa kuhunkin ohjeeseen, ja lähettää kyseisen toimintaohjelman sekä siihen liittyvän toteuttamiskertomuksen neuvostolle ja komissiolle. 4. Jäsenvaltioita kehotetaan a) b) työllisyyttä jättämään ensimmäinen näihin ohjeisiin perustuva koskeva toimintaohjelmansa neuvostolle ja komissiolle hyvissä ajoin ennen Cardiffin Eurooppa-neuvostoa antamaan neuvostolle ja komissiolle vuosittain kertomus, jossa käsitellään tärkeimpiä työllisyyspolitiikan toteuttamiseen tähtääviä, ohjeisiin perustuvia toimenpiteitä ja joka on tarkoitettu yhteistä vuosikertomusta varten, jonka neuvosto ja komissio esittävät Eurooppa-neuvostolle. 5. Neuvosto aikoo a) b) vuoden 1998 jälkipuoliskolla toteuttaa 4. b kohdassa mainittuihin kertomuksiin perustuvan tutkimuksen siitä, miten jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ohjeisiin perustuvaa työllisyyspolitiikkaa laatia yhdessä komission kanssa komission esittämään luonnokseen perustuvan ja työllisyystilanteesta yhteisössä sekä esittää tämän kertomuksen Wienin Eurooppa-neuvostolle. soveltamisesta kertomuksen ohjeiden 6. Neuvosto katsoo, että komissio aikoo antaa 15. lokakuuta 1998 mennessä luonnoksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeviksi ohjeiksi vuonna 1999. 7- Neuvosto vahvistaa, että kaikkien tasojen työmarkkinaosapuolilla on tärkeä osa ohjeita sovellettaessa ja että kyseistä osaa tullaan arvioimaan säännöllisesti muun muassa sekä puolivuosittaisissa kolmikantakokouksissa valtionpäämiesten, hallitusten ja komission tasolla. ja neuvostossa komissiossa VUODEN 1998 TYÖLLISYYSQHJEET PARANNETAAN TYÖLLISTYVYYTTÄ * Torjutaan nuorisotyöttömyyttä ia ennaltaehkäistään pitkäaikaistyöttömyyttä Kyetäkseen vaikuttamaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden kehityssuuntaan jäsenvaltiot kehittävät yksilöllisten tarpeiden varhaiseen tunnistamiseen perustuvia ennaltaehkäiseviä ja työllistyvyyttä edistäviä strategioita. Jäsenvaltion määrittämän, mutta ei viittä vuotta pidemmän ajanjakson kuluessa (ajanjakso voi olla pidempi, jos jäsenvaltiossa on erityisen paljon työttömyyttä) jäsenvaltiot varmistavat, että - kaikille nuorille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet kuusi kuukautta työttöminä tarjoamalla heille koulutusta, uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, työtä tai muuta toimintaa, joka edistää pääsyä työelämään - myös aikuisille työttömille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet 12 kuukautta työttöminä; tähän pyritään edellä mainituilla keinoilla tai yleisemmin yksilöllisellä ammatinvalinnanohjauksella. Ennaltaehkäisevien ja työllistyvyyttä edistävien toimenpiteiden lisäksi olisi edistettävä pitkäaikaistyöttömien paluuta työelämään. 8 Siirrytään passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiin Työttömyyskorvaus- ja koulutusjärjestelmiä on tarkistettava ja mukautettava tarvittaessa, jotta ne edistävät aktiivisesti työllistymistä ja antavat työttömille todellisen kimmokkeen hakea ja ottaa vastaan työtä ja koulutusta. Tätä varten kukin jäsenvaltio - pyrkii lisäämään huomattavasti niiden henkilöiden määrää, jotka voivat käyttää hyväkseen työelämään pääsyä edistäviä toimenpiteitä. Jotta koulutusta tai muita vastaavia toimenpiteitä voitaisiin tarjota yhä useammalle työttömälle, kukin jäsenvaltio määrittelee lähtökohtiensa mukaisen tavoitteen, jonka avulla pyritään asteittain lähentymään kolmen parhaiten onnistuneen jäsenvaltion keskiarvoa. Tavoite on kuitenkin vähintään 20 prosenttia. • Kehitetään kumppanuuteen perustuvaa toimintatapaa Jäsenvaltioiden toiminta työelämään pääsyn edistämiseksi ei yksin riitä takaamaan toivottuja tuloksia. Sen vuoksi - työmarkkinaosapuolia kehotetaan tekemään eri vastuualueillaan ja toimintansa tasoilla nopeasti sopimuksia, joilla voitaisiin lisätä mahdollisuuksia koulutukseen, työkokemuksen hankkimiseen ja työharjoitteluun tai muita työllistyvyyttä helpottavia toimenpiteitä - jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet pyrkivät kehittämään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen. • Helpotetaan siirtymistä koulusta työelämään Työnsaantimahdollisuudet ovat heikot sellaisilla nuorilla, jotka päättävät koulunkäyntinsä saavuttamatta valmiuksia päästä työmarkkinoille. Sen vuoksi jäsenvaltiot - parantavat koulutusjärjestelmänsä tehokkuutta, jotta koulunkäyntinsä varhain päättävien nuorten määrä vähenisi merkittävästi - huolehtivat siitä, että nuorille annetaan paremmat valmiudet sopeutua teknologian ja talouden muutoksiin ja että he saavat työmarkkinoiden vaatimuksia vastaavan ammattitaidon. Tarvittaessa järjestetään ja kehitetään oppisopimuskoulutusta. II. SUOSITAAN YRITTÄJYYTTÄ • Helpotetaan yritysten perustamista ia niiden hallinnointia laatimalla selkeät, vakaat ja luotettavat säännöt ja parantamalla riskipääomamarkkinoiden kehitysedellytyksiä. Euroopan investointipankin tarjoamat uudet järjestelyt ja jäsenvaltioiden toimet helpottavat uusien yritysten perustamista. Jäsenvaltioiden olisi myös kevennettävä ja yksinkertaistettava pienten ja keskisuurten yritysten hallinnollisia ja verorasitteita. Tätä varten jäsenvaltiot - pyrkivät merkittävästi vähentämään yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten yleiskustannuksia ja hallinnollisia rasitteita etenkin uusia työntekijöitä palkattaessa - edistävät itsenäistä ammatinharjoittamista tarkastelemalla ja pyrkimällä vähentämään erityisesti verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyviä esteitä, jotka vaikeuttavat erityisesti palkansaajien siirtymistä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ja pienyritysten perustajiksi. Hyödynnetään mahdollisuudet luoda uusia työpaikkoja Jos Euroopan unioni haluaa onnistua parantamaan työllisyyttä, on käytettävä tehokkaasti hyväksi kaikkia työllistämismahdollisuuksia sekä uutta teknologiaa ja innovaatioita. Tätä varten jäsenvaltiot - ottavat selvää, kuinka voitaisiin parhaiten hyödyntää mahdollisuuksia, jotka syntyvät uusien työpaikkojen luomisesta paikallistasolla, sosiaalitaloudessa ja uusilla aloilla, joilla markkinat eivät vielä pysty tyydyttämään tarpeita, ja tutkivat tätä vaikeuttavia esteitä voidakseen vähentää niitä. Verotusiäriestelmää kehitetään työllisyyttä suosivammaksi ja käännetään nykyinen pitkän aikavälin kehitys, johon kuuluu työn verotuksen ja pakollisten maksujen lisääntyminen (35 prosenttia vuonna 1980 ja yli 42 prosenttia vuonna 1995). Kukin jäsenvaltio - asettaa tarpeen mukaan ja ottaen huomioon nykyisen tasonsa tavoitteeksi vähentää asteittain kokonaisverorasitusta ja soveltuvin osin työhön kohdistuvaa verorasitusta ja välillisiä työvoimakustannuksia etenkin vähän ammattitaitoa vaativan ja heikosti palkatun työn osalta vaarantamatta kuitenkaan julkisen talouden tervehdyttämistä ja sosiaaliturvajärjestelmien taloudellista tasapainoa; jäsenvaltiot tarkastelevat tarvittaessa, onko aiheellista ottaa käyttöön energiavero, saastuttavia päästöjä koskeva vero tai jokin muu verotustoimenpide - harkitsee halutessaan, onko syytä alentaa alv-prosenttia sellaisten työvoimavaltaisten palvelujen osalta, joihin ei kohdistu rajat ylittävää kilpailua. III. PARANNETAAN YRITYSTEN JA TYÖNTEKIJÖIDEN SOPEUTUMISKYKYÄ • Nykyaikaistetaan työn organisointia Työn organisoinnin ja työtapojen nykyaikaistamisen edistämiseksi - työmarkkinaosapuolia pyydetään neuvottelemaan sopivalla tasolla etenkin ala- ja yrityskohtaisista sopimuksista, joilla pyritään nykyaikaistamaan työn organisointia myös joustavin työaikajärjestelyin, jotta voitaisiin parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saada aikaan tarvittava tasapaino joustavuuden ja työsuhdeturvan välille; nämä sopimukset voivat koskea vuotuista työaikaa, työajan lyhentämistä, ylityön vähentämistä, osa-aikatyön kehittämistä, elinikäistä oppimista ja sapattivapaita - kukin jäsenvaltio tarkastelee, onko sen omassa lainsäädännössä aiheellista säätää joustavammista sopimuksista yhä monimuotoisempien työjärjestelyjen huomioon ottamiseksi; henkilöille, joilla on tällainen työsopimus, olisi taattava riittävä turva ja parempi ammatillinen asema yritysten tarpeiden mukaisesti. • Tuetaan yritysten sopeutumiskykyä Yritysten työntekijöiden ammattitaidon parantamiseksi jäsenvaltiot - tutkivat uudelleen, mitkä erityisesti verotukseen liittyvät seikat estävät investoimasta henkilöresursseihin, ja mahdollisesti edistävät yritysten sisäisen koulutuksen kehittämistä verotusteknisesti tai muilla keinoilla. Lisäksi jäsenvaltiot tutkivat kaikki uudet säännökset varmistaakseen, että ne auttavat vähentämään työllisyyden esteitä ja helpottavat työmarkkinoiden sopeutumista talouden rakennevaihteluihin. IV. EDISTETÄÄN YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA Estetään miesten ia naisten eriarvoinen kohtelu Jäsenvaltioiden olisi osoitettava tahtonsa edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia nostamalla naisten työllisyysastetta. Niiden olisi myös kiinnitettävä huomiota naisten tai miesten määrän epätasapainoon tietyillä aloilla ja tietyissä ammateissa. Jäsenvaltiot - pyrkivät vähentämään naisten ja miesten työttömyysasteiden välistä eroa tukemalla aktiivisesti naisten työllisyyden lisäämistä ja pyrkimällä korjaamaan tilanteen, jossa naiset ovat joissakin ammateissa aliedustettuina ja toisissa yliedustettuina. Yhteensovitetaan työelämä ia perhe-elämä Naisten ja miesten kannalta erittäin tärkeää on politiikka, joka koskee sapattivapaita, vanhempainlomaa ja osa-aikatyötä. Alaa koskevat direktiivit ja työmarkkinaosapuolten sopimukset olisi toteutettava ripeämmin ja toteuttamista tulisi seurata säännöllisesti. Jäsenvaltioissa on oltava riittävästi laadukkaita lastenhoitopalveluja, joiden avulla voidaan edistää naisten ja miesten pääsyä työmarkkinoille ja pysymistä työelämässä. Jäsenvaltiot: - pyrkivät lisäämään mahdollisuuksia saada sellaisia hoitopalveluja, joiden tarpeeseen ei nykyisin pystytä kaikilta osin vastaamaan. Helpotetaan paluuta työmarkkinoille Jäsenvaltiot: - kiinnittävät erityistä huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, jotka suunnittelevat paluuta työelämään työstä poissaolon jälkeen, ja tutkivat tästä syystä, kuinka voitaisiin asteittain vähentää työelämään paluun esteitä. Edistetään vammaisten pääsyä työelämään Jäsenvaltiot: - kiinnittävät erityistä huomiota vammaisten mahdollisiin ongelmiin työelämässä. ISSN 1024-4492 KOM(97) 676 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 10 Luettelonumero : CB-CO-97-704-FI-C ISBN 92-78-29033-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Ab


title: Projet de communication interprétative de la Commission - Liberté de prestation de services et intérêt général dans le secteur des assurances (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
advertising
freedom to provide services
insurance
right of establishment

formats: html pdfa1b print


title: 98/455/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 1997, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia IV/M.942 - VEBA/Degussa) (tiedoksiannettu numerolla K(1997) 3833) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
chemical industry
competition law
economic concentration
merger control

formats: html pdf print

text: L 201/102 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 7. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelyst(cid:132) (Asia IV/M. 942 (cid:190) VEBA/Degussa) (tiedoksiannettu numerolla K(1997) 3833) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/455/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 57 artiklan, ottaa huomioon 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 tehdyn komis- sion p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen aloittaa menettely, on kuullut yrityskeskittymi(cid:132) k(cid:132)sittelev(cid:132)(cid:132) neuvoa-antavaa komiteaa (2), sek(cid:132) katsoo seuraavaa: (1) Komissio vastaanotti 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, j(cid:132)ljem- ”sulautuma-asetus”, 4 artiklan mukaisen p(cid:132)n(cid:132) jolla VEBA ilmoituksen keskittym(cid:132)hankkeesta, AG:n, on hankkia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvalta Degussa AG:ss(cid:132), j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”Degussa”. Koska ilmoituksessa ei mainittu, ett(cid:132) tarkoituksena j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”VEBA”, (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1 (oikaisu: EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13). (2) EYVL C 224, 17. 7. 1998 toimii yhteisyrityksen VEBAn tyt(cid:132)ryhti(cid:148) H(cid:129)ls kautta yksill(cid:132) merkityksellisist(cid:132) markkinoista, nimitt(cid:132)in pyrogeenisten piihappojen markkinoilla, ilmoitus selitettiin 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 31 ep(cid:132)t(cid:132)ydelliseksi. p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997. t(cid:132)ydennettiin llmoitusta (2) (3) (4) (5) Komissio m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)si 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 tehdyll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) ilmoitetun keskittym(cid:132)n toteut- tamisen lyk(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132)ksi sulautuma-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti siihen asti, kunnes se tekee lopullisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen. Komissio aloitti 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 tehdyll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) artiklan 1 sulautuma-asetuksen 6 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn. I. OSAPUOLET VEBA toimii p(cid:132)(cid:132)asiassa seuraavilla aloilla: s(cid:132)hk(cid:148), kemianteollisuus, (cid:148)ljy, kauppa/liikenne/palvelut ja televiestint(cid:132). VEBAn kemianteollisuuteen liittyvist(cid:132) toiminnoista vastaavat sen tyt(cid:132)ryhti(cid:148) H(cid:129)ls ja H(cid:129)lsin tyt(cid:132)ryhti(cid:148)t R(cid:148)hm ja Servo. Degussa toimii seuraavilla aloilla: kemianteollisuus, terveys sek(cid:132) jalometallikauppa ja pankkitoiminta. ja ravitsemus 17. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 201/103 II. HANKE IV. YHTEIS(cid:153)NLAAJUINEN ULOTTUVUUS (6) (7) (8) (9) VEBA aikoo hankkia kaikki GFC Gesellschaft f(cid:129)r Chemiewerte mbH:n, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”GFC”, osakkeet. 33 520 000 Degussan osaketta. GFC omistaa Degussan, osakep(cid:132)(cid:132)omaa on yhteens(cid:132) 460 297 500 Saksan markkaa, ja se on jaettu 92 059 500 osak- keeseen, joiden kaikkien (cid:132)(cid:132)nivalta on sama. Siten GFC:ll(cid:132) on 36,41 prosentin osuus Degussasta. III. KESKITTYM(cid:142) Ilmoitettu hanke muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keski- ttym(cid:132)n, koska VEBAn aikomuksena on hankkia yksinomainen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvalta Degussassa. Viimeisten viiden vuoden aikana osallistumisaste Degussan vuotuisessa yhti(cid:148)kokouksessa on ollut alle 68 prosenttia (vuonna 1993 67,38 prosenttia, vuonna 1994 63,49 prosenttia, vuonna 1995 67,95 prosenttia, vuonna 1996 66,78 prosenttia, vuonna 1997 67,84 prosenttia). Sen vuoksi 36,41 prosentin osuus johtaa varmaan enemmist(cid:148)(cid:148)n yhti(cid:148)kokouk- sessa, ja GFC on siten k(cid:132)ytt(cid:132)nyt t(cid:132)h(cid:132)n asti m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys- valtaa Degussassa. Ottaessaan haltuunsa GFC:n VEBA saa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvallan Degussassa. hallintoneuvostoon. Yksinkertaisella yhti(cid:148)kokouk- (cid:132)(cid:132)nienemmist(cid:148)ll(cid:132) sessa VEBA voi valita osakkeenomistajia edustavat Hallintoneuvosto j(cid:132)senet enemmist(cid:148)ll(cid:132) puolestaan nimitt(cid:132)(cid:132) tai erottaa hallituksen. Siten on varmis- tettu, ett(cid:132) yksinkertaisen enemmist(cid:148)n yhti(cid:148)kokouk- sessa haltija voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132) Degussan liiketoiminnan hoidosta. yksinkertaisella voi seuraavaksi (10) Keskittym(cid:132)n kautta VEBAsta tulee selv(cid:132)sti suurin Degussan osakkeenomistaja; suurim- malla osakkeenomistajalla on vain noin 6,8 prosenttia osakkeista ja loput osakkeet ovat jakaan- tuneet useille omistajille. VEBA on ainoa suuri jolla on teollisuudessa toimiva osakkeenomistaja, markkina- suurin osakkeenomistaja, jolla on 6,8 prosenttia osakkeista, on amerikkalainen perhe, jolla ei ole vastaavaa markkinatuntemusta. Lukuisilla muilla osakkeen- omistajilla, joiden kaikkien omistusosuudet ovat eritt(cid:132)in pieni(cid:132), ei ole yksin(cid:132)(cid:132)n mahdollisuutta vaikuttaa ratkaisevasti Degussan liiketoimintaan eiv(cid:132)tk(cid:132) ne ole t(cid:132)h(cid:132)n menness(cid:132) my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n yhdess(cid:132) yritt(cid:132)neet tehd(cid:132) n(cid:132)in. ja alatuntemusta. Seuraavaksi (12) (13) ecua). Kummankin Yritysten VEBAn ja Degussan yhteenlaskettu koko maailman alueen kokonaisliikevaihto on yli viisi miljardia ecua (VEBA 39,04 miljardia ecua, Degussa 7,22 miljardia yrityksen yhteis(cid:148)n alueen kokonaisliikevaihto on yli 250 miljoonaa ecua (VEBA 32,1 miljardia ecua, Degussa 3,95 miljardia ecua). VEBAn yhteis(cid:148)n alueen liike- vaihdosta yli kaksi kolmasosaa tulee Saksasta. Degussa ei saa yhteis(cid:148)n alueelta kertyneest(cid:132) liike- vaihdostaan yli kahta kolmasosaa samasta j(cid:132)senval- tiosta. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi hankkeella on yhteis(cid:148)nlaa- juinen ulottuvuus. V. ARVIOINTI SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN PERUSTEELLA VEBAn ja Degussan toiminnot ovat osittain p(cid:132)(cid:132)l- lekk(cid:132)isi(cid:132) kemianteollisuuden tuotteiden alalla. Tarkemmin on tutkittava metyylimetakrylaatin, metakryylihappojen, l(cid:132)pin(cid:132)kyvien muovien, PVC:n jalostuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n akrylaattipohjaisen apu- aineen, organosilaanin, piitetrakloridin, pyrogee- nisten piihappojen, diamiinin/polyamiinin ja katio- nisen t(cid:132)rkkelyksen valmistuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)vien reagenssien alat. Muilla aloilla ja muissa liiketoi- minnoissa ei ole p(cid:132)(cid:132)llekk(cid:132)isyytt(cid:132), joten muiden todisteiden puuttuessa keskittym(cid:132) ei voi vahvistaa nykyisi(cid:132) markkina-asemia. A. Merkitykselliset tuotemarkkinat 1. Metyylimetakrylaatti (14) Metyylimetakrylaatti, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”MMA”, on niin sanottu perusmonomeeri, joka on perustana useim- mille metakryylikemian muille tuotteille. MMA:ta valmistetaan yleens(cid:132) niin sanotun ACH-mene- telm(cid:132)n avulla syaanivedyst(cid:132), metanolista ja aseto- nista. MMA on neste, jota ei voida suoraan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) lopputuotteena. Yleens(cid:132) MMA:ta jalostetaan niin sanotulla polymeroinnilla esimerkiksi polymetyyli- metakrylaatiksi, joka on l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132) muovi. Asiak- kaiden ja tuottajien antamien tietojen mukaan MMA:ta ei voida korvata muilla tuotteilla. Sen vuoksi komissio p(cid:132)(cid:132)ttelee, ett(cid:132) MMA muodostaa omat merkitykselliset tuotemarkkinat. 2. Metakryylihappo (11) Koska enemmist(cid:148) yhti(cid:148)kokouksessa on turvattu ja ottaen huomioon muut olosuhteet, voidaan l(cid:132)hte(cid:132) siit(cid:132), todellisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysvallan Degussassa. ett(cid:132) VEBA saa (15) Metakryylihappo, ”MAS”, on my(cid:148)s j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) perusmonomeeri, joka on l(cid:132)heist(cid:132) sukua MMA:lle. My(cid:148)s MAS:(cid:132)(cid:132) valmistetaan yleens(cid:132) ACH-mene- telm(cid:132)n avulla samoista aineista, tosin lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) metanolia. My(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n MAS:(cid:132)(cid:132) ei voida k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) L 201/104 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 7. 98 lopputuotteena, vaan se jalostetaan muiksi metak- ryylituotteiksi. MAS:(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n paljon maalihart- seissa ja dispersioissa, jotka puolestaan jalostetaan maaleiksi ja erilaisiksi lakoiksi. MAS ja MMA tuovat erilaisia ominaisuuksia niihin tuotteisiin, joiksi ne jalostetaan, eiv(cid:132)tk(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t voi sen vuoksi vaihtaa niit(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vahvistavat osapuolet, kilpailijat ja asiakkaat. MAS muodostaa sen vuoksi omat merki- tykselliset tuotemarkkinat. 3. L(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)t muovit (16) (17) jotka lasia, mutta l(cid:132)pin(cid:132)kyvyytens(cid:132) ovat L(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)t muovit ovat muovailtavia, l(cid:132)pin(cid:132)kyvi(cid:132) kemiantuotteita, vuoksi kevyempi(cid:132), muistuttavat helpommin muovailtavia ja yleens(cid:132) v(cid:132)hemm(cid:132)n hauraita kuin lasi. L(cid:132)pin(cid:132)kyvi(cid:132) muoveja voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) useissa eri tarkoituksissa, muun muassa lampuissa, autotarvikkeissa, mainonnassa, moottori- ja teiden melusuojissa, CD-levyjen koteloissa muissa pakkauksissa. ja polystyreeni, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”SAN”, T(cid:132)rkeimm(cid:132)t l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)t muovit ovat polymetyyli- metakrylaatti eli akryylilasi, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”PMMA”, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”PC”, styreeni/akryyli- polykarbonaatti, nitriili, j(cid:132)ljem- p(cid:132)n(cid:132) ”PS”. Eri muovien ominaisuudet ja hinnat vaihtelevat. Esimerkiksi PMMA on erityisesti s(cid:132)(cid:132)n- kest(cid:132)v(cid:132)(cid:132) ja eritt(cid:132)in l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)(cid:132), kun taas PC kest(cid:132)(cid:132) eritt(cid:132)in hyvin iskuja on huonommin l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)(cid:132) kuin PMMA ja PC, mutta my(cid:148)s halvempaa. PMMA:ta valmistetaan polyme- roinnilla MMA:sta. My(cid:148)s muut l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)t muovit valmistetaan polymeroinnilla, tosin toisista aineista. ja kuumuutta. PS (18) Osapuolten mukaan kaikki l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)t muovit muodostavat saman yhten(cid:132)isen merkityksellisen tuotemarkkinan. T(cid:132)t(cid:132) perustellaan sill(cid:132), ett(cid:132) useilla k(cid:132)ytt(cid:148)aloilla tuotteiden korvaaminen toisilla on laajalti mahdollista. Esimerkiksi lampuissa voidaan tai PC:t(cid:132). Mahdollisia k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ominaisuuseroja voidaan pienent(cid:132)(cid:132) tuotantopro- sessin aikana tai lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) muita aineita, ja voidaan my(cid:148)s tasoittaa hinnassa. L(cid:132)pin(cid:132)kyvien muovien eri lajien k(cid:132)ytt(cid:148)i(cid:132)ss(cid:132), ominaisuuksissa ja hinnassa ei osapuolten mukaan ole suuria eroja. joko PMMA:ta tietyill(cid:132) (19) Komission tutkimuksissa on ilmennyt, ett(cid:132) vaikka aloilla, korvaaminen on mahdollista korvaamismahdollisuuksien laajuus eroaa selv(cid:132)sti eri k(cid:132)ytt(cid:148)sovelluksissa (katso asiassa IV/M. 160, Elf Atochem/Rohm & Haas, 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1992 tehty komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s). Kilpailijat ja asiak- kaat ovat vahvistaneet, ett(cid:132) l(cid:132)pin(cid:132)kyvi(cid:132) muoveja ei voida korvata kaikissa k(cid:132)ytt(cid:148)sovelluksissa. T(cid:132)m(cid:132) johtuu ennen kaikkea edell(cid:132) kuvailluista l(cid:132)pin(cid:132)ky- vien muovien eri lajien erilaisista ominaisuuksista, joiden vuoksi ne soveltuvat erityisen hyvin tai huonosti tiettyihin k(cid:132)ytt(cid:148)sovelluksiin. Voidaan kuitenkin j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) avoimeksi kysymys, muodostaako jokainen l(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132) muovi omat merkitykselliset kilpailuoikeudellisia koska tuotemarkkinansa, ongelmia ei ole, vaikka markkinoita olisi useampia. (20) (21) T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ainoastaan PMMA:n markkinat ja ovat merkitykselliset markkinat. VEBA/H(cid:129)ls Degussa toimivat tosin molemmat PC:n alalla, mutta niiden yhteinen markkinaosuus ei ylit(cid:132) 15 prosenttia. PS:n alalla toimii ainoastaan VEBA H(cid:129)lsin kautta (markkinaosuus alle 15 prosenttia), SAN:n alalla ei toimi osapuolista kumpikaan. jota L(cid:132)pin(cid:132)kyvi(cid:132) muoveja myyd(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s eri muodoissa, nimitt(cid:132)in niin sanottuna muovausmassana ja ekstrudoituina tai valettuina levyin(cid:132). Muovausmassa on granulaatti, jalostetaan ja muotoillaan kuumentamalla ja ekstrudoimalla tai muulla mene- telm(cid:132)ll(cid:132). Muovausmassa on siten v(cid:132)lituote ekstru- doitujen levyjen valmistuksessa. Valetut levyt sit(cid:132) vastoin valetaan muovausmassasta muottiin ilman ”kiertotiet(cid:132)” heti polymeroinnin j(cid:132)lkeen tai sen aikana. (22) Osapuolten k(cid:132)sityksen mukaan muovausmassa ja ekstrudoidut sek(cid:132) valetut levyt muodostavat yhte- n(cid:132)iset markkinat. He perustelevat t(cid:132)t(cid:132) sill(cid:132), ett(cid:132) ekstrudointi tai ruiskuvalu ei en(cid:132)(cid:132) tuo mukanaan kemiallisia muutoksia. My(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n olennaisia esimerkiksi ekstrudoitujen ja valettujen levyjen omaisuuksissa ja hinnassa ei osapuolten mukaan ole eroa. N(cid:132)m(cid:132) tuotteet ovat vaihdettavissa. (23) Komission tutkimusten mukaan levyt ovat huomat- tavasti kalliimpia kuin muovausmassa, ja niill(cid:132) on my(cid:148)s eri ostajakunnat. Voidaan kuitenkin j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) avoimeksi, onko kyseess(cid:132) yhdet vai erilliset mark- kinat, koska kilpailuolosuhteet muovausmassan ja levyjen alalla eiv(cid:132)t eroa toisistaan perusteellisesti (katso asiassa IV/M. 160, Elf Atochem/Rohm & Haas, 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1992 tehty komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s). 4. PVC:n jalostuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t akrylaattipoh- jaiset apuaineet (24) N(cid:132)m(cid:132) ovat tuotteita, tuotteet Pulverimaiset jotka mahdollistavat PVC:n jalostamisen. suojaavat PVC:n muokkauksen yhteydess(cid:132) materiaalia sen kulkiessa ekstruuderin sy(cid:148)tt(cid:148)ruuvin l(cid:132)pi ja paran- tavat lopputuotteen pintarakennetta. PVC:n jalos- apuaineita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n sek(cid:132) tuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) kovan PVC:n ett(cid:132) pehmitetyn PVC:n jalostuksessa, ennen kaikkea folioiden, pullojen ja profiileiden valmistuksessa. PVC:n jalostuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) 17. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 201/105 akrylaattipohjaisia apuaineita ei k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituk- sensa vuoksi voida korvata muilla aineilla ja ne muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemark- kinat. suolahappoa, jota puolestaan tarvitaan m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) piimetallin (l(cid:132)ht(cid:148)tuote) hydroklooraukseen ja joka toimitetaan takaisin piitetrakloridin valmistajalle. T(cid:132)llainen yhteisty(cid:148) johtaa suljettuun j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n. Vaarallisuutensa vuoksi piitetrakloridin kuljetus on mahdollista vain rajoitetusti. 5. Organosilaanit (25) Organosilaaneja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)asiassa kytkent(cid:132)ai- neina ja silloiteaineena erilaisissa k(cid:132)ytt(cid:148)sovelluk- sissa kuten lasikuitukankaissa, liimaus- ja tiivisteai- neissa, renkaissa, maaleissa, lakoissa ja rakennus- suojapinnoitteissa. teollisuudessa Organosilaaneissa on erotettavissa kolmet eri mark- kinat. k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) (30) (26) Organofunktionaalista silaania k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kytken- ep(cid:132)orgaanisten aineiden (kuten lasi, t(cid:132)aineena mineraalit ja metalli) ja orgaanisten polymeerien (kuten kestomuovi) v(cid:132)lill(cid:132), ep(cid:132)orgaanisten ja orgaa- nisten aineiden pinnank(cid:132)sittelyaineina ja polymee- rien silloiteaineina. Organofunktionaaliset silaanit ovat viel(cid:132) eroteltavissa kumisovelluksissa (esimer- kiksi renkaiden valmistus) ja muissa kuin kumiso- velluksissa k(cid:132)ytett(cid:132)viin organofunktionaalisiin silaa- neihin. Kumisovelluksissa ja muissa kuin kumiso- valmistetaan eri velluksissa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t tuotantolaitoksissa ja eri menetelm(cid:132)ll(cid:132). Komission tutkimuksissa on vahvistettu, ett(cid:132) kumisovelluksissa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) organofunktionaalista silaania ei voida korvata muissa kuin kumisovelluksissa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) organofunktionaalisella silaanilla. Sen vuoksi on kyse eri markkinoista. silaanit (27) Kolmannen organosilaaniryhm(cid:132)n muodostaa alkyylisilaani, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vett(cid:132) hylkivien ominai- suuksiensa vuoksi p(cid:132)(cid:132)asiassa rakennusten suojapin- noitteina. Alkyylisilaania valmistetaan eri tuotanto- laitoksissa kuin organofunktionaalisia silaaneja. Erityisominaisuuksiensa vuoksi my(cid:148)s t(cid:132)m(cid:132) silaani muodostaa omat markkinansa. 6. Piitetrakloridi (28) (29) Piitetrakloridi on kemikaali, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n raaka- aineena pyrogeenisen piihapon, piihapon este- reiden, optisten aaltoputkien, synteettisen kvartsi- lasin ja muiden tuotteiden valmistuksessa. Piitetrak- loridia trikloorisilaanin kanssa (organosilaanin raaka-aine) piimetallien hydrokloo- rauksessa. yhdess(cid:132) syntyy Piitetrakloridin valmistus ja menekki on voimak- kaasti yhteydess(cid:132) sit(cid:132) seuraavaan markkinavaihee- seen. Osapuolten mukaan piitetrakloridia valmis- tavat seuraavan markkinavaiheen yritykset itse tai sit(cid:132) jalostavat itse sellaiset tuottajat, joiden tuotan- nossa syntyy piitetrakloridia piimetallien hydrok- loorauksen yhteydess(cid:132). Jalostettaessa piitetraklo- suuria ridia pyrogeeniseksi piihapoksi syntyy 7. Pyrogeeninen piihappo useissa erilaisissa Pyrogeenista piihappoa valmistetaan piitetraklori- dista yhdist(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) happeen ja typpeen. Sit(cid:132) k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n apuaineena tuotteissa. T(cid:132)rkeimm(cid:132)t k(cid:132)ytt(cid:148)alueet ovat elastomeerit (siliko- nikumin mekaanisten ominaisuuksien paranta- tiivisteaineissa), kertamuovit minen, esimerkiksi epoksihartsin ja (tyydytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n polyesterin, akrylaatin ominaisuuksien parantaminen) sek(cid:132) maalit ja lakat. Pyrogeenista piihappaa ei voida korvata muilla tuotteilla ja se muodostaa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. 8. Diamiini/polyamiini (31) Diamiinia/polyamiinia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n osapuolten mukaan p(cid:132)(cid:132)asiassa kovetteena epoksihartsij(cid:132)rjestel- miss(cid:132). Epoksihartsij(cid:132)rjestelmi(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n lakoissa, ter(cid:132)ksen ja betonin pinnoitteissa laivanrakennuk- sessa, s(cid:132)ili(cid:148)iden rakentamisessa ja rakennusteolli- suudessa sek(cid:132) liimausaineissa. Diamiinia valmiste- taan erilaisista kemiallisista aineista. Ne osapuolet, joilla on k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132)(cid:132)n isoforonia, valmistavat kemianteollisuuden isoforonidiamiinia, muut yritykset valmistavat esimerkiksi etyleeni- tai anilii- nidiamiinia. (32) Osapuolten mukaan diamiinin ja polyamiinin perusk(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus on sama, nimitt(cid:132)in epoksihart- siketjujen silloittaminen. Eri diamiinilajien ominai- suudet voivat kuitenkin olla jonkin verran erilaisia. Osapuolten mukaan diamiinia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kuitenkin jolloin samoihin ominai- melkein aina seoksina, suuksiin voidaan p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) erilaisilla diamiiniseoksilla. Koska diamiinin sekoittamisen suorittavat asiak- kaat, joiden taitotieto alalla on huomattava, asiak- toisiin kaat pystyisiv(cid:132)t diamiiniseoksiin ilman merkitt(cid:132)vi(cid:132) kustannuksia. Osapuolten mielest(cid:132) polyamiini muodostavat sen vuoksi yhten(cid:132)iset tuotemarkkinat. Komission tutkimukset sek(cid:132) asiakkaiden ja kilpai- lijoiden antamat tiedot vahvistavat p(cid:132)(cid:132)asiassa t(cid:132)m(cid:132)n arvion. siirtym(cid:132)(cid:132)n ongelmitta diamiini ja (33) Komission tutkimusten mukaan my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n isoforo- nidiamiinit eiv(cid:132)t muodosta erillisi(cid:132) tuotemarkkin- oita, vaan ovat osa diamiinin kokonaismarkkinoita. Isoforonidiamiinien osuus diamiinin kokonais- markkinoista on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n noin 25 prosenttia ja L 201/106 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 7. 98 ja tai tuotteet) tuotteessa arvoltaan noin 30 prosenttia. Isoforonidiamiineja ei er(cid:132)iden k(cid:132)ytt(cid:132)jien mukaan kuitenkaan voida mieli- valtaisesti vaihtaa toisinaan kaikissa k(cid:132)ytt(cid:148)sovelluk- sissa. K(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t perustelevat t(cid:132)t(cid:132) sill(cid:132), ett(cid:132) k(cid:132)ytetyt lopputuotteen (epoksihartsi- diamiinit vaikuttavat j(cid:132)rjestelmien) ominaisuuksiin, jo k(cid:132)ytettyj(cid:132) isoforonidiamiineja ei voida korvata teke- m(cid:132)tt(cid:132) ensin uusia testej(cid:132). Joissakin tapauksissa lopputuotteen koostumukselle vaaditaan viran- omaisten hyv(cid:132)ksynt(cid:132) (esimerkiksi rakennusteolli- suudessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t lopputuotteen ostajan hyv(cid:132)ksynt(cid:132). N(cid:132)iss(cid:132) tapauksissa isoforonidi- amiinin korvaaminen olisi mahdollista vasta tietyn ajan j(cid:132)lkeen (jopa kaksi vuotta) ja siihen liittyisi tarpeesta tiettyj(cid:132) kustannuksia, kehitt(cid:132)(cid:132) uusi seos ja testauttaa se uudelleen. T(cid:132)m(cid:132) koskee kuitenkin ainoastaan jo tehtyj(cid:132) seoksia eik(cid:132) uusien seosten kehitt(cid:132)mist(cid:132), joissa k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t voivat t(cid:132)ll(cid:132) vapaasti hetkell(cid:132) t(cid:132)rkeimmiss(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)sovelluksissa voidaan isoforonidiamiini korvata nopeasti muilla diamii- neilla. Ainoastaan 20 prosenttia nykyisin k(cid:132)ytett(cid:132)- vist(cid:132) isoforonidiamiineista ovat sellaisia, ett(cid:132) niiden korvaaminen on rajoitettua. T(cid:132)m(cid:132) ei ole riitt(cid:132)v(cid:132) peruste erillisille isoforonidiamiinin markkinoille. Komissio katsoo sen vuoksi, ett(cid:132) kaikki diamiinit kuuluvat samoille merkityksellisille tuotemarkki- noille. valita k(cid:132)ytetyt diamiinit. My(cid:148)s jotka aiheutuvat (36) natronlipe(cid:132)(cid:132)n. Useimmat valmistajat tarjoavat aino- astaan ”esireagenssia”, jota voidaan varastoida ja kuljettaa ongelmitta toisin kuin valmisreagenssia. T(cid:132)ll(cid:132) perusteella esireagenssi ja valmisreagenssi muodostavat erilliset tuotemarkkinat. B. Maantieteelliset markkinat j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”ETA”, Piitetrakloridia lukuun ottamatta kaikki edell(cid:132) mainitut tuotemarkkinat ovat v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n Euroopan laajuisia. Komis- talousalueen, sion tutkimuksissa ei ole tullut esille syit(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri- tell(cid:132) markkinat pienemmiksi. Piitetrakloridissa on otettava huomioon johdanto-osan 29 kappaleessa kuvailtu erityispiirre, nimitt(cid:132)in valmistajan ja ostajan maantieteellisen l(cid:132)heisyyden v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)- myys. Pyrogeenisiss(cid:132) piihapoissa komissio p(cid:132)(cid:132)tyy siihen, ett(cid:132) markkinat ovat ETA:n hajuiset. Koska pyrogeeninen piihappo on runsaasti tilaa viev(cid:132) aine, kuljetuskustannukset ovat huomattavat (jopa 8 prosenttia). Euroopan ulkopuolisten tuottajien harjoittama (alle 1 prosenttia). Kaikki asiakkaat, joilta komissio tiedus- ilmoittivat yhdenmukaisesti ostavansa teli asiaa, tavarantoimittajilta, mik(cid:132) vain eurooppalaisilta johtuu osittain laadunvarmistuksen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)- myydest(cid:132). Hintojen rajoitetun mutta kuitenkin tuntuvan korotuksen vuoksikaan ei harkittaisi siir- tymist(cid:132) Euroopan ulkopuolisiin toimittajiin. tuonti on merkitykset(cid:148)nt(cid:132) 9. Kationisen t(cid:132)rkkelyksen valmistuksessa k(cid:132)ytet- t(cid:132)v(cid:132)t reagenssit (34) Perunasta, maissista ja vehn(cid:132)st(cid:132) saatu luonnollinen t(cid:132)rkkelys muutetaan reagenssien avulla kationiseksi t(cid:132)rkkelykseksi. Kationista t(cid:132)rkkelyst(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n paperiteollisuudessa hienopaperin, pakkauspaperin ja aaltopahvin massa- ja pintaliimauksessa. (37) (35) Osapuolten mukaan t(cid:132)rkkelysreagenssien valmis- tuksessa on kaksi vaihetta: ensin valmistetaan joka ei viel(cid:132) yksin pysty laukaisemaan reagenssi, kationisoitumisprosessia. T(cid:132)m(cid:132) ”esireagenssi” on viel(cid:132) muutettava valmisreagenssiksi yhdist(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) se C. Kilpailullinen arviointi 1. MMA Valmistajat tuottavat MMA:ta p(cid:132)(cid:132)asiassa omaa jalos- tustoimintaansa varten. MMA:n vapaat markkinat ETA:ssa eiv(cid:132)t sen vuoksi ole kovin suuret. ETA:n markkinavolyymi tutkimusten mukaan vuonna 1996 noin 85 000–90 000 tonnia. Osapuolten ja niiden kilpailijoiden ilmoittamien myyntilukujen perusteella markkinaosuudet jakau- tuvat seuraavasti (1): komission oli VEBA/ R(cid:148)hm Degussa VEBA + Degussa ICI Atochem Repsol BASF Tuonti [5–10] % [10–15]% [15–25]% [30–50]% [15–20]% [10–20]% [5–10] % n. 5 % Markki- naosuus ETA 1996 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan (1) T(cid:132)ss(cid:132) julkaistussa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) on asetuksen (ETY) N:o 4046/89 17 artiklan 2 kohdan nojalla liikesalaisuuksina er(cid:132)it(cid:132) tietoja poistettu tai korvattu likim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isill(cid:132) arvoilla. 17. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 201/107 (38) Markkinajohtaja MMA:n markkinoilla on ICI, ja VEBA/Degussan lis(cid:132)ksi on muitakin vahvoja kilpailijoita. Sen vuoksi keskittym(cid:132) ei johda m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n markkina-aseman syntymi- seen. 2. MAS (39) My(cid:148)s MAS:n valmistajat tuottavat sit(cid:132) p(cid:132)(cid:132)asiassa omiin tarpeisiinsa. MAS:n vapaat mark- kinat ETA:ssa ovat komission tutkimusten mukaan volyymiltaan ainoastaan noin 20 000 tonnia. Osapuolten ja niiden kilpailijoiden ilmoittamien myyntilukujen perusteella mark- kinaosuudet jakautuvat seuraavasti: VEBA/ R(cid:148)hm Degussa VEBA + Degussa ICI Atochem BASF Tuonti [5–10] % [10–15] % [15–25] % [40–60] % [10–15] % [10–20] % n. 4 % Markkina- osuus ETA 1996 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan (40) Markkinajohtaja MSA:n markkinoilla on ICI, ja VEBA/Degussan lis(cid:132)ksi on muitakin vahvoja kilpailijoita. Sen vuoksi keskittym(cid:132) ei johda m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n markkina-aseman syntymi- seen. 3. L(cid:132)pin(cid:132)kyv(cid:132)t muovit (41) Osapuolten toimittamien tietojen mukaan l(cid:132)pin(cid:132)kyvien muovien kokonaismarkkinat yhteis(cid:148)ss(cid:132) ovat suuruudeltaan noin 330 000 tonnia tai yksi miljardia ecua. VEBA/R(cid:148)hmin markkinaosuus on noin [15–25] % m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja arvon mukaan laskettuna ja Degussan noin [5–15] %, jolloin niiden yhteinen markkinaosuus on noin [20–35] %. N(cid:132)ihin tietoihin saatiin vahvistus komission tutkimuksissa. T(cid:132)rkeimm(cid:132)t kilpailijat ovat BASF (markkina- osuus noin 15–25 prosenttia), Dow (noin 10–15 prosenttia) ja Elf Atochem (noin 10–15 prosenttia). (42) Jos PMMA:n katsotaan muodostavan omat markkinat, niiden yhteis(cid:148)nlaajuinen markkina- volyymi olisi noin 220 000 tonnia tai 600–650 miljoonaa ecua. T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa markki- naosuudet olisivat seuraavat: VEBA/R(cid:148)hm Degussa VEBA + Degussa AtoHaas ICI BASF Tuonti Markkina- osuus 1996 [20–30] % [7–15] % [30–40] % [25–35] % [10–15] % [5–10] % 10-20 % (43) Keskittym(cid:132) johtaisi siihen, ett(cid:132) VEBA/Degussasta tulisi markkinajohtaja PMMA:n markkinoilla yhtei- s(cid:148)ss(cid:132). Osapuolten lis(cid:132)ksi on kuitenkin useita kilpai- joitka taaksep(cid:132)in integroitumiseen ja ta- lijoita, loudelliseen vahvuuteen n(cid:132)hden ovat verrattavissa VEBA/Degussaan. T(cid:132)h(cid:132)n astisen markkinajohtajan AtoHaasin markkinaosuus ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ole paljon osapuolten markkinaosuutta pienempi. Lis(cid:132)ksi PMMA voidaan ainakin joillakin aloilla korvata muilla l(cid:132)pin(cid:132)kyvill(cid:132) muoveilla, mik(cid:132) saa aikaan kilpailupainetta. Sen vuoksi keskittym(cid:132) ei johda m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n markkina-aseman syntymiseen, vaikka PMMA:lla katsottaisiin olevan erilliset markkinat. tetaan ja myyd(cid:132)(cid:132)n useita eri lajeja ja laatuja. Tuot- teen laatu ja palvelu ovat komission tutkimusten mukaan useille asiakkaille v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) t(cid:132)rkeit(cid:132) kuin hinta. Markkinoille tulon esteet ovat pieni(cid:132). T(cid:132)st(cid:132) on todisteena it(cid:132)eurooppalaisten (erityisesti Agrobiochim Bulgariasta) ja it(cid:132)aasialaisten (erityi- sesti Chimei Corp. Taiwanista ja Lucky Etel(cid:132)- Koreasta) tuottajien onnistunut markkinoille tulo viimeisten viiden vuoden aikana. N(cid:132)ist(cid:132) syist(cid:132) ei ole odotettavissa, ett(cid:132) keskittym(cid:132) johtaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) asemassa olevan oligopolin syntymiseen PMMA:n markkinoilla. (44) Keskittym(cid:132) ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n johtaisi VEBA/Degussan ja AtoHaasin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n oligopolin syntymiseen PMMA:n markkinoilla. Tosin VEBA/Degussan ja AtoHaasin yhteenlaskettu markkinaosuus keski- ttym(cid:132)n j(cid:132)lkeen on yli 55 prosenttia. Markkinat eiv(cid:132)t kuitenkaan ole juurikaan avoimet. PMMA:ta valmis- 4. PVC:n jalostuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t akrylaattipoh- jaiset apuaineet (45) PVC:n jalostuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)vien akrylaattipoh- jaisten apuaineiden ETA:n markkinat ovat suuruu- deltaan ainoastaan noin 30 000 tonnia vuodessa ja L 201/108 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 7. 98 niiden arvo on selv(cid:132)sti alle 100 miljoonaa ecua. Komission tutkimusten mukaan osapuolet saavat keskittym(cid:132)ll(cid:132) noin [15–30] prosentin suuruisen yhteisen markkinaosuuden (VEBA [0–10] %, Degussa noin [15–25] %). Selv(cid:132) markkinajohtaja on Rohm & Haas, jonka markkinaosuus on [55–70] prosenttia. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi markkinoilla kilpailee ainoastaan Kaneka, jonka markkinaosuus on yli 10 prosenttia (noin [10–15] prosenttia). Siten keskittym(cid:132) ei johda osapuolten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n markkina asemaan. Koska markkinarakenne ei juurikaan muutu keskittym(cid:132)n seurauksena, ei ole odotettavissa, ett(cid:132) keskittym(cid:132) johtaisi osapuolten ja Rohm & Haasin yhteiseen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n markkina- asemaan tai sellaisen vahvistumiseen. 5. Organosilaanit (46) H(cid:129)ls toimii organofunktionaalisten silaanien markkinoilla ainoastaan muiden kuin kumisovel- lusten alalla ja sen markkinaosuus yhteis(cid:148)ss(cid:132) on [40–50] prosenttia, kun taas Degussalla ei ole juuri ollenkaan toimintaa t(cid:132)ll(cid:132) alalla (markkinaosuus alle yhden prosentin). (47) toimi Sit(cid:132) vastoin Degussa on vahva kumisovellusten alalla. Degussalla oli vuoteen 1990 patentti alalla k(cid:132)ytettyihin rikkifunktionaalisiin silaaneihin ja sen markkinaosuus on edelleen [>75] prosenttia. H(cid:129)ls ei alalla. Osapuolten toimittamien tietojen mukaan merkitt(cid:132)v(cid:132) kilpailija kumisovel- lusten alalla on Witco/Osi (markkinaosuus noin 18 prosenttia). Asiakkaat vahvistavat t(cid:132)m(cid:132)n tiedon. Witco on tarjonnut rikkifunktionaalisia silaaneja vasta vuodesta 1996. t(cid:132)ll(cid:132) (48) Koska osapuolista kumpikin toimii ainoastaan yksill(cid:132) markkinoilla, keskittym(cid:132) ei johda markkina- osuuksien ovat erilaiset, ei voida my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n puhua ”tuotevali- koiman aiheuttamista vaikutuksista”. kasvuun. Koska asiakaspiirit (49) Alkyylisilaanien markkinoilla osapuolten yhdis- tynyt markkinaosuus on pienempi kuin 15 prosenttia. Selv(cid:132) markkinajohtaja (markkinaosuus noin 50–60 prosenttia) on Wacker. Keskittym(cid:132) ei sen vuoksi johda m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n markkina-aseman syntymiseen. 6. Piitetrakloridi (50) Degussa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaiken tuottamansa piitetraklo- ridin pyrogeenisen piihapon valmistuksen raaka- aineena Antwerpeniss(cid:132). VEBA/H(cid:129)ls toimittaa p(cid:132)(cid:132)asiassa Cabot-H(cid:129)lsille ja Degussalle pyrogee- nisen piihapon valmistamiseen liittyv(cid:132)n yhdistetyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n perusteella. Muita ovat Wacker, joka jalostaa aineen pyrogeeniseksi piiha- poksi, ja Dow pyrogeenisen piihapon valmistami- seen liittyv(cid:132)n yhdistetyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n puitteissa. Koska maantieteelliset markkinat ovat rajoittuneet tuottajia (51) (52) rajallisten kuljetusmahdollisuuksien vuoksi tuotan- topaikkakuntaan, keskittym(cid:132) ei johda markkina- osuuksien kasvuun. 7. Pyrogeeninen piihappo tai trikloorisilaani) Pyrogeenista piihappoa valmistetaan yleens(cid:132) sulje- tussa j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132), jossa raaka-aineen (piitetraklo- toimittaja ottaa takaisin ridi pyrogeenisen piihapon valmistuksessa syntyv(cid:132)n suolahapon. Raaka-aineen toimittaja tarvitsee suola- happoa raaka-aineiden valmistuksessa eli piime- tallin hydrokloorauksessa. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tiivis yhteisty(cid:148) toisen yrityksen kanssa tai esiasteen integ- roiminen omaan toimintaan on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132). ovat Pyrogeenisen piihapon markkinat sek(cid:132) ETA:ssa ett(cid:132) koko maailmassa voimakkaasti keski- ttyneet. Euroopassa on kolme tuottajaa, Degussa, ja Wacker. Yhdysvalloissa pyrogeenista Cabot piihappoa tuottavat Cabot ja Degussa, Japanissa Tokuyama Soda ja Nippon Aerosil (Degussan ja Mitsubishin yhteisyritys). Muiden tuottajien kuten Ukrainassa Orianan merkitys ei ole suuri. Pyrogee- nisen piihapon myynti ETA:ssa on noin 160 miljoonaa ecua. Komission tutkimusten mukaan Degussan markkinaosuus on noin [50–60] prosenttia, Wackerin [15–25] prosenttia ja Cabotin [25–35] prosenttia. yhteis(cid:148)ss(cid:132) (53) Degussalla on tuotantolaitokset Rheinfeldeniss(cid:132) ja Antwerpeniss(cid:132). Raakaaineiden tuotanto on integ- roitu tuotantoon Antwerpeniss(cid:132), ja yrityksen siir- rytty(cid:132) H(cid:129)lsille Degussan tuotanto on integroitu my(cid:148)s Rheinfeldeniss(cid:132). Wackerilla on tuotantolai- tokset Burghausenissa ja Kempteniss(cid:132), ja raaka- aineiden tuotanto varsinaiseen tuotantoon. Cabotilla on tuotantolaitos Barryssa jossa raaka-aineiden toimittaja on Dow (Wales), Corning. on integroitu (54) Cabot tuottaa Rheinfeldeniss(cid:132) pyrogeenista piihappoa Cabot H(cid:129)ls GmbH -nimisess(cid:132) yhteisyri- tyksess(cid:132) H(cid:129)lsin kanssa. Raaka-aineet toimittaa H(cid:129)ls ja H(cid:129)lsille menev(cid:132)t my(cid:148)s yhteisyrityksen tuotan- nossa syntyv(cid:132)t suolahapot. H(cid:129)ls vastaa my(cid:148)s useista muista palveluista kuten j(cid:132)tehuollosta, ty(cid:148)suojelusta paloturvallisuudesta. Yhteisyrityssopimuksen ja mukaan Cabotilla ja H(cid:129)lsill(cid:132) on samat (cid:132)(cid:132)nioi- keudet. Yhti(cid:148)kokous p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) yksimielisesti kiinteis- t(cid:148)sopimuksista, pitk(cid:132)aikaisista vuokrasopimuksista, yhteisty(cid:148)st(cid:132) muiden yritysten kanssa, teollisia teki- j(cid:132)noikeuksia koskevista sopimuksista, talousarviosta, luottojen ottamisesta sek(cid:132) Cabot-H(cid:129)lsin valmista- mien tuotteiden toimituksista tai myynnist(cid:132). H(cid:129)ls ja Cabot nimitt(cid:132)v(cid:132)t kumpikin yhden toimitusjoh- teht(cid:132)v(cid:132)alueista; H(cid:129)lsin tajan, nimitt(cid:132)m(cid:132) toimitusjohtaja raportoi Cabotin toimi- tusjohtajalle. H(cid:129)ls ja Cabot jakavat yhdess(cid:132) yhteis- yrityksen voitot tai vastaavat yhdess(cid:132) sen tappioista. jotka vastavat eri 17. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 201/109 Cabot H(cid:129)lsin ja Cabotin v(cid:132)lisen toimitussopi- muksen mukaan Cabot H(cid:129)lsin velvollisuutena on toimittaa Cabotille tietty v(cid:132)himm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pyrogee- nista piihappoa, k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) Cabot H(cid:129)lsin koko tuotanto myyd(cid:132)(cid:132)n Cabotille. Yhteisyrityksen toimittaman pyrogeenisen piihapon hinta riippuu Cabotin kaikkiaan pyrogeenisesta saamasta myyntihinnasta. piihaposta ja p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132), VEBA siirt(cid:132)(cid:132) kaikki (cid:132)(cid:132)ni- ja hallintaoikeudet puolueettomalle itsen(cid:132)iselle hoitajalle. Komission on hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132) hoitajan nimitt(cid:132)minen. Hoitajalle annetaan peruuttamaton [. ] menness(cid:132) teht(cid:132)v(cid:132) myyd(cid:132) VEBAn osakkeet sellaiselle ostajalle, tai Degussa-yhtym(cid:132)(cid:132)n, joka ei ole sijoittanut p(cid:132)(cid:132)omaa VEBAan tai Degussaan ja jolla ei ole merkitt(cid:132)vi(cid:132) henkil(cid:148)kohtaisia yhteyksi(cid:132) n(cid:132)ihin. joka ei kuulu VEBA- (55) Koska VEBA on Cabot-H(cid:129)ls tarkkoja pyrogeenisen joka heikent(cid:132)isi riippumattomana tuotantolaitoksessa, ett(cid:132) VEBA/Degussa -yhteisyrityksen kautta osallisena Euroopassa Degussan t(cid:132)rkeimm(cid:132)n kilpailijan toisessa johtaisi keskittym(cid:132) VEBAn otettua Degussan haltuunsa siihen, saisi pyrogeenisen piihapon markkinoilla m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman. Degussa on selv(cid:132) markkinajohtaja Euroopassa 50–60 prosentin markkinaosuudella. Cabotin ja VEBAn yhteisyrityksen seurauksena niiden v(cid:132)lille syntyisi selv(cid:132)sti rakenteellinen yhteys, Cabotin asemaa kilpailijana. VEBAn ja Cabot H(cid:129)lsin sopimussuhteen vuoksi tietoja Cabotin VEBA/Degussa saisi hinnoitteluk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) piihapon markkinoilla ja voisi mukauttaa oman hinnoitte- lunsa vastaavasti. Tuotteen homogeenisuudesta johtuva markkinoiden avoimuus lis(cid:132)(cid:132)ntyisi merkit- t(cid:132)v(cid:132)sti keskittym(cid:132)n seurauksena. My(cid:148)s se, ett(cid:132) Cabot H(cid:129)ls -yhteisyrityksen voitonsiirtoj(cid:132)rjestelyll(cid:132) VEBA hy(cid:148)tyy v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti Cabotin korkeammasta hintatasosta, olisi esteen(cid:132) Cabotin ja VEBA/ Degussan v(cid:132)liselle hintakilpailulle. J(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n kilpailijan eli Wackerin markkinaosuus ei en(cid:132)(cid:132) riit- tuomaan tehokasta kilpailupainetta ja est(cid:132)- t(cid:132)isi m(cid:132)(cid:132)n VEBA/Degussaa toimimista markkinoilla asiakkaista ja kilpailijoista riippumattomasti. Pyro- geenista piihappoa ostavat asiakkaat suhtautuvat sen vuoksi p(cid:132)(cid:132)asiassa kriittisesti VEBAn ja Degussan keskittym(cid:132)(cid:132)n niin kauan kuin VEBA on edelleen sidottu yhteisyritykselle t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132)n kilpaili- jaan. Lis(cid:132)ksi uusien kilpailijoiden markkinoille tulolle on huomattavia esteit(cid:132), koska pyrogeenisen piihapon tuotantolaitosten rakentamisen vaatimat investoinnit ovat eritt(cid:132)in suuria ja koska tuotanto- v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) prosessin vuoksi varmistaa suolahapon myynti. Viimeisten viiden vuoden aikana markki- noille ei ole tullut uusia kilpailijoita. luonteen raakaaineiden saanti on ja (56) Komission ep(cid:132)ilyjen poistamiseksi Veba on suos- tunut myym(cid:132)(cid:132)n osakkuutensa Cabot H(cid:129)ls GmbH:ssa [. ] menness(cid:132) sellaiselle ostajalle, joka ei kuulu VEBA- eik(cid:132) Degussa-yhtym(cid:132)(cid:132)n, eik(cid:132) ole sijoittanut p(cid:132)(cid:132)omaa VEBAan tai Degussaan ja jolla ei yhteyksi(cid:132) n(cid:132)ihin. Jos myynti ei ole tapahtunut t(cid:132)h(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- ole merkitt(cid:132)vi(cid:132) henkil(cid:148)kohtaisia (57) Komissio katsoo, ett(cid:132) sitoumuksella erottaa VEBA ja yhteisyritys Cabot H(cid:129)ls oikeudellisesti toisistaan aseman muodostuminen v(cid:132)ltet(cid:132)(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n VEBA/Degussalle. Cabot pysyy n(cid:132)in VEBA/Degus- sasta riippumattomana kilpailijana. T(cid:132)h(cid:132)n arvioon yhtyv(cid:132)t my(cid:148)s ne asiakkaat, jotka suhtautuivat kriit- tisesti keskittym(cid:132)(cid:132)n. (58) v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)st(cid:132) Vaikka Cabot saa jatkossakin raaka-aineet (piitet- rakloridin ja trikloorisilaanin) H(cid:129)lsilta ja toimittaa H(cid:129)lsille valmistuksen yhteydess(cid:132) syntyv(cid:132)t suola- hapot, ei ole syyt(cid:132) olettaa, ett(cid:132) yritykset eiv(cid:132)t toimisi markkinoilla kilpailijoina. Keskin(cid:132)iset toimitukset ovat seurausta osapuolten kuvailemasta tuotannon kannalta suljetusta v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132). Toimitukset ovat my(cid:148)s, s(cid:132)ily(cid:132) riippumattomana jotta Cabot voi kilpailijana markkinoilla. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio olettaa, ett(cid:132) H(cid:129)ls toimittaa my(cid:148)s tulevaisuudessa Cabotille raaka-aineita. Komissiolle on ilmoitettu toimitussopimuksen tekemisest(cid:132), mik(cid:132) mahdol- listaa tuotantolaitosten jatkuvan kilpailukyvyn. Se, ett(cid:132) H(cid:129)ls toimitti jo aikaisemmin raaka-aineita sek(cid:132) Cabot/H(cid:129)ls -yhteisyritykselle ett(cid:132) Degussalle, ei komission tutkimusten mukaan est(cid:132)nyt Cabotia ja Degussaa itsen(cid:132)isesti. toimimasta markkinoilla Lis(cid:132)ksi Cabot ei ole yksipuolisesti riippuvainen H(cid:129)lsista, koska H(cid:129)ls on samalla riippuvainen Cabotin toimittamasta suolahaposta. Lis(cid:132)ksi Cabot ei toisessa tuotantolaitoksessaan Walesin Barryssa ole riippuvainen H(cid:129)lsin toimituksista. (59) Jotta komissio pystyy valvomaan sitoumuksen toteuttamista, VEBAn on toimitettava komissiolle jokaisen kuukauden alussa kertomus sitoumuksen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanemiseksi toteuttamistaan toimenpi- teist(cid:132). 8. Diamiini/Polyamiini (60) Osapuolten toimittamien tietojen mukaan diamiinin/polyamiinin markkinoiden yhteenlas- kettu suuruus on yhteis(cid:148)ss(cid:132) noin 31 800 tonnia tai noin 116 miljoonaa ecua. Markkinaosuudet jakau- tuvat suunnilleen seuraavasti: L 201/110 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 17. 7. 98 VEBA/H(cid:129)ls Degussa VEBA + Degussa BASF Bayer Muut [20–30] % [5–10] % [25–35] % [20–30] % [15–25] % [20–30] % Markkina- osuus ETA 1996 (61) Diamiinin/polyamiinin markkinoilla keskittym(cid:132) ei johda m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n markkina aseman muodostumiseen. Voimakkaiden kilpailijoiden BASF:n ja Bayerin lis(cid:132)ksi on pienempi(cid:132) tarjoajia. Ei ole todisteita, jotka viittaisivat osapuolten ja BASF:n/Bayerin v(cid:132)liseen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)- v(cid:132)(cid:132)n oligopoliin. Diamiinit eiv(cid:132)t ole homogeenisi(cid:132) tuotteita, ennemminkin kukin johta- vista tuottajista tarjoaa erilaisia tuotevalikoimia, jotka perustuvat erilaisiin kemiallisiin pe- rusaineisiin. My(cid:148)s eri diamiinilajien hinnat eroavat toisistaan. 9. Kationisen t(cid:132)rkkelyksen valmistuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t reagenssit (62) N(cid:132)m(cid:132) markkinat ovat pienet (ETA:n markkinavolyymi mukaan lukien sis(cid:132)inen k(cid:132)ytt(cid:148) ja valmisreagenssit on 25 000–30 000 tonnia, ilman sis(cid:132)ist(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) ja valmisreagensseja noin 10 000–15 000 tonnia). Markkinaosuudet jakautuvat suunnilleen seuraavasti: VEBA/Servo Degussa VEBA + Degussa CFZ Muut [15–20] % [17–23] % [35–40] % [25–35] % [30–40] % Markkina- osuus ETA 1996 (63) Lis(cid:132)ksi on viel(cid:132) muita (pienempi(cid:132)) t(cid:132)rkkelysrea- genssien tarjoajia. Kaksi valmistajaa (Raisio ja Roquette) tuottavat kationisen t(cid:132)rkkelyksen valmis- tuksessa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) reagensseja p(cid:132)(cid:132)asiassa tai yksin- omaan omaan tarpeeseen. On kuitenkin mahdol- lista, ett(cid:132) ne lis(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t kolmansille myyt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tuot- antoa tai aloittavat t(cid:132)llaisen tuotannon, kun markki- naolosuhteet ovat tarpeeksi houkuttelevia. Lis(cid:132)ksi markkinoille tuli vuonna 1995 amerikkalainen Dow (tuolloin v(cid:132)h(cid:132)isen(cid:132), mutta kasvavalla markki- naosuudella). Keskittym(cid:132) ei siten johda yksin- omaisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman eik(cid:132) oligopolistisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman syntymiseen markkinoilla. (64) Valmisreagenssien alalla markkinaosuudet eiv(cid:132)t kasva siten eik(cid:132) Degussan markkina-asema vahvistu, koska H(cid:129)ls/Servo ei toimi t(cid:132)ll(cid:132) alalla. VI. P(cid:142)(cid:142)TELM(cid:142) (65) Edell(cid:132) mainituilla perusteilla on p(cid:132)(cid:132)telt(cid:132)viss(cid:132), ett(cid:132) VEBAn noudattaessa antamaansa johdanto-osan 56 kappaleessa kuvailtua sitoumusta keskittym(cid:132) ei johda sellaisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoiden merkitt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) osalla estyisi olennaisesti. Jotta komissio voi valvoa t(cid:132)m(cid:132)n ehdon noudattamista, on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) vaatia, ett(cid:132) VEBA toimittaa kertomuksen ehdon t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanosta. julistettava sulau- T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi keskittym(cid:132) olisi tuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopi- muksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi ja ETA-sopimuksen mukaiseksi. ON TEHNYT SEURAAVAN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Julistetaan VEBA AG:n ja Degussa AG:n v(cid:132)linen keskit- tym(cid:132) 2 artiklan mukaisin edellytyksin yhteismarkkinoille soveltuvaksi ja ETA-sopimuksen mukaiseksi. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen edellytyksen(cid:132) on, ett(cid:132) VEBA AG noudattaa seuraavia sitoumuksia: a) VEBA AG myy osakkuutensa Cabot/H(cid:129)ls GmbH:ssa viimeist(cid:132)(cid:132)n [. ] sellaiselle ostajalle, joka ei kuulu VEBA AG - eik(cid:132) Degussa AG -yhtym(cid:132)(cid:132)n, joka ei ole sijoit- tanut p(cid:132)(cid:132)omaa VEBA AG:hen ja/tai Degussa AG:hen ja jolla ei ole merkitt(cid:132)vi(cid:132) henkil(cid:148)kohtaisia yhteyksi(cid:132) n(cid:132)ihin. b) Jos myynti ei ole tapahtunut a alakohdassa mainittuun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132), VEBA AG siirt(cid:132)(cid:132) kaikki (cid:132)(cid:132)ni- ja hallintaoikeudet puolueettomalle itsen(cid:132)iselle hoitajalle. Komission on hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132) hoitajan nimitt(cid:132)- minen. ja 17. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 201/111 c) Hoitaja saa peruuttamattoman toimeksiannon myyd(cid:132) VEBA AG:n osakkeet viimeist(cid:132)(cid:132)n [. ] sellaiselle osta- jalle, joka ei kuulu VEBA AG - eik(cid:132) Degussa AG -yhtym(cid:132)(cid:132)n, eik(cid:132) ole sijoittanut p(cid:132)(cid:132)omaa VEBA AG:hen tai Degussa AG:hen ja jolla ei ole merkitt(cid:132)vi(cid:132) henkil(cid:148)- kohtaisia yhteyksi(cid:132) n(cid:132)ihin. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu seuraavalle yritykselle: VEBA AG Bennigsenplatz 1 D-40474 D(cid:129)sseldorf. 3 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997. VEBA AG:n on toimitettava jokaisen kuukauden alussa kertomus 2 artiklassa tarkoitetun edel- lytyksen noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteist(cid:132). komissiolle Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: Rådets forretningsorden.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
institutional activity
rules of procedure


title: 97/859/CE: Decisione della Commissione del 3 dicembre 1997 riguardante una domanda di deroga presentata dal Regno Unito ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 2, lettera c) della direttiva 70/156/CEE del Consiglio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative all'omologazione dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (Il testo in lingua inglese è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
commercial vehicle
motor vehicle
signalling device
technical standard


title: 97/860/CE: Decisione della Commissione del 3 dicembre 1997 riguardante una domanda di deroga presentata dalla Spagna ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 2, lettera c) della direttiva 70/156/CEE del Consiglio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative all'omologazione dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (Il testo in lingua spagnola è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
Spain
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
signalling device
technical standard


title: 97/845/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 1997, Yhdistyneen kuningaskunnan esittämästä moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta koskevasta pyynnöstä (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
approximation of laws
commercial vehicle
derogation from EU law
motor vehicle
signalling device


title: 97/839/EG: Kommissionens beslut av den 3 december 1997 om en begäran om undantag inlämnad av Belgien i enlighet med artikel 8.2 c i rådets direktiv 70/156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
Belgium
approximation of laws
commercial vehicle
derogation from EU law
motor vehicle
signalling device


title: 98/62/EC: Commission Decision of 3 December 1997 on financial contributions from the Community for the eradication of Newcastle disease in the United Kingdom (Only the English text is authentic)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
United Kingdom
animal disease
poultry
slaughter of animals

text: 21. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities L 16/41 COMMISSION DECISION of 3 December 1997 on financial contributions from the Community for the eradication of Newcastle disease in the United Kingdom (Only the English text is authentic) (98/62/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Decision 90/424/EEC of 26 June 1990 on expenditure in the veterinary field (1), as last amended by Decision 94/370/EC (2) and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas outbreaks of Newcastle disease occurred in the in 1996 and 1997; whereas the United Kingdom appearance of this disease is a serious danger to the Community’s poultry and, in order to help eradicate the disease as rapidly as possible, the Community has the possibility of compensating for the losses suffered; Whereas, as soon as the presence of Newcastle disease was officially confirmed the national authorities took appropriate measures which included the measures as listed in Article 3 (2) of Decision 90/424/EEC; whereas such measures were notified by the United Kingdom; — 50 % of the costs incurred by the United Kingdom for the cleaning and disinfection of holdings and equipment, — 50 % of the costs incurred by the United Kingdom in compensating the owner for the destruction of contaminated contaminated equipment. feedingstuffs and Article 2 The Community financial contribution shall be 1. granted after the supporting documents have been submitted and under the condition that Community veterinary legislation has been respected. The documents referred to in paragraph 1 shall 2. include: (a) an epidemiological report covering each holding on which poultry has been slaughtered. The report shall contain information on the subjects given below: Whereas assistance have been met; the conditions for Community financial (i) infected holdings: — location and address, Whereas the measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Veterinary Committee, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The United Kingdom may obtain Community financial assistance for outbreaks of Newcastle disease which occurred during 1996 and 1997. The financial contribution from the Community shall be: — 50 % of the costs incurred by the United Kingdom in compensating the owner for the slaughter, destruction of poultry and poultry products as appropriate, (1) OJ L 224, 18. 8. 1990, p. 19. (2) OJ L 168, 2. 7. 1994, p. 31. — date and suspicion of disease and date of confirmation, — number and date of poultry slaughtered and destroyed, — method of killing and destruction, — type and number of samples collected and examined at the time of suspicion of the disease. Results of examinations performed, — type and number of samples collected and examined at the time of depopulation of infected poultry holding. Results of the examination performed, — source of basis of a investigation; infection as assumed on the epidemiological completed (ii) contact holdings: — as listed under (i), indents 1, 3, 4 and 6, — infected holding (outbreak) with which contact has been confirmed or assumed; nature of contact; L 16/42 EN Official Journal of the European Communities 21. 1. 98 (b) financial report including list of the beneficiaries and their location, number of animals slaughtered, date of slaughter and amount paid. Article 4 This Decision is addressed to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland. Article 3 Done at Brussels, 3 December 1997. The United Kingdom shall forward the supporting documents referred to in Article 2 not later than six months after the notification of this Decision. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission