title: Risoluzione del Consiglio del 18 dicembre 1997 concernente una strategia comunitaria per promuovere la produzione combinata di calore e di elettricità

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy production
energy technology
heating
intermediate technology
thermal energy

text: 8. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 4/1 I (Comunicazioni) CONSIGLIO RISOLUZIONE DEL CONSIGLIO del 18 dicembre 1997 concernente una strategia comunitaria per promuovere la produzione combinata di calore e di elettricit{ (98/C 4/01) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, vista la risoluzione del Consiglio dell’8 luglio 1996 sul Libro bianco (cid:133)Una politica energetica per l’Unione euro(cid:220) pea(cid:176)(cid:216)(˛), in cui si dice che l’efficienza energetica pu(cid:247) contribuire significativamente ad un ambiente piß sicuro e piß sano e ridurre la dipendenza energetica della Co(cid:220) munit{ da fonti esterne, favorendo inoltre la crescita economica e la creazione di posti di lavoro; viste le conclusioni del Consiglio del 3 dicembre 1996 su (cid:133)Cambiamenti climatici - aspetti energetici(cid:176), in cui si afferma che la politica energetica deve apportare un con(cid:220) tributo attivo ai lavori sui cambiamenti climatici e che il settore dell’energia deve impegnarsi prontamente e atti(cid:220) vamente nello sviluppo di una politica pertinente che in(cid:220) cluda iniziative riguardanti l’efficienza energetica; viste la conclusioni del Consiglio del 27 maggio 1997, in cui si invita la Commissione ad elaborare una strategia comunitaria per promuovere la produzione combinata di calore ed elettricit{; visto il Libro bianco su crescita, competitivit{ e occu(cid:220) pazione, in cui si fa valere che le tecnologie pulite sono la chiave della futura prosperit{ economica e che (cid:127) essen(cid:220) ziale ricorrere a misure e incentivi economici e/o a stru(cid:220) menti fiscali, laddove opportuno, per tener conto dei co(cid:220) sti esterni e dei vantaggi ambientali, migliorando in tal modo la posizione concorrenziale di concezioni efficienti dal punto di vista energetico; visti i negoziati sulla terza conferenza delle parti della convenzione quadro delle Nazioni Unite sui cambia(cid:220) menti climatici e le posizioni di negoziato assunte al ri(cid:220) guardo dalle Comunit{ europee; (˛)(cid:217)GU C 224 dell’1. 8. 1996, pag. 1. vista la proposta di programma quadro per le azioni delle Comunit{ europee nel settore dell’energia e consi(cid:220) derando che la proposta della Commissione di raddop(cid:220) piare la quota globale della produzione combinata di ca(cid:220) lore e di elettricit{ riguarda la Comunit{ nel complesso; 1) ACCOGLIE CON FAVORE la presentazione da parte della Commissione della comunicazione concernente una strategia comunitaria per promuovere la produ(cid:220) zione combinata di calore e di elettricit{ (cogenera(cid:220) zione) ed eliminare gli ostacoli al suo sviluppo; 2) SOTTOLINEA che la produzione combinata di ca(cid:220) lore e di elettricit{ costituisce un impiego efficiente delle risorse energetiche e pu(cid:247) pertanto contribuire in modo sostanziale alla riduzione delle emissioni di CO2; 3) RILEVA che la produzione e l’impiego dell’energia, alla luce della terza conferenza delle parti della con(cid:220) venzione quadro delle Nazioni Unite sui cambia(cid:220) menti climatici che si terr{ a Kyoto nel dicembre del 1997, svolgeranno un importante ruolo per la ridu(cid:220) zione dei principali gas ad effetto serra, quali ad esempio il CO2; 4) REPUTA che l’impiego efficiente dell’energia risul(cid:220) tante dalla cogenerazione possa apportare un contri(cid:220) buto positivo non solo alle politiche ambientali del(cid:220) l’Unione europea, ma anche alla competitivit{ del(cid:220) l’Unione e dei suoi Stati membri nonch~ alla sicu(cid:220) rezza dell’approvvigionamento; 5) RILEVA le considerevoli disparit{ che attualmente caratterizzano la penetrazione della cogenerazione negli Stati membri e la necessit{ di tener conto delle diverse situazioni, anche per quanto riguarda il ri(cid:220) corso alla cogenerazione per il teleriscaldamento o per fini industriali; rileva inoltre che la valutazione della situazione dei vari paesi deve essere basata sui corrispondenti dati in materia di efficienza dei com(cid:220) C 4/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 8. 1. 98 bustibili e che tra le varie tecnologie della cogenera(cid:220) zione sussistono disparit{ economiche; -(cid:217)la promozione di accordi negoziati con l’indu(cid:220) stria e nel settore dei servizi, 6) CONFERMA che il fine da raggiungere dovrebbe es(cid:220) sere l’elaborazione di una strategia che conduca ad un migliore impiego della cogenerazione, tenendo conto delle situazioni mutevoli degli Stati membri. L’obiettivo raddoppiamento della quota globale della cogenerazione nella Comunit{ nel complesso entro il 2010, come indicato nella co(cid:220) municazione della Commissione, potrebbe fornire un utile orientamento per l’intensificazione degli sforzi a tutti i livelli; indicativo del 7) PONE L’ACCENTO sul fatto che, pur esistento possi(cid:220) bilit{ di azione a livello comunitario, la responsabi(cid:220) lit{ della promozione della cogenerazione ricade es(cid:220) senzialmente sugli Stati membri; 8) SOTTOLINEA che gli Stati membri e la Comunit{, nell’ambito delle rispettive competenze, devono pro(cid:220) l’impiego della produzione muovere attivamente combinata di calore e di elettricit{, stimolando ove opportuno il mercato della cogenerazione ed elimi(cid:220) nando gli ostacoli su questo mercato; 9) RITIENE che le misure intese a promuovere l’im(cid:220) includere, tra piego della cogenerazione possano l’altro: -(cid:217)l’internalizzazione dei costi esterni e dei vantaggi ambientali, -(cid:217)strumenti finanziari e/o fiscali, se del caso, -(cid:217)il controllo dell’impatto della liberalizzazione dei mercati comunitari dell’energia, -(cid:217)provvedimenti che stimolino gli operatori del mercato ad acquistare energia prodotta in im(cid:220) pianti di cogenerazione, -(cid:217)disposizione per promuovere sistemi di teleriscal(cid:220) damento/raffreddamento, -(cid:217)misure a sostegno della ricerca e dello sviluppo tecnologico; 10) RITIENE che la liberalizzazione dei mercati del(cid:220) l’energia e l’internalizzazione dei costi esterni e dei vantaggi ambientali debbano tener conto dello svi(cid:220) luppo della cogenerazione in condizioni di mercato eque, ma che possano tuttavia rivelarsi ancora neces(cid:220) sarie misure intese a sostenere la cogenerazione, an(cid:220) che per il teleriscaldamento/raffreddamento privato ed industriale, e ad assicurare che essa non sia og(cid:220) getto di discriminazioni; -(cid:217)un piß ampio ricorso ai programmi comunitari esistenti, entro i limiti di bilancio, 11) INVITA la Commissione a proseguire i lavori per la promozione della produzione combinata di calore e di elettricit{ sulla base dei principi sopra illustrati


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant la directive 93/6/CEE du Conseil sur l'adéquation des fonds propres des entreprises d'investissement et des établissements de crédit (COM(97) 0071 C4-0304/97 97/0124(COD))

eurovoc_concepts:
credit guarantee
credit institution
financial market
financial solvency
investment bank
investment company
investment transaction
management audit
share capital


title: Regulamento (CE) nº 2635/97 do Conselho de 18 de Dezembro de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 2847/93 que institui um regime de controlo aplicável à política de pesca comum

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
exchange of information
fishery management
fishing area
fishing controls

formats: html pdfa1b print


title: Conclusiones del Consejo de 18 de diciembre de 1997 sobre el papel de la música en Europa

eurovoc_concepts:
art education
artistic creation
cultural policy
music

formats: html pdf print

text: C 1/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 1. 98 CONCLUSIONES DEL CONSEJO de 18 de diciembre de 1997 sobre el papel de la mœsica en Europa (98/C 1/04) EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Vista la Resoluci(cid:246)n del Consejo, de 16 de septiembre de 1996, sobre la integraci(cid:246)n de aspectos culturales en las acciones comunitarias, Visto el documento final de la reuni(cid:246)n (cid:133)La mœsica para Europa, Europa para la mœsica(cid:176), celebrada en Ennis (Irlanda) los d(cid:242)as 18 y 19 de octubre de 1996, as(cid:242) como los trabajos derivados de la misma, Vista la Decisi(cid:246)n del Consejo, de 30 de junio de 1997, relativa al futuro de la actividad cultural europea, en la que se invita a la Comisi(cid:246)n a presentar propuestas para el establecimiento de un instrumento œnico para la plani(cid:220) ficaci(cid:246)n y la financiaci(cid:246)n, (1)(cid:217)Considerando que la mœsica es un elemento funda(cid:220) mental de las culturas y de la historia de nuestros pa(cid:242)ses y constituye uno de los modos de expresi(cid:246)n art(cid:242)stica individual y colectiva m‘s importantes y pre(cid:220) sentes en la vida cotidiana de los ciudadanos; (2)(cid:217)Recordando la inestimable riqueza del patrimonio musical europeo, as(cid:242) como la de la creaci(cid:246)n contem(cid:220) por‘nea, caracterizada por su diversidad, su vitalidad y su constante capacidad de alimentarse y regene(cid:220) rarse de manera perpetua en contacto con las dem‘s culturas; (3)(cid:217)Consciente de que el proceso de creaci(cid:246)n musical se basa en un ciclo que va de la composici(cid:246)n a la difu(cid:220) si(cid:246)n de la obra al pœblico y de que la mœsica, como modo de expresi(cid:246)n art(cid:242)stica y cultural, no puede di(cid:220) sociarse, pues, de su papel eminentemente social, ni de la importancia del sector econ(cid:246)mico que a trav~s de ella se manifiesta, y que abarca en Europa una gama infinita de talentos, de conocimientos t~cnicos y de oficios, constituyendo por ello un yacimiento de empleo que debe tomarse en consideraci(cid:246)n, en parti(cid:220) cular por lo que a los j(cid:246)venes respecta; (4)(cid:217)Consciente de que es importante velar por que el pœ(cid:220) blico pueda tener acceso a los repertorios y espect‘(cid:220) culos musicales con toda su diversidad y riqueza en todo el territorio de los Estados miembros, as(cid:242) como por resaltar la importancia de la mœsica europea en el mundo; (5)(cid:217)Consciente de que un mejor acceso a los repertorios permite desarrollar entre la generaci(cid:246)n joven el inte(cid:220) r~s y el gusto por la mœsica y fomentar la difusi(cid:246)n de las distintas culturas musicales; (6)(cid:217)Apreciando la actuaci(cid:246)n ya desarrollada por el Con(cid:220) sejo de Europa en el ‘mbito musical y recordando que la Comunidad y los Estados miembros fomentan la cooperaci(cid:246)n con dicha organizaci(cid:246)n, as(cid:242) como con las dem‘s organizaciones internacionales competen(cid:220) tes en el ‘mbito de la cultura, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 3 del art(cid:242)culo 128 del Tra(cid:220) tado constitutivo de la Comunidad Europea, y ga(cid:220) rantizan la complementariedad de los instrumentos aplicados, respetando al mismo tiempo la identidad propia y la autonom(cid:242)a de acci(cid:246)n de cada instituci(cid:246)n y organizaci(cid:246)n; (7)(cid:217)Recordando que, puesto que el programa de apoyo a proyectos de cooperaci(cid:246)n cultural en la Uni(cid:246)n Euro(cid:220) pea (Calidoscopio) llega a su t~rmino en 1998, es importante preparar las v(cid:242)as de cooperaci(cid:246)n que de(cid:220) ben desarrollarse de cara al futuro y estudiar en pro(cid:220) fundidad, sin perjuicio de las posiciones que puedan adoptarse al respecto, las necesidades y temas de in(cid:220) ter~s prioritarios en los distintos sectores comprendi(cid:220) dos en el ‘mbito de aplicaci(cid:246)n del programa, SE CONGRATULA por el estudio (cid:133)La Mœsica en Eu(cid:220) ropa(cid:176), elaborado por la Oficina Europea de la Mœsica, en el que se presenta por primera vez un enfoque global a escala europea de todos los sectores que participan en el ciclo de la creaci(cid:246)n musical; MANIFIESTA su voluntad de promover el sector musical europeo, en particular estimulando la aparici(cid:246)n de un entorno favorable a la circulaci(cid:246)n, a los intercambios y a la difusi(cid:246)n de los repertorios, de los espect‘culos y de los artistas en Europa y en el mundo; CONVIENE en que, en el marco del art(cid:242)culo 128 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y respe(cid:220) tando el principio de subsidiariedad, es preciso profundi(cid:220) zar los trabajos emprendidos a escala de la Uni(cid:246)n con las autoridades competentes de los Estados miembros y con los profesionales, para mejorar el conocimiento de las necesidades del sector musical europeo en la totalidad de sus componentes. 3. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 1/7 INVITA a la Comisi(cid:246)n: a que, en el marco de la Decisi(cid:246)n del Consejo, de 22 de septiembre de 1997, relativa al futuro de la actuaci(cid:246)n cultural en Europa, le presente propuestas en favor de la mœsica, encaminadas a completar la actuaci(cid:246)n de los Es(cid:220) tados miembros con medidas relativas en particular a los ‘mbitos siguientes: -(cid:217)la mejora del acceso de un pœblico m‘s amplio a la mœsica, con especial atenci(cid:246)n a la educaci(cid:246)n musical desde la edad m‘s temprana, apoyando acciones innovadoras y ejemplares que pongan de relieve el cometido b‘sico e integrador de la mœsica en la so(cid:220) ciedad; -(cid:217)la difusi(cid:246)n y la creaci(cid:246)n musicales, la promoci(cid:246)n de los intercambios, en particular de j(cid:246)venes composito(cid:220) res y de artistas int~rpretes, y el apoyo a la circula(cid:220) ci(cid:246)n de repertorios, de artistas y de producciones musicales (espect‘culos en vivo); -(cid:217)la mejora de la cualificaci(cid:246)n de los artistas y otros profesionales de la mœsica, especialmente en el marco de las nuevas posibilidades que ofrecen a la creaci(cid:246)n musical las nuevas tecnolog(cid:242)as de la informaci(cid:246)n, as(cid:242) como la orientaci(cid:246)n profesional en el sector de la mœsica; -(cid:217)la posibilidad, en el marco de las estructuras existen(cid:220) tes y dentro de los l(cid:242)mites de los recursos financieros disponibles, de mejorar la informaci(cid:246)n rec(cid:242)proca de los Estados miembros sobre el conocimiento de la mœsica, por ejemplo mediante el fortalecimiento de las redes existentes, o con la creaci(cid:246)n de un observa(cid:220) torio o de un centro europeo de informaci(cid:246)n y docu(cid:220) mentaci(cid:246)n


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4081/97 dell'on. Lutz GOEPEL alla Commissione. Strutture delle imprese agricole nell'UE

eurovoc_concepts:
Eurostat
agricultural holding
agricultural statistics
area of holding
database
livestock

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4109/97 do Deputado Mirja RYYNÄNEN à Comissão. Ajuda da UE às organizações que beneficiam do seu apoio à actividade

eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
distribution of aid

text: C 196/80 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 6. 98 (98/C 196/110) PERGUNTA ESCRITA P-4109/97 apresentada por Mirja Ryyna¤nen (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Dezembro de 1997) Objecto: Ajuda da UE a‘s organiza(cid:231)o(cid:152)es que beneficiam do seu apoio a‘ actividade A Comissa(cid:152)o Europeia atribui ajudas a‘ actividade de diversas organiza(cid:231)o(cid:152)es. O problema que se coloca a estas e· o facto de so· obterem conhecimento do montante da ajuda a meio do ano em curso ou no Outono. A situa(cid:231)a(cid:152)o inviabiliza o correcto planeamento das actividades e torna inseguro o lan(cid:231)amento de projectos que necessitam de financiamento. A situa(cid:231)a(cid:152)o ficaria imediatamente facilitada se as organiza(cid:231)o(cid:152)es que tivessem demonstrado serem parceiros de coopera(cid:231)a(cid:152)o esta·veis recebessem, logo no inicio do ano, metade dos subs(cid:14)·dios a‘ actividade correspondentes ao ano anterior e se no montante do final do ano se tivesse em considera(cid:231)a(cid:152)o as altera(cid:231)o(cid:152)es eventualmente ocorridas no montante de ajuda anual. Que tenciona a Comissa(cid:152)o fazer para que, na perspectiva dos seus utilizadores, haja um melhor funcionamento das ajudas a‘ actividade? Resposta dada por Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro em nome da Comissa(cid:152)o (18 de fevereiro de 1998) O or(cid:231)amento comunita·rio na(cid:152)o e· executado mediante uma reparti(cid:231)a(cid:152)o pre·via de dota(cid:231)o(cid:152)es operacionais entre numerosas organiza(cid:231)o(cid:152)es. Uma organiza(cid:231)a(cid:152)o pode obter um apoio financeiro da Comissa(cid:152)o se apresentar um projecto de ac(cid:231)a(cid:152)o que corresponda, em primeiro lugar, a uma ac(cid:231)a(cid:152)o seleccionada no a(cid:136)mbito do or(cid:231)amento geral pela autoridade or(cid:231)amental e, depois, a‘s exige(cid:136)ncias espec(cid:14)·ficas impostas pela legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria que regula a execu(cid:231)a(cid:152)o da ac(cid:231)a(cid:152)o espec(cid:14)·fica. Da(cid:14)· a necessidade de que a Comissa(cid:152)o ana·lise especificamente o pedido do futuro beneficia·rio. Uma atribui(cid:231)a(cid:152)o proporcional das dota(cid:231)o(cid:152)es tal como prevista pelo Senhor Deputado na(cid:152)o permitiria a‘ Comissa(cid:152)o respeitar as exige(cid:136)ncias (artigo 2o) do regulamento financeiro tendo em vista assegurar uma utiliza(cid:231)a(cid:152)o dos dinheiros pu·blicos de acordo com os princ(cid:14)·pios de boa gesta(cid:152)o financeira e de economia, designadamente de rela(cid:231)a(cid:152)o custo/efica·cia. Quanto ao refor(cid:231)o da efica·cia da execu(cid:231)a(cid:152)o das dota(cid:231)o(cid:152)es operacionais, a referida ana·lise e· escalonada de uma forma cada vez mais homoge·nea ao longo do ano com vista a assegurar uma execu(cid:231)a(cid:152)o or(cid:231)amental constante e reduzir o tempo entre a apresenta(cid:231)a(cid:152)o de um pedido e a resposta da Comissa(cid:152)o. (98/C 196/111) PERGUNTA ESCRITA E-4114/97 apresentada por Yves Verwaerde (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Objecto: A pol(cid:14)·tica social no a(cid:136)mbito das rela(cid:231)o(cid:152)es UE/ACP Podera· a Comissa(cid:152)o comunicar qual a pol(cid:14)·tica e as ac(cid:231)o(cid:152)es que tenciona desenvolver a fim de apoiar as pol(cid:14)·ticas sociais no a(cid:136)mbito da luta contra a pobreza e pelo crescimento do emprego nos pa(cid:14)·ses ACP? Resposta do Comissa·rio Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro em nome da Comissa(cid:152)o (17 de Fevereiro de 1998) Quanto ao trabalho empreendido pela Comissa(cid:152)o para a campanha contra a pobreza nos pa(cid:14)·ses da A· frica, das Cara(cid:14)·bas e do Pac(cid:14)·fico (ACP), o recente relato·rio sobre a coopera(cid:231)a(cid:152)o Comunidade-ACP desenvolvida em 1996 e· enviado directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado do Parlamento. Esse relato·rio apresenta os diversos tipos de ac(cid:231)a(cid:152)o a n(cid:14)·vel macroecono·mico, sectorial e de projectos. A Comissa(cid:152)o tem a inten(cid:231)a(cid:152)o de prosseguir o trabalho ja· encetado, tanto no plano pol(cid:14)·tico como operacional


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2561/97 DE LA COMMISSION du 18 décembre 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: Mededeling omtrent de inwerkingtreding van de Samenwerkingsovereenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië

eurovoc_concepts:
North Macedonia
cooperation agreement (EU)
cooperation policy


title: Nariadenie Rady (ES) č. 88/98 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia pre zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Soundu

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
technical standard

text: 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 197 31998R0088 L 9/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 15. 1. 1998 NARIADENIE RADY (ES) č. 88/98 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia pre zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Soundu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), (1) (2) keďže nariadenie Rady (EHS) č. 1866/86 z 12. júna 1986, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia pre zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Beltov a Soundu (3), bolo často a podstatne zmenené a dopĺňané; keďže z dôvodu zrozumiteľnosti a logickosti je potrebné ujednotiť uvedené nariadenie; keďže podľa článku 2 a 4 nariadenia Rady (EHS) č. 3760/92 z 20. decembra 1992, ktorým sa vytvára systém Spoločen- stva pre rybolov a akvakultúru (4), Rada musí pri- jať na základe existujúcich vedeckých informácií ochranné opatrenia, potrebné pre zabezpečenie racionálneho a zod- povedného využívania živých morských zdrojov vodného ekosystému na trvalo udržateľnom základe; keďže za týmto účelom Rada môže určiť technické opatrenia, týkajúce sa rybárskeho výstroja a spôsobov jeho používania; (1) Ú. v. ES C 304, 6. 10. 1997, s. 32 (2) Ú. v. ES C 296, 29. 9. 1997, s. 31 (3) Ú. v. ES L 162, 18. 6. 1986, s. 1. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 1821/96 (Ú. v. ES L 241, 21. 9. 1996, s. 8). (4) Ú. v. ES L 389, 31. 12. 1992, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené (3) (4) (5) (6) (7) (8) keďže je potrebné vytvoriť zásady a niektoré postupy pre určovanie uvedených technických opatrení na úrovni Spo- ločenstva, aby každý členský štát mohol riadiť rybárske činnosti, vykonávané v námorných vodách v rámci jeho jurisdikcie alebo pod jeho zvrchovanosťou; keďže pristúpenie Spoločenstva k Dohode o rybolove a zachovaní živých zdrojov v Baltickom mori a Beltoch, pozmenenej Protokolom ku Konferencii zástupcov signa- tárov dohody a ďalej uvádzanej len ako Gdanská dohoda „bola schválená rozhodnutím Rady 83/414/EHS (5);“ keďže Gdanská dohoda nadobudla účinnosť pre Spoločen- stvo 18. marca 1984 a Spoločenstvo uznalo všetky práva a povinnosti Dánska a Spolkovej republiky Nemecko, určené Gdanskou dohodou; keďže Medzinárodná Komisia pre rybolov v Baltickom mori, zriadená Gdanskou dohodou, prijala od svojho vzniku rad opatrení pre zachovanie a riadenie zdrojov rybolovu v Baltickom mori a svojimi listami z 20. septem- bra 1985, 8. decembra 1986, 21. decembra 1987, 29. októbra 1988, 20. septembra 1993, 20. septem- bra 1994 a 11. septembra 1995 oznámila zmluvným stra- nám niektoré odporúčania na zmenu týchto technických opatrení; keďže Gdanská dohoda ustanovuje, že Spoločenstvo musí uskutočňovať uvedené odporúčania vo vodách Baltického mora, Beltov a Soundu v súlade s reklamačným postupom, určeným v článku XI Dohody; keďže najúčinnejším prostriedkom minimalizácie úlovkov malých rýb je zakázať rybolov v oblastiach s ich hustou koncentráciou; Aktom o pristúpení z roku 1994. (5) Ú. v. ES L 237, 26. 8. 1983, s. 4 198 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 PRIJALA TOTO NARIADENIE: — všetkých rybárov vo vodách tejto oblasti, ktoré sa nachádzajú pod zvrchovanosťou alebo jurisdikciou členských štátov. Článok 1 Definícia geografickej oblasti 3. Geografická oblasť je rozdelená na 11 podoblastí, označených 22 až 32, ktoré sú opísané v prílohe I. 1. Toto nariadenie sa týka lovu a vykládky zdrojov rýb, ku kto- rým dochádza vo vodách Baltického mora, Beltov a Soundu, ohraničených na západe čiarou, vedúcou od Hasenøre Head po Gniben Point, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Head po Kullen. Neplatí pre vody, nachádzajúce sa v rámci základných čiar. 2. Platí pre: Článok 2 Zákaz lovu niektorých druhov rýb v určitých geografických oblastiach počas určitých období — rybárov spoločenstva v geografickej oblasti, opísanej v odseku 1, 1. Zakazuje sa ponechať na palube tieto druhy rýb, ktoré boli ulovené vo vodách a počas uvedených období,: Druh Vody Obdobie zákazu Platesa malá (Platichthys flesus) Podoblasť 26 1. február – 30. apríl Platesa malá Podoblasť 28 a 29 na juh od 59°30′ severnej zemepisnej šírky1. február – 30. apríl Platesa malá Podoblasť 32 1. február – 30. jún Samička platesy malej Podoblasť 22, s výnimkou geografickej oblasti opísanej v prílohe II 1. február – 30. apríl Platesa obyčajná (Pleuronectes pla- tessa) Podoblasť 26 1. február – 30. apríl Platesa obyčajná Podoblasti 27, 28 a 29 na juh od 59°30′ sever- nej zemepisnej šírky 1. február – 30. apríl Samička platesy obyčajnej Podoblasť 22, s výnimkou geografickej oblasti opísanej v prílohe II a podoblastí 24 a 25 1. február – 30. apríl Kambala veľká (Psetta maxima) Podoblasti 22, 24, 25 a 26 1. jún – 31. júl Kambala rhombus) hladká (Scophtalmus Podoblasti 22, 24, 25 a 26 1. jún – 31. júl 2. Odlišne od ustanovení odseku 1 vedľajšie úlovky platesy malej a platesy obyčajnej pri love tresky, chytené počas období zákazu, uvedených v tomto odseku, môžu byť ponechané na palube v množstve nepresahujúcom 10 % hmotnosti celkového úlovku tresky na palube plavidla. Článok 3 Minimálne veľkosti rýb 2. Veľkosť ryby sa meria od konca nosa so zatvorenými ústami po najvzdialenejší koniec chvostovej plutvy. 3. Ryby nedosahujúce minimálnu veľkosť, aj keď tieto ryby sú súčasťou vedľajšieho úlovku, nebudú ponechané na palube alebo preložené, vyložené, prepravené, spracované, konzervované, predané alebo uskladnené, vystavené alebo ponúknuté na predaj. Musia byť vrátené do mora, podľa možnosti ešte zaživa, okam- žite po ulovení. 1. Ryba bude považovaná za malú, ak nedosiahne minimálnu veľkosť, uvedenú v prílohe III pre príslušné druhy a vody. 4. Odlišne od ustanovení odseku 3, potrebnú veľkosť môže byť ponechaná na palube v množstve, nepresahujúcom 5 % hmotnosti úlovku tresky na palube. treska nedosahujúca 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 199 5. Vedľajší úlovok tresky, chytenej pri love haringa a šprotov, nepresiahne 10 % z celkovej hmotnosti úlovku. Z tohto vedľaj- šieho úlovku tresky najviac 5 % tresky nedosahujúcej potrebnú veľkosť bude ponechaných na palube. úkosom 1 cm na 8 cm, alebo bude mať len skosené strany s rov- nakým úkosom, aký je uvedený. Mierka bude napísaná na jeho povrchu so šírkou uvedenou v milimetroch, v časti s paralelnými stranami, ak existuje, aj v skosenej časti. V druhom prípade šírka bude napísaná po každom jednom milimetri a údaj o šírke bude uvedený v pravidelných intervaloch. Článok 4 Určenie percenta vedľajšieho úlovku 1. Percento vedľajších úlovkov, uvedené v článku 2 ods. 2, bude merané ako časť hmotnosti celkového množstva tresky na palube po triedení, alebo celého množstva tresky držanej alebo vyklada- nej. 2. Percento vedľajších úlovkov, uvedené v článku 3 ods. 4, bude merané ako časť hmotnosti celkového množstva rýb na palube po triedení, alebo všetkých rýb držaných alebo vykladaných. 3. Podrobné pravidlá pre určenie percenta vedľajších úlovkov môžu byť prijaté v súlade s postupom, uvedeným v článku 13. Článok 5 Minimálna veľkosť oka 1. Bude zakázané používať alebo ťahať vlečnú sieť, vakovú sieť alebo podobnú sieť s menšími okami, ako sú oká určené v prí- lohe IV pre príslušné vody, druhy alebo skupinu druhov rýb. 2. Bude zakázané používať pripútané plávajúce siete alebo uná- šané plávajúce siete s menšími okami, ako sú oká určené v prí- lohe IV pre lov lososov. 3. Bude zakázané používať žiabrové siete s menšími okami, ako sú oká určené v prílohe IV pre príslušné vody, druhy alebo sku- piny druhov rýb. Článok 6 Meranie veľkosti oka 1. Počas kontroly sietí oká budú zmerané pomocou plochého meradla, hrubého 2 mm a vyrobeného z trvanlivého materiálu, ktorý si zachová svoj tvar. Bude mať niekoľko strán s paralelnými okrajmi, spojených vloženými skosenými stranami, každou s 2. Aby bolo možné zmerať veľkosť oka, meradlo sa vloží najuž- ším koncom do otvoru oka v smere kolmom na plochu siete tak, aby bolo možné zmerať dlhú os oka, vystretého pozdĺž uhlo- priečky. Meradlo bude vložené do otvoru oka s vynaložením ruč- nej sily, kým ho na skosených okrajoch nezastaví odpor oka. Veľ- kosť jednotlivého oka bude šírka meradla v bode, kde sa meradlo zastaví. 3. Veľkosť oka siete bude priemerná veľkosť aspoň jednej série 20 za sebou nasledujúcich, náhodne vybraných ôk v smere dlhej osi siete. Oká menšie ako 10 ôk a ležiace najviac 50 cm od šnúr, lán alebo codline sa nebudú merať. Táto vzdialenosť bude zmeraná kolmo na šnúry, laná alebo codline so sieťou vystretou v smere tohto merania. 4. Oká siete sa budú merať len na mokrej sieti. 5. Jednotlivé oko nebude považované za malé, ak ním ľahko pre- jde časť meradla, zodpovedajúca minimálnej veľkosti, uvedenej v prílohe IV pre príslušné druhy, vody a typ siete. Článok 7 Prídavné prvky sietí 1. Na základe výnimky z článku 5 odseku 1 bude dovolené pri- pevniť k vonkajšej strane dolnej polovice siete na tresku ľubovoľ- nej vlečnej siete, vakovej siete alebo podobnej siete ľubovoľnú plachtu, sieťovinu alebo iný materiál, ktorý má zabrániť opotre- bovaniu alebo zmenšiť opotrebovanie. Tento materiál bude pri- pojený iba pozdĺž predného a bočných okrajov siete na tresku. 2. Odlišne od ustanovení článku 5 ods. 1 bude dovolené pripev- niť k vonkajšej strane siete na tresku nástavec ako vystužovací vak. Vystužovací vak je valcovitý kus sieťoviny, úplne obklopu- júci sieť na tresku a nástavec. Môže byť vyrobený z rovnakého alebo ťažšieho materiálu ako sieť na tresku alebo nástavec. Veľ- kosť oka vystužovacieho vaku bude aspoň dvojnásobok veľkosti oka siete na tresku, pokiaľ jeho minimálna veľkosť oka nebude menšia ako 80 mm. 200 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 Vystužovací vak môže byť pripojený k nasledujúcim bodom: 54°24′ severnej zemepisnej 14° 11′ východnej zemepisnej a) k svojmu prednému okraju; a b) k svojmu zadnému okraju; a buď šírky dĺžky 54°27′ severnej zemepisnej 14° 25′ východnej zemepisnej šírky dĺžky 54°23′ severnej zemepisnej 14° 35′ východnej zemepisnej c) priviazaný po obvode ku sieti na tresku a k nástavcu okolo šírky dĺžky jedného radu ôk; alebo d) priviazaný pozdĺžne jediného radu ôk. 3. Na základe výnimky z článku 5 odseku 1 bude dovolené pou- žívať na vlečných sieťach, vakových sieťach a podobných sieťach spätnú sieť alebo klapku, ktorá má veľkosť oka menšiu ako sieť na tresku. 4. Odlišne ustanovení odseku 1, počas lovu tresky môže byť dovolené držať na palube len výstroj, povolený pre lov tresky alebo výstroj s väčšou veľkosťou oka, než sú veľkosti určené v prí- lohe IV. Ak sa na palube nachádza výstroj, ktorý nie je povolený pre lov tresky, vyloženie tresky bude zakázané. Klapka môže byť pripevnená buď vo vnútri siete na tresku alebo pred sieťou na tresku. Článok 9 Vzdialenosť od bodu predného pripnutia klapky po zadný koniec siete na tresku bude aspoň trojnásobok dĺžky klapky. Obmedzenia lovu lososa a morského pstruha Článok 8 Používanie výstroja 1. Výstroj, ktorý nesmie byť používaný v niektorej geografickej oblasti alebo počas určitého obdobia, bude odložený na palube tak, aby nebol pripravený na použitie v zakázanej oblasti alebo počas zakázaného obdobia. Náhradný výstroj bude odložený oddelene a tak, aby nebol pripravený na použitie. 2. Rybársky výstroj bude považovaný za nepripravený na použi- tie, ak: — v prípade vlečných sietí, vakových sietí a podobných sietí, a) kĺzavé dosky budú pripevnené k vnútornej alebo vonkaj- šej strane štítnice alebo trámovej podpery a b) šnúry vlečnej siete alebo laná na priťahovanie lode budú odpojené od kĺzavých dosiek alebo závaží;- v prípade výstroja na lov lososov, — a) siete budú uložené pod viazacími lanami, b) šnúry a háčiky budú uložené v zatvorených debnách, — v prípade vlečných sietí (na lov makrel), hlavný alebo spodný drôt bude odpojený od siete. 3. Po celý rok bude zakázané loviť ryby pomocou ľubovoľnej vlečnej siete, vakovej siete a podobnej siete v geografickej oblasti, ohraničenej čiarou, spájajúcou nasledujúce súradnice: 54°23′ severnej zemepisnej 14° 35′ východnej zemepisnej šírky dĺžky 54°14′ severnej zemepisnej 14° 25′ východnej zemepisnej šírky dĺžky 54°17′ severnej zemepisnej 14° 17′ východnej zemepisnej šírky dĺžky 1. Pri love lososa (Salmo salar) alebo morského pstruha (Salmo trutta) bude zakázané: — používať unášané alebo priviazané siete od 15. júna do 30. septembra vo vodách podoblastí 22 až 28, 29 na juh od 59°30 ′ severnej zem. šírky a 32, — používať unášané alebo priviazané siete od 1. júna do 15. sep- tembra vo vodách podoblastí 29, 30 a 31 na sever od 59°30′ severnej zem. šírky, — používať unášané a priviazané šnúry od 1. apríla do 15. novembra vo vodách podoblastí 22 až 31, — používať unášané a priviazané šnúry od 1. júla do 15. septem- bra vo vodách podoblasti 32. Oblasť zákazu počas zatvorenej sezóny je za štyrmi námornými míľami, meranými od základných čiar, s výnimkou podoblasti 32 a oblasti na východ od 22°30′východnej zem. dĺžky (maják Bengtskär) v rámci fínskej rybárskej zóny, kde rybolov pomocou unášaných a priviazaných šnúr je zakázaný od 1. júla do 15. sep- tembra. 2. Pri love lososa (Salmo salar) alebo morského pstruha (Salmo trutta) sa zakazuje: — ak rybolov je vykonávaný pomocou priviazaných plávajúcich sietí a unášaných sietí, používať viac ako 600 sietí súčasne na jedno plavidlo, pričom dĺžka každej siete nesmie presiahnuť 35 metrov, meraných na lane pozdĺž horného okraja siete. Okrem počtu sietí, povoleného pre rybolov, môže byť na palube najviac 100 náhradných sietí, — ak rybolov je vykonávaný pomocou unášaných šnúr alebo priviazaných šnúr, používať viac ako 2 000 háčikov súčasne na jedno plavidlo. Háčiky na unášaných šnúrach a priviazaných šnúrach budú mať minimálnu vzdialenosť medzi hrotom a driekom aspoň 19 mm. Okrem počtu háčikov, povoleného pre byť na palube najviac 200 náhradných háčikov. rybolov, môže 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 201 Všeobecné ustanovenia Článok 12 Článok 10 Toto nariadenie sa neuplatňuje pre rybárske činnosti, vykonávané počas umelého vysádzania alebo presádzania rýb, kôrovcov alebo mäkkýšov. 1. Zakazuje sa loviť priamo tresku a platesovité ryby (Pleuronec- tidae) s úmyslom vyložiť ich na iné účely ako ľudskú spotrebu. Ryby, kôrovce a mäkkýše ulovené pre účely uvedené v prvom odseku nesmú byť predané na ľudskú spotrebu v rozpore s ostat- nými ustanoveniami tohto nariadenia. 2. Výbušniny, jedovaté a omamné látky nesmú byť používané pre účely rybolovu. Článok 13 3. Zakazuje sa používať priviazaný alebo unášaný výstroj, neoz- načený bójami alebo inými identifikačnými značkami. 1. Členské štáty môžu prijať opatrenia pre zachovanie a riadenie zdrojov, ak sa tieto opatrenia týkajú: 4. Zakazuje sa vypúšťať exotické druhy do Baltického mora, Bel- tov a Soundu alebo loviť exotické druhy a jesetera, ak to nedovo- ľujú predpisy prijaté v súlade s postupom, uvedeným v článku 13 a s povinnosťami vyplývajúcimi z Gdanskej dohody. Exotické druhy sú definované ako druhy, ktoré sa prirodzene nevyskytujú v Baltickom mori, Beltoch a Sounde. a) výlučne miestnych zdrojov, ktoré majú hodnotu len pre rybá- rov príslušného členského štátu; alebo b) podmienok alebo postupov, ktoré majú obmedziť úlovky pro- stredníctvom technických opatrení: i) dopĺňajúcich opatrenia, definované v rybárskych predpi- soch Spoločenstva; alebo Článok 11 ii) presahujúcich rámec minimálnych požiadaviek, uvede- ných v týchto predpisoch, Toto nariadenie sa neuplatňuje pre rybárske činnosti, vykonávané výlučne s cieľom vedeckého výskumu, ktorý je vykonávaný s povolením a na základe právomoci príslušného členského štátu alebo príslušných členských štátov, a o ktorých boli Komisia a členský štát alebo členské štáty, v ktorých vodách je výskum vykonávaný, informované vopred. Ryby, kôrovce a mäkkýše ulovené pre účely uvedené v prvom odseku môžu byť predané, uskladnené, vystavené alebo ponúk- nuté na predaj, ak: — spĺňajú normy určené v prílohách II a III a marketingové normy prijaté v súlade s článkom 2 nariadenia (EHS) č. 3759/92 (1), alebo — budú predané priamo na iné účely ako ľudskú spotrebu. Loď vykonávajúca ktorúkoľvek z činností uvedených v prvom odseku musí viezť povolenie, vydané členským štátom, pod vlaj- kou ktorého sa loď plaví. ak tieto opatrenia sa uplatňujú výlučne pre rybárov príslušného členského štátu, sú zlučiteľné so zákonmi Spoločenstva a v súlade so spoločnou politikou rybného hospodárstva alebo s povinnos- ťami v rámci Gdanskej dohody. 2. Komisia bude informovaná o každom návrhu na zavedenie alebo zmenu národných technických opatrení v dostatočnom predstihu, aby sa k nemu mohla vyjadriť. Ak do jedného mesiaca po tomto oznámení Komisia o to požia- da, príslušný členský štát odloží účinnosť plánovaných opa- trení na tri mesiace odo dňa oznámenia, aby umožnil Komisii rozhodnúť v tejto lehote o zlučiteľnosti opatrení s ustanoveniami odseku 1. Ak Komisia v rozhodnutí, o ktorom musí informovať ostatné členské štáty, zistí, že plánované opatrenie nespĺňa ustanovenia odseku 1, príslušný členský štát nesmie uskutočniť opatrenie bez vykonania požadovaných zmien. Príslušný členský štát oznámi okamžite ostatným členským štá- tom a Komisii prijaté opatrenia, v prípade potreby po vykonaní požadovaných zmien. (1) Nariadenie (EHS) č. 3759/92 zo 17. decembra 1992 o spoločnej organizácii trhu s produktmi rybolovu a akvakultúry (Ú. v. ES L 388, 31. 12. 1992, s. 1). Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 3318/94 (Ú. v. ES L 350, 31. 12. 1994, s. 15). 3. Členský štát poskytne Komisii na jej žiadosť všetky informá- cie, potrebné pre posúdenie, či národné technické opatrenia spĺ- ňajú ustanovenia odseku 1. 202 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 4. Z iniciatívy Komisie alebo na žiadosť členského štátu otázka, či národné technické opatrenie zavedené členským štátom spĺňa ustanovenia odseku 1, môže byť postúpená Riadiacemu výboru na preskúmanie v súlade s článkom 17 nariadenia (EHS) č. 3760/92 a rozhodnutie môže byť prijaté v súlade s postupom, určeným v článku 18 tohto nariadenia. Ak toto rozhodnutie bude prijaté, tretí a štvrtý pododsek odseku 2 sa budú uplatňovať muta- tis mutandis. 5. Ak Komisia zistí, že oznámené opatrenie nespĺňa ustanovenia odseku 1, najneskôr do jedného roka odo dňa oznámenia opatre- nia prijme rozhodnutie v tom zmysle, že členský štát musí ukon- čiť alebo zmeniť opatrenie v lehote, ktorú určí Komisia. Ustano- venia štvrtého pododseku odseku 2 sa budú uplatňovať mutatis mutandis. 6. Opatrenia, týkajúce sa akvakultúry a rybolovu z pobrežia budú oznámené členským štátom Komisii len pre informačné účely. Článok 14 Podrobné pravidlá pre uplatňovanie tohto nariadenia budú pri- jaté v súlade s postupom, určeným v článku 18 nariadenia (EHS) č. 3760/92. Článok 15 Nariadenie (EHS) č. 1866/86 sa týmto zrušuje. Odkazy na uvedené nariadenie budú interpretované ako odkazy na toto nariadenie a budú čítané v súlade s korelačnou tabuľkou, uvedenou v časti A prílohy VI. Článok 16 „Akvakultúra“ znamená chov rýb, kôrovcov alebo mäkkýšov v slanej alebo brakickej vode. Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. deň odo dňa jeho uverej- nenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 18. decembra 1997 Za Radu predseda F. BODEN 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 203 PRÍLOHA I PODOBLASTI GEOGRAFICKEJ OBLASTI UVEDENEJ V ČLÁNKU 1 Podoblasť 22 Vody ohraničené čiarou, vedenou od Hasenøre Head (56°09′ sev. zem. šírky, 10°44′ vých. zem. dĺžky) na východnom pobreží Jutlandu po Gniben Point (56°01′ sev. zem. šírky, 11°18′ vých. zem. dĺžky) na západnom pobreží Zélandu; potom pozdĺž západného pobrežia a južného pobrežia Zélandu po bod, ležiaci na 12°00′ vých. zem. dĺžky; odtiaľ rovno na juh po ostrov Falster, potom pozdĺž východného pobrežia ostrova Falster po Gedser Odde (54°34′ sev. zem. šírky, 11°58′ vých. zem. dĺžky); potom rovno na východ po 12°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na juh k pobrežiu Nemecka; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nemecka a východného pobrežia Jutlandu, až do východiskového bodu. Podoblasť 23 Vody ohraničené čiarou, vedenou od Gilbjerg Head (56°08′ sev. zem. šírky, 12°18′ vých. zem. dĺžky) na severnom pobreží Zélandu po Kullen (56°18′ sev. zem. šírky, 12°28′ vých. zem. dĺžky) na pobreží Švédska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Švédska po maják Falsterbo (55°23′ sev. zem. šírky, 12°50′ vých. zem. dĺžky); potom cez južný vstup do Soundu po maják Stevns (55°19′ sev. zem. šírky, 12°28′vých. zem. dĺžky) na pobreží Zélandu; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Zélandu až do východiskového bodu. Podoblasť 24 Vody ohraničené čiarou, vedenou od majáka Stevns (55°19′ sev. zem. šírky, 12°28′ vých. zem. dĺžky) na východnom pobreží Zélandu cez južný vstup do Soundu po maják Falsterbo (55°23′ sev. zem. šírky, 12°50′ vých. zem. dĺžky) na pobreží Švédska; potom pozdĺž južného pobrežia Švédska po maják Sandhammaren (55°24′ sev. zem. šírky,14° 12′ vých. zem. dĺžky) ; odtiaľ po maják Hammerodde (55°18′ sev. zem. šírky, 14°47′ vých. zem. dĺžky) na severnom pobreží Bornholmu; potom pozdĺž západného a južného pobrežia Bornholmu po bod, ležiaci na 15°00′vých. zem. dĺžky; odtiaľ rovno na juh k pobrežiu Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska a Nemecka po bod, ležiaci na 12°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever po bod, ležiaci na 54°34′sev. zem. šírky a 12°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na západ po Gedser Odde (54°34′ sev. zem. šírky, 11°58′vých. zem. dĺžky); odtiaľ pozdĺž východného a severného pobrežia ostrova Falster po bod, ležiaci na 12°00′ vých. zem. dĺžky; odtiaľ rovno na sever po južné pobrežie Zélandu; potom západným a severným smerom pozdĺž západného pobrežia Zélandu až do východiskového bodu. Podoblasť 25 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu na východnom pobreží Švédska, ležiaceho na 56°30′ sev. zem. šírky a pokračujúcou rovno na východ po západné pobrežie ostrova Öland; potom, po obídení južnej strany ostrova Öland, do bodu na východnom pobreží, ležiacom na 56°30′ sev. zem. šírky, rovno na východ k 18°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na juh k pobrežiu Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska do bodu, ležiaceho na 15°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever k ostrovu Bornholm; potom pozdĺž južného a západného pobrežia Bornholmu po maják Hammerodde (55°18′ sev. zem. šírky, 14°47′ vých. zem. dĺžky); potom po maják Sandhammaren (55°24′ sev. zem. šírky, 14°12′ vých. zem. dĺžky) na južnom pobreží Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 26 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu, ležiaceho na 56°30′ sev. zem. šírky a 18°00′ vých. zem. dĺžky, a pokračujúcou rovno na východ k západnému pobrežiu bývalého ZSSR; potom južným smerom pozdĺž pobrežia bývalého ZSSR a Poľska do bodu na poľskom pobreží, ležiaceho na 18°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever až do východiskového bodu. Podoblasť 27 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu na východnom kontinentálnom pobreží Švédska, ležiaceho na 59°41′ sev. zem. šírky a 19°00′ vých. zem. dĺžky, a pokračujúcou rovno na juh k severnému pobrežiu ostrova Gotland; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Gotlandu do bodu, ležiaceho na 57°00 sev. zem. šírky; potom rovno na západ po 18°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na juh po 56°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ k východnému pobrežiu ostrova Öland; potom, po obídení južnej strany ostrova Öland, do bodu na jeho západnom pobreží, ležiaceho na 56°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ k pobrežiu Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. 204 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 Podoblasť 28 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu, ležiaceho na 58°30′ sev. zem. šírky a 19°00′ vých. zem. dĺžky, a pokračujúcou rovno na východ k západnému pobrežiu ostrova Saaremaa; potom, po obídení severnej strany ostrova Saaremaa, do bodu na jeho východnom pobreží, ležiaceho na 58°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na východ k pobrežiu bývalého ZSSR; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia bývalého ZSSR do bodu, ležiaceho na 56°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ po 18°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever po 57°00′ sev. zem. šírky; potom rovno na východ k západnému pobrežiu ostrova Gotland; potom severným smerom do bodu na severnom pobreží Gotlandu, ležiaceho na 19°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever až do východiskového bodu. Podoblasť 29 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu na východnom kontinentálnom pobreží Švédska, ležiaceho na 60°30′ sev. zem. šírky, a pokračujúcou rovno na východ ku kontinentálnemu pobrežiu Fínska; potom južným smerom pozdĺž západného a južného pobrežia Fínska do bodu na južnom kontinentálnom pobreží, ležiaceho na 23°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na juh k 59°00′ sev. zem. šírky; potom rovno na východ ku kontinentálnemu pobrežiu bývalého ZSSR; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia bývalého ZSSR do bodu, ležiaceho na 58°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ k východnému pobrežiu ostrova Saaremaa; potom, po obídení severnej strany ostrova Saaremaa, do bodu na jeho západnom pobreží, ležiaceho na 58°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ po 19°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever do bodu na východnom kontinentálnom pobreží Švédska, ležiaceho na 59°41′ sev. zem. šírky; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 30 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu na východnom pobreží Švédska, ležiaceho na 63°30′ sev. zem. šírky, a pokračujúcou rovno na východ ku kontinentálnemu pobrežiu Fínska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Fínska do bodu, ležiaceho na 60°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ ku kontinentálnemu pobrežiu Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska až do východiskového bodu. Podoblasť 31 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu na východnom pobreží Švédska, ležiaceho na 63°30′ sev. zem. šírky, a pokračujúcou, po obídení severnej časti Bothnianskeho zálivu do bodu na západnom kontinentálnom pobreží Fínska, ležiaceho na 63°30′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ až do východiskového bodu. Podoblasť 32 Vody ohraničené čiarou, vedenou z bodu na južnom pobreží Fínska, ležiaceho na 23°00′ vých. zem. dĺžky, a pokračujúcou, po obídení východnej časti Fínskeho zálivu, do bodu na západnom pobreží bývalého ZSSR, ležiaceho na 59°00′ sev. zem. šírky; potom rovno na západ po 23°00′ vých. zem. dĺžky; potom rovno na sever až do východiskového bodu. 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 205 PRÍLOHA II HRANICE NIEKTORÝCH GEOGRAFICKÝCH OBLASTÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 5 Hranice geografických oblastí, v Sounde, Veľkom Belte a Malom Belte, pokiaľ ide o lov samičiek platesy malej a samičiek platesy obyčajnej: — maják Falsterbo — maják Stevns — Jungshoved — Bøgenæssand — maják Hestehoved — Maddes Klint — kostol Skelby — Flinthorne Odde — kostol Kappel — Gulstav — Ristingehale — Ærøhale — Skjoldnæs — Pøls Huk — most Christiana X, Sønderborg 206 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 PRÍLOHA III MINIMÁLNE VEĽKOSTI UVEDENÉ V ČLÁNKU 3 ODS. 1 Druh Vody Minimálna veľ- kosť Treska škvrnitá (Gadus morhua) Všetky podoblasti na juh od 59°30′ sev. zem. šírky 35 cm Platesa malá (Platichthys flesus) Podoblasti 22 až 25 Podoblasti 26 až 28 25 cm 21 cm Podoblasti 29 a 32 na juh od 59°30′ sev. zem. šírky 18 cm Platesa obyčajná (Pleuronectes platessa) Podoblasti 22 až 25 Podoblasti 26 až 28 25 cm 21 cm Podoblasti 29 a 32 na juh od 59°30′ sev. zem. šírky 18 cm Kambala veľká (Psetta maxima) Podoblasti 22 až 32 Kambala hladká (Scophthalmus rhombus) Podoblasti 22 až 32 Úhor európsky (Anguilla anguilla) Podoblasti 22 až 32 Losos atlantický (Salmo salar) Podoblasti 22 až 32 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 207 PRÍLOHA IV MINIMÁLNA VEĽKOSŤ OKA USTANOVENÁ V ČLÁNKU 5 Druh Vody Typ siete Treska škvrnitá (Gadus mor- hua) Podoblasti 22 až 32 Žiabrové siete Podoblasti 22 až 32 Vlečné siete, vakové siete a podobné siete (1) Minimálna veľkosť oka, dĺžka dlhej diagonály 105 mm 105 mm Podoblasti 22 až 32 Vlečné siete, vakové siete a podobné siete 120 mm (2) Platesovité (Pleuronectidae) Podoblasti 22 až 27 Podoblasť 28 Vlečné siete, vakové siete, podobné siete a žiabrové siete Vlečné siete, vakové siete, podobné siete a žiabrové siete Podoblasti 29 a 32 na juh od 59°30′ sev. zem. šírky Žiabrové siete Vlečné siete, vakové siete a podobné siete 120 mm (2) (3) 110 mm 100 mm 110 mm Podoblasti 22 až 32 Vlečné siete, vakové siete a podobné siete (1) 105 mm (4) Sleď obyčajný (Clupea haren- gus) Podoblasti 22 až 27 te, vakové siete a podobné siete Podoblasti 28 a 29 na juh od 59°30′ sev. zem. šírky Vlečné siete, vakové siete a podobné siete 32 mm 28 mm Podoblasti 30 až 32 a pod- oblasť 29 na sever od 59°30′ sev. zem. šírky siete, vakové lečné a podobné siete siete 16 mm Šprota severná (Sprattus sprat- tus) Podoblasti 22 až 32 Vlečné siete, vakové siete a podobné siete Losos atlantický (Salmo salar) Podoblasti 22 až 32 Priviazané plávajúce siete a unášané siete 16 mm 157 mm (1) Siete vybavené prvkami, ako sú výstupné okná alebo štruktúry, ktoré spĺňajú ustanovenia prílohy V, schopné zaručiť 50 % zadr- žiavaciu dĺžku najmenej 38 cm. (2) Veľkosť oka použiteľná pre všetky oká v posledných 8 m siete na tresku, meraná od codline, pričom oká sú ťahané pozdĺž stre- dovej čiary siete. (3) S výnimkou podoblastí 22 a 23, kde je povolený lov platesovitých rýb pomocou sietí s veľkosťou oka najmenej 90 mm. (4) S výnimkou podoblastí 22 až 24, kde sú povolené normálne vlečné siete a vakové siete s otvorom oka 90 mm. 208 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 PRÍLOHA V ŠPECIÁLNE SELEKTÍVNE VYBAVENIE Aby sa zaručila selektivita vlečných sietí, vakových sietí a podobných sietí so zvláštnymi otvormi ôk, uvedenými v prílohe IV, sú povolené tieto dva modely výstupných okien: Výstupné okno (model 1) Dve výstupné okná s poplastovanými, úplne otvorenými diamantovými okami budú pripevnené ku sieti na tresku vlečných sietí a vakových sietí pri love tresky. Otvor oka bude aspoň 105 mm. Výstupné okná budú spojené so samostatným kusom sieťoviny (medzi obyčajnými diamantovými okami a okami výstupného okna). Veľkosť oka samostatnej sieťoviny sa bude rovnať dĺžke výstupného okna, vynásobenej druhou odmocninou z dvoch. Výstupné okno bude pripevnené na oboch stranách siete na tresku a vzdialenosť medzi zadným koncom siete na tresku a oknom bude 40 až 50 cm. Dĺžka okna bude 80 % z celkovej dĺžky siete na tresku a výška okna bude 50 cm. Okno bude pripevnené tak, aby poskytovalo otvor medzi horným a dolným švom okna 15 až 20 cm. Výstupné okno (model 2) Identifikácia Okná budú pravouhlé úseky siete na tresku. V sieti budú dve okná. Veľkosť Každé okno bude mať minimálnu šírku 45 cm po celej svojej dĺžke. Každé okno bude mať minimálnu dĺžku 3,5 m, meranú po svojich stranách (obrázok 1 diagramu 2). Sieťovina Oká v oknách budú mať minimálnu veľkosť 105 mm. Budú to štvorcové oká, t. j. všetkými štyrmi stranami sieťoviny okna budú prechádzať všetky priečky (obrázok 2 diagramu 2). Sieťovina bude pripevnená tak, aby priečky viedli súbežne s a kolmo na dĺžku siete na tresku (obrázok 2). Šírka okna bude osem otvorených štvorcových ôk. Dĺžka bude 57 až 62 štvorcových ôk (obrázok 2 diagramu 2). Umiestnenie Sieť na tresku bude rozdelená na horný a dolný panel pomocou okrajov, vedúcich nadol po ľavoboku a pravoboku (obrázok 1 diagramu 2). Obe okná budú umiestnené v dolnom paneli, bezprostredne vedľa a pod okrajmi (obrázok 1 diagramu 2). Okná budú končiť minimálne 2 m a maximálne 2,5 m od siete na tresku. Predný koniec okna bude pripevnený k šírke, tvorenej ôsmimi okami sieťoviny bežnej siete na tresku (obrázok 3 diagramu 2). Jedna strana bude pripevnená k okraju alebo bezprostredne vedľa okraja a druhá strana bude pripevnená k sieťovine dolného panelu bežnej o siete za riadkom ôk so všetkými preťatými uzlami. Veľkosť oka v celej sieti na tresku Všetky časti siete na tresku budú vyhovovať minimálnej veľkosti oka 105 mm. 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 209 Diagram 1 Výstupné okno – Model 1 210 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 Diagram 2 Výstupné okno – Model 2 Obrázok 1: Umiestnenie okien so štvorcovými okami v sieti na tresku N a v r h o v a n é u p r e s n e n i e Okná so štvorcovύύmi okami sú vvsoké 0,48 m P r i e r e z s i e t e n a t r e s k u 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 211 Obrázok 2: Sieťovina v oknách so štvorcovými okami N a v r h o v a n é u p r e s n e n i e 212 SK Úradný vestník Európskej únie 04/zv. 3 Obrázok 3: Vloženie okna do siete na tresku N a v r h o v a n é u p r e s n e n i e 04/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 213 PRÍLOHA VI ČASŤ A KORELAČNÁ TABUĽKA Nariadenie (EHS) č. 1866/86 Toto nariadenie 1článok článok 2ods. 1 článok 2ods. 1,písm. a) článok 2ods. 2 článok 1 článok 2ods. 1 - článok 2ods. 2 3článok 4článok 5článok 6článok 7článok 8článok 9článok 10článok 11článok 12článok 13článok 14článok - - príloha I príloha II príloha III príloha IVpís. a) príloha IVpísm. b) príloha V - 3článok 4článok 5článok 6článok 7článok 8článok 9článok 10článok 11článok 12článok 13článok 14článok článok 15 článok 16 príloha I príloha II príloha III - príloha IV príloha V príloha VI ČASŤ B NARIADENIA POZMEŇUJÚCE NARIADENIE (EHS) Č. 1866/86 Nariadenie Rady (EHS) 2244/87 z 23. júla 1987 Nariadenie Rady (EHS) 2178/88 z 18. júla 1988 Nariadenie Rady (EHS) 887/89 z 5. apríla 1989 Nariadenie Rady (EHS) 2156/91 z 15. júla 1991 Nariadenie Rady (ES) 2250/95 z 18. septembra 1995 Nariadenie Rady (ES) 1821/96 zo 16. septembra 1996. Úradný vest- ník č strana dátum L 207 L 191 L 94 L 201 L 230 L 241 15 7 4 1 1 8 29. 7. 1987 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996


title: Resolução do Comité Consultivo da CECA sobre os instrumentos estatísticos nos sectores do carvão e do aço (adoptada por unanimidade na 338ª Sessão, de 18 de Dezembro de 1997)

eurovoc_concepts:
ECSC
EU statistics
data collection
information
market research
statistics

text: 13. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 48/3 RESOLU(cid:137)]O DO COMIT^ CONSULTIVO DA CECA SOBRE OS INSTRUMENTOS ESTAT(cid:228)STICOS NOS SECTORES DO CARV]O E DO A(cid:137)O (adoptada por unanimidade na 338a. Sess}o, de 18 de Dezembro de 1997) (98/C 48/03) (Texto relevante para efeitos do EEE) 1. O COMIT^ CONSULTIVO DA CECA 1. 1. Recorda as suas tomadas de posi(cid:136)}o anteriores so(cid:220) bre os aspectos ligados { expira(cid:136)}o do Tratado CECA em 2002 e o futuro dos instrumentos esta(cid:220) t(cid:242)sticos(cid:216)(˛). O Comit~ Consultivo verificou que os instrumentos estat(cid:242)sticos da CECA, tais como fo(cid:220) ram desenvolvidos pelo Servi(cid:136)o de Estat(cid:242)stica e pe(cid:220) los servi(cid:136)os da Comiss}o Europeia, em colabora(cid:220) (cid:136)}o com as indœstrias do carv}o e do a(cid:136)o, nos pla(cid:220) nos industrial, econ(cid:246)mico, comercial e social, de(cid:220) ram as suas provas do ponto de vista de todos os operadores interessados. Expressou(cid:220)se o desejo de uma continuidade desta instrument‘ria para al~m de 2002, mencionando(cid:220)se, especialmente, a sua utilidade para as decisøes de investimento da transpar(cid:240)ncia criada pela informa(cid:136)}o sobre os pro(cid:220) gramas de investimento e e sobre o desenvolvi(cid:220) mento das capacidades, no respeito das regras de concorr(cid:240)ncia; 1. 2. Na perspectiva do desaparecimento da base legal que o Tratado CECA constituiu para a defini(cid:136)}o da responsabilidade da Comiss}o quanto { dispo(cid:220) nibiliza(cid:136)}o de informa(cid:136)øes estat(cid:242)sticas e { recolha das mesmas pelas empresas visadas pelo referido Tratado; 1. 3. Est‘ ciente da necessidade de, a partir de 2002, basear os instrumentos estat(cid:242)sticos respeitantes aos sectores do carv}o e do a(cid:136)o nas disposi(cid:136)øes do Tratado da Uni}o Europeia; 1. 4. Apoia plenamente o desejo das empresas, das suas associa(cid:136)øes e dos governos dos Estados(cid:220)membros de racionalizar e de simplificar o sistema de reco(cid:220) lha actual de estat(cid:242)sticas, zelando simultaneamente por conservar a pertin(cid:240)ncia das informa(cid:136)øes. 2. REFLEXºES ACERCA DO CARV]O 2. 1. Os dados estat(cid:242)sticos relativos ao carv}o ser}o ne(cid:220) cess‘rios para al~m de 2002. S}o indispens‘veis para a an‘lise do mercado do carv}o da Uni}o Europeia, nomeadamente para as empresas do sec(cid:220) tor. As pol(cid:242)ticas energ~ticas, quer a n(cid:242)vel da Uni}o quer a n(cid:242)vel nacional, tamb~m s}o tribut‘rias das mesmas; (˛)(cid:217)JO C 206 de 11. 8. 1995, p. 7. 2. 2. As estat(cid:242)sticas relativas ao carv}o sofreram v‘rias modifica(cid:136)øes sucessivas. O sistema de recolha ac(cid:220) tual responde de modo racional {s necessidades de dados significativos e compar‘veis, para o mer(cid:220) cado da Uni}o Europeia, relativos { energia e ao carv}o. As estat(cid:242)sticas do carv}o t(cid:240)m, para este ramo, um valor pr(cid:246)prio, estando, no entanto, tam(cid:220) b~m tradicionalmente integradas nas estat(cid:242)sticas da energia, onde t(cid:240)m um lugar est‘vel; 2. 3. Este quadro compreende igualmente os outros combust(cid:242)veis s(cid:246)lidos, nomeadamente a linhite, a turfa e a biomassa; 2. 4. Por este motivo, n}o parece necess‘ria nenhuma modifica(cid:136)}o substancial no que se refere ao sector do carv}o, um dos dois principais produtos abran(cid:220) gidos pelo Tratado CECA. 3. REFLEXºES ACERCA DO A(cid:137)O 3. 1. As estat(cid:242)sticas relativas ao a(cid:136)o s}o pormenorizadas e foram sendo periodicamente adaptadas { evolu(cid:220) (cid:136)}o da situa(cid:136)}o. Deste modo, płde alcan(cid:136)ar(cid:220)se um n(cid:242)vel elevado de transpar(cid:240)ncia, facto que gerou um instrumento de orienta(cid:136)}o muito œtil para os acto(cid:220) res econ(cid:246)micos, os meios pol(cid:242)ticos e os parceiros sociais; 3. 1. 1. dispor rapidamente de informa(cid:136)øes pormenoriza(cid:220) das ~ capital para poder analisar e decidir, com conhecimento de causa e de modo prospectivo, 3. 1. 2. as empresas e os seus trabalhadores devem, no fu(cid:220) turo como no presente, poder orientar(cid:220)se num en(cid:220) quadramento que se caracteriza por muta(cid:136)øes r‘(cid:220) pidas e uma concorr(cid:240)ncia cada vez mais intensa. Futuramente, a flexibilidade e a capacidade de se adaptar depender}o ainda em maior medida da qualidade da informa(cid:136)}o e da rapidez com que esta for disponibilizada, 3. 1. 3. a indœstria siderœrgica est‘ sujeita a flutua(cid:136)øes de grande amplitude aquando dos ciclos conjunturais. Detectar a tempo os desequil(cid:242)brios entre a oferta e a procura exige poder apoiar(cid:220)se em dados diferen(cid:220) ciados que se refiram a todos os dom(cid:242)nios essen(cid:220) ciais, C 48/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 2. 98 3. 1. 4. a manuten(cid:136)}o de um equil(cid:242)brio a m~dio e a longo prazos exige que se disponha de informa(cid:136)øes que assinalem a tempo os riscos de obstru(cid:136)}o da pro(cid:220) du(cid:136)}o ou de sobrecapacidade. O processo de rees(cid:220) trutura(cid:136)}o em curso nos PECO e nos outros pa(cid:242)(cid:220) ses de Leste, onde n}o existe qualquer base de da(cid:220) dos sobre este sector, necessitar‘ de ser observado nesta perspectiva, ainda durante muitos anos, 4. 3. Entre o Servi(cid:136)o de Estat(cid:242)stica e os servi(cid:136)os da Co(cid:220) miss}o Europeia, os organismos estat(cid:242)sticos nacio(cid:220) nais, as associa(cid:136)øes profissionais e as empresas, deve acordar(cid:220)se a melhor organiza(cid:136)}o de recolha e tratamento dos dados, com vista a atenuar a carga de trabalho, tanto das empresas como das autoridades nacionais, e a garantir a fiabilidade dos dados recolhidos; 3. 1. 5. a perturba(cid:136)}o das estruturas da indœstria siderœr(cid:220) gica europeia e mundial, assim como a tend(cid:240)ncia para a globaliza(cid:136)}o dos mercados v}o prosseguir. Neste contexto, uma boa pol(cid:242)tica exige uma infor(cid:220) ma(cid:136)}o de qualidade; 3. 2. No entanto, a recolha dos dados estat(cid:242)sticos tam(cid:220) b~m faz pesar uma carga substancial de trabalho nas empresas. Como contrapartida deste esfor(cid:136)o, ~ necess‘rio que as informa(cid:136)øes sejam colocadas { disposi(cid:136)}o das entidades respons‘veis e das empre(cid:220) sas de modo fi‘vel, r‘pido e completo; 3. 3. A indœstria siderœrgica deve deixar de ser vista no |mbito do per(cid:242)metro CECA e passar a integrar a primeira transforma(cid:136)}o (forja, tubos, relamina(cid:220) gem, trefilagem, estiragem, revestimento e perfila(cid:220) gem)(cid:216)(˛). H‘ tamb~m que abranger o neg(cid:246)cio do a(cid:136)o de um modo adequado. 4. POR CONSEGUINTE, NO QUE SE REFERE AO FUTURO DAS ESTAT(cid:228)STICAS NOS SECTORES DO CARV]O E DO A(cid:137)O, O COMIT^ CONSULTIVO PRECONIZA QUE DEVEM TER(cid:220)SE EM CONTA OS PONTOS SEGUINTES: 4. 1. Como restam menos de cinco anos ao Tratado CECA, ~ preciso procurar de imediato uma nova base jur(cid:242)dica fundada no Tratado da Uni}o Euro(cid:220) peia, zelando por uma compatibilidade internacio(cid:220) nal t}o larga quanto poss(cid:242)vel, nomeadamente no quadro das organiza(cid:136)øes internacionais, tais como a IEA, a ECE e a OCDE; 4. 2. A exemplo do que j‘ aconteceu com o carv}o, in(cid:220) tegrado nas estat(cid:242)sticas da energia, o dom(cid:242)nio da CECA deveria ser alargado { primeira transforma(cid:220) (cid:136)}o e, se poss(cid:242)vel, a outras indœstrias de base (tais como ferro(cid:220)ligas e fundi(cid:136)øes) frequentemente con(cid:220) frontadas com problemas semelhantes aos do a(cid:136)o; (˛)(cid:217)Cap(cid:242)tulos 27. 1, 27. 2 e 27. 3 da NACE, correspondendo grosso modo aos cap(cid:242)tulos 72 e 73 do Sistema Harmonizado de Classifica(cid:136)}o dos Produtos. 4. 4. A instrument‘ria a manter dever‘ assegurar a transpar(cid:240)ncia necess‘ria para que as empresas pos(cid:220) sam, com conhecimento de causa, tomar as deci(cid:220) søes comerciais a curto prazo e as decisøes de in(cid:220) vestimento estrat~gicas a longo prazo. Esta instru(cid:220) ment‘ria tamb~m dever‘ fornecer, aos parceiros sociais dos referidos sectores e aos governos, as in(cid:220) forma(cid:136)øes implementa(cid:136)}o das suas pol(cid:242)ticas sociais. Quanto aos PECO, deveriam come(cid:136)ar, desde j‘, a adoptar progressivamente a instrument‘ria estat(cid:242)stica da Uni}o Europeia para o carv}o e para o a(cid:136)o. Com esta finalidade; indispens‘veis { 4. 4. 1. o mais rapidamente poss(cid:242)vel ap(cid:246)s o encerramento dos per(cid:242)odos de recenseamento, devem estar dis(cid:220) pon(cid:242)veis dados pormenorizados de actividade nas indœstrias em quest}o. Estes dados dever}o abran(cid:220) ger os seguintes dom(cid:242)nios: mat~rias(cid:220)primas, ener(cid:220) gia, produ(cid:136)}o, emprego, encomendas, entregas, com~rcio externo e movimentos de exist(cid:240)ncias (stocks). Sempre que necess‘rio, um sistema de an(cid:220) tecipa(cid:136)}o razo‘vel dever‘ preceder a publica(cid:136)}o dos nœmeros definitivos, a fim de permitir que os operadores comerciais se situem em rela(cid:136)}o aos ci(cid:220) clos conjunturais e se adaptem aos mesmos com conhecimento de causa, 4. 4. 2. deve ser colocado { disposi(cid:136)}o das empresas um informa(cid:136)øes significativas sobre as conjunto de muta(cid:136)øes estruturais e tecnol(cid:246)gicas, assim como sobre a evolu(cid:136)}o a m~dio e a longo prazos dos mercados e das capacidades de produ(cid:136)}o, a fim de lhes permitir orientarem as suas pol(cid:242)ticas de inves(cid:220) timento e de desenvolvimento a longo prazo, 4. 4. 3. a instrument‘ria t~cnica dever‘ completar(cid:220)se, no que diz respeito aos aspectos sociais, com dados relativos ao emprego e { estrutura dos efectivos, que cubram de modo apropriado os acidentes de trabalho. 4. 5. O Comit~ Consultivo CECA apela { Comiss}o para que se encarregue, em colabora(cid:136)}o com os actores econ(cid:246)micos e sociais envolvidos, de uma remodela(cid:136)}o dos instrumentos estat(cid:242)sticos para o carv}o e o a(cid:136)o, em conformidade com os princ(cid:242)(cid:220) pios acima enunciados