title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2467/97 (1997. gada 11. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/97 par Kopienas ābolu, bumbieru, persiku, un nektarīnu ražošanas uzlabošanu

eurovoc_concepts:
EU production
grubbing premium
pip fruit
stone fruit

text: 122 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/22. sēj. 31997R2467 12. 12. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 341/3 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2467/97 (1997. gada 11. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/97 par Kopienas ābolu, bumbieru, persiku, un nektarīnu ražošanas uzlabošanu EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, tā kā pirms izmaksā piemaksu, vajadzētu pierādīt, ka izaršana reāli notikusi; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/97 par Kopienas ābolu, bumbieru, persiku un nekta- rīnu ražošanas uzlabošanu (1), un jo īpaši tās 6. pantu, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 2200/97 uzdevumus, tā kā, jāpieņem nosacījumi par piemaksu piešķiršanu attiecībā uz ābeļu, bumbieru, persiku un nektarīnu izaršanu, turpmāk sauktu “izaršanas piemaksa”; tā kā šā iemesla dēļ būtu jānosaka izaršanai atļautās augļu koku platības un piemaksas apjoms; tā kā, lai nodrošinātu shēmas efektivitāti un padarītu iespējamu tās ieviešanas rezultātu novērtējumu, svarīgi, lai ziņas, kurām jāparādās iesniegumā par piemaksu, būtu precizētas un lai šīs informācijas pareizība būtu pārbaudīta; tā kā būtu jānosaka pretendenta saistības attiecībā uz viņa īpašumā esošo ābeļu, bumbieru, persiku un nektarīnu stādīšanu pēc izaršanas; tā kā informācijai, ko dalībvalstis sniedz Komisijai, vajadzētu būt precizētai; tā kā informācijai vajadzētu būt klasificētai pēc produkta šķirnēm un platības, kā noteikts Komisijas 1976. gada 22. decembra Lēmuma Nr. 77/144/EEK (2), kas nosaka vispār- pieņemto kodu un noteikumus, kuri reglamentē transkripciju mašīnlasāmā formā par inspicēšanas datiem attiecībā uz augļu koku noteiktu sugu plantācijām, un kas nosaka ražošanas platību robežas šīm inspekcijām, kurā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Lēmumu Nr. 96/689/EK (3), II un III pielikumā; tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/97 1. panta 2. punktu vajadzētu ieviest nosacījumus, saskaņā ar kuriem Komisija var līdzekļu piešķiršanā no dalībvalstīm, kas izdarīt minēta šajā pantā, un nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībval- stis nosaka izaršanas piemaksas; gabalus, kuri izmaiņas saņemt zemes var tā kā, lai novērstu izarto koku pārstādīšanas risku, vajadzētu izstrādāt likumu, kurš atzītu šos kokus par neatbilstošiem šādai izmantošanai; (1) OV L 303, 6. 11. 1997. , 3. (2) OV L 47, 18. 2. 1977. , 52. (3) OV L 318, 7. 12. 1996. , 14. lpp. lpp. lpp. tā kā vajadzētu izstrādāt visus nepieciešamos noteikumus piemaksas saņēmēja saistību izpildes nodrošināšanai un soda naudas uzlikšanai to nepildīšanas gadījumā; tā kā datums, kurā tiek sasniegts konvertēšanas likmes ekono- miskais mērķis, ir tā gada 1. janvāris, uz ko attiecas lēmums par palīdzību, saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1068/ 93 (4) 11. panta 2. punktu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1482/96 (5); tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Regulas (EK) Nr. 2200/97 piemērošanai jāņem vērā tikai veselīgās ābeles, bumbieres, persiki un nektarīni, kuri ir spējīgi dot normālu ābolu, bumbieru, persiku un nektarīnu ražu, bet nav jāņem vērā sidra ābeles vai sidra bumbieres. jāattiecas uz veseliem zemes gabaliem vai, ja 2. Izaršanai jāizpilda Regulas (EK) Nr. 2200/97 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasības - uz atsevišķa zemes gabala pastāvīgu daļu. 2. pants 1. Ikvienam 1. panta 1. punktā minētajam produktam izaršanas piemaksa ir ECU 5 000 uz vienu hektāru, ja izar visu attiecīgo augļu dārzu, un ECU 4 000 uz vienu hektāru citos gadījumos. 1. punktā minētais augļu dārzs ir tas, ko pieteikuma 2. iesniedzējs apstrādājis līdz 1997. gada 30. oktobrim. (4) OV L 108, 1. 5. 1993. , 106. (5) OV L 188, 27. 7. 1996. , 22. lpp. lpp. 03/22. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 123 3. pants Pieteikumus par izaršanas piemaksām iesniedz dalībvalstu 1. kompetentajām iestādēm pirms izaršanas darbību uzsākšanas, un ne vēlāk kā 1998. gada 15. februārī. Dalībvalstis var noteikt īsāku iesniegšanas termiņu. Pieteikumi ietver: a) pieteikuma iesniedzēja vārdu un adresi; b) attiecīgā īpašuma nosaukumu, ja tāds ir, un adresi; c) katram zemes kurš apstādīts gabalam, ābelēm, bumbierēm, persikiem un/vai nektarīniem, kopējo ar šīm šķirnēm apstādīto platību, sadalījumu pēc šķirnēm un admi- nistratīva rakstura informāciju no zemes grāmatas un/vai identificētu un norādītu lai grafisku formu, kas vajadzīga, zemes gabalu un apstādīto platību; ar rībā no apstākļiem, tā konstatē, vai pieteikums atbilst Regulai (EK) Nr. 2200/97, šai regulai un attiecīgās dalībvalsts pieņem- tajiem noteikumiem, (EK) Nr. 2200/97 1. panta 3. punktu un 4. pantu. ievērojot Regulas 2. Ne vēlāk kā 1998. gada 31. martā dalībvalstis nosūta Komitejai to pieteikumu sarakstu, kas atzīti par pieņemamiem saskaņā ar 1. punktu. Saraksts ietver kopējo platību, par kuru pieprasa piemaksu un kas ir sadalīta pēc sugām. Pamatojoties uz 2. punktā minēto sarakstu un saskaņā ar 3. Regulas (EK) Nr. 2200/97 1. panta 2. punkta otrajā daļā minētajiem nosacījumiem, Komiteja, izmaina šīs regulas 1. panta 2. punkta pirmajā daļā minēto līdzekļu pie- šķiršanu. ja vajadzīgs, d) katram zemes gabalam, uz kura jānotiek izaršanas darbībām un par kuru piešķir piemaksu, kopējo augļu koku skaitu 1. panta 1. punkta nozīmē, klasificētu pēc sugām, un ieda- lījumu pēc šķirnēm; 5. pants e) ja vajadzīgs, administratīva rakstura informāciju no zemes grāmatas un/vai grafisku formu, kas paredzēta, identi- ficētu un norādītu zemes gabalus, uz kuriem veikta izaršanas (EEK) Nr. 1200/90 (1) attiecībā uz ābelēm, vai ievērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 2505/95 (2) attiecībā uz persikiem un nektarīniem. Padomes Regulu ievērojot darbība, lai Ja kompetentā iestāde konstatē, ka 1. to pieteikumu kopskaits, kas atzīti par pieņemamiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu, produktu grupai attiecas uz platību, kas ir mazāka vai vienāda ar Regulas (EK) Nr. 2200/97 1. panta 2. punktā paredzēto, pieteikuma iesniedzējiem nekavējoties paziņo par pieteikumu pieņemšanu. 2. Pieteikumiem pievieno: a) kandidāta rakstiskas saistības 15 gadus atteikties, pirmkārt, no ābeļu (izņemot sidra šķirnes ābeles), bumbieru (izņemot sidra šķirnes bumbieres), persiku un/vai nektarīnu stādīšanas viņa īpašumā esošajā zemes gabalā, ko ietekmējusi izaršanas darbība un, otrkārt, no citu viņa īpašumā esošo ar ābelēm (izņemot sidra šķirnes ābeles), bumbieru (izņemot sidra šķirnes bumbieres), persikiem un/vai nektarīniem apstādīto zemes gabalu paplašināšanas; Ja kompetentā iestāde konstatē, ka 2. to pieteikumu kopskaits, kas atzīti par pieņemamiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu, produktu grupai attiecas uz platību, kura ir lielāka par Regulas (EK) Nr. 2200/97 1. panta 2. punktā, kas vajad- zības gadījumā grozīta saskaņā ar šīs Regulas 4. panta 3. punktu, paredzēto, dalībvalsts ar vienu vai vairākiem lēmu- miem un, pamatojoties uz kritērijiem, ko tā definē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/97 1. panta 3. punktu, nosaka platības, kuras ir piemērotas izaršanas piemaksas saņemšanai, un par to nekavējoties paziņo pieteikumu iesniedzējiem. b) saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem ar ābelēm, bumbierēm, persikiem un/vai nektarīniem apstā- dīta zemes gabala īpašnieka rakstiska piekrišana izaršanas īpašnieku piekrišana uzliek darbībām. Šāda īpašnieka vai tādas jebkuram jaunam audzētājam pārdošanas, iznomāšanas vai cita veida zemes gabalu īpašuma maiņas gadījumā a) apakšpunktā minētajā laika posmā. saistības pašas 6. pants Izaršanas operāciju veic divu mēnešu laikā pēc 5. pantā 1. minētā paziņojuma un ne vēlāk kā 1998. gada 30. jūnijā. 4. pants Pēc pieteikuma par izaršanas piemaksu saņemšanas 1. kompetentā iestāde, izdarot apskati uz vietas, pārbauda tajā ietverto informāciju. Tā fiksē 3. pantā minētās saistības. Atka- (1) OV L 119, 11. 5. 1990. , 63. (2) OV L 258, 28. 10. 1995. , 1. lpp. lpp. 2. Izartos kokus uzskata par pārstādīšanai nederīgiem. Attiecīgā persona rakstiski paziņo kompetentajai iestādei 3. par datumu, kad jānotiek izaršanas darbībai. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā datuma minētā iestāde, izdarot zemes gabalu pārbaudi uz vietas, konstatē, ka izaršana notikusi saskaņā ar šo regulu, un apstiprina laiku, kad tā notikusi. 124 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/22. sēj. Izaršanas piemaksu maksā ne vēlāk kā četrus mēnešus 4. pēc faktu konstatēšanas, kā norādīts 3. punktā. b) platībām, par kurām pieteikumi par izaršanas piemaksām ir pieņemti saskaņā ar 5. pantu; 7. pants 1. Dalībvalstis kontrolē, vai 3. panta 2. punktā minētās sais- tības ir izpildītas, veicot periodiskas pārbaudes uz vietas tādā veidā, ka ikvienu īpašumu pārbauda vismaz reizi piecos gados. 2. Dalībvalstis pārbaužu rezultātiem. ziņo Komisijai par 1. punktā minēto Ja dalībvalstis atklāj, ka 3. panta 2. punktā minētās sais- 3. tības nav izpildītas: — tās veic pasākumus, atgūtu izmaksāto piemaksu, pieskaitot procentus, kas aprēķināti, pamatojoties uz laika posmu starp piemaksas izmaksāšanu un tās atmaksāšanu no saņēmēja puses, lai un — tās pieprasa, lai pārkāpējs samaksā summu, kas līdzinās izaršanas piemaksas summai. Pirmajā daļā minētā procentu likme ir likme, kuru, kā publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša “C” sērijā, Eiropas Monetārais institūts piemēro saviem darījumiem ECU, un kura stājas spēkā datumā, kad tiek veikts nepiemērotais maksājums, palielinot šo likmi par trīs procentiem. Atgūtās summas un procentus 4. samaksā kompetentai maksājumu aģentūrai un atrēķina no izdevumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds. 8. pants Dalībvalstis ne vēlāk kā 1998. gada 30. novembrī ziņo 1. Komisijai par: a) platībām, par kurām iesniegti pieteikumi par izaršanas piemaksām; un c) faktiski izartajām platībām, par kurām samaksāta izaršanas piemaksa; iedalot tās atbilstoši sugām, šķirnēm un ražošanas platībai. Dalībvalstis ne vēlāk kā 1998. gada 30. novembrī un par teritoriju, attiecībā uz kuru ir piešķirta 2. katru ražošanas izaršanas piemaksa, ziņo Komisijai par: a) ar ābelēm, bumbierēm, persikiem un/vai nektarīniem apstā- dītās platības novērtējumu pirms izaršanas darbības; b) ražošanu un atturēšanos no ražošanas pēdējo piecu tirdznie- cības gadu laikā; un c) caurmēra ražīgumu vai ražu pēdējo piecu tirdzniecības gadu laikā visās izartajās teritorijās, par kurām bija samaksāta izaršanas piemaksa; iedalot pēc sugām. 3. 1. un 2. punktā: a) šķirnes un ražošanas teritorijas atbilst Lēmuma 77/144/EEK II un III pielikumā noteiktajām; b) “pieci pēdējie tirdzniecības gadi” nozīmē tirdzniecības gadus no 1992. /93. līdz 1996. /97. gadam attiecībā uz āboliem un bumbieriem un tirdzniecības līdz 1997. gadam attiecībā uz persikiem un nektarīniem. gadus no 1993. 9. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 11. decembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3925/97 do Deputado Graham MATHER à Comissão. Abate de ovinos em França segundo determinados rituais religiosos

eurovoc_concepts:
France
animal welfare
health control
national law
protection of animals
public health
sheep
slaughter of animals

formats: html pdf print

text: C 187/92 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 98 A subven(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria permite financiar a mobilidade dos professores e dosdirectores de estabelecimentos envolvidos no projecto educativo europeu a fim de lhes dar a possibilidade de elaborar o programa de trabalho comum e consolidar o conteu·do do projecto. E· precisamente pelo facto de os meios dispon(cid:14)·veis na(cid:152)o facultarem o financiamento da mobilidade dos alunos que e· importante os professores poderem encontrar-se, conferindo assim uma real dimensa(cid:152)o europeia ao projecto e fazendo com que os seus alunos tirem proveito dos resultados do seu trabalho nos pa(cid:14)·ses parceiros. E· importante que a Comissa(cid:152)o determine, de acordo com os Estados-membros participantes no programa, as modalidades de utiliza(cid:231)a(cid:152)o da subven(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria por parte das escolas, a fim de assegurar a melhor utiliza(cid:231)a(cid:152)o dos fundos comunita·rios, bem como uma certa coere(cid:136)ncia de funcionamento da ac(cid:231)a(cid:152)o nos Estados. Dado que os projectos educativos europeus reu·nem diversas escolas de diversos Estados-membros num trabalho conjunto, e· necessa·rio estabelecer regras de base comuns. (98/C 187/139) PERGUNTA ESCRITA E-3925/97 apresentada por Graham Mather (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Dezembro de 1997) Objecto: Abate de ovinos em Fran(cid:231)a segundo determinados rituais religiosos Nos u·ltimos anos, os telespectadores da Unia(cid:152)o te(cid:136)m sido testemunhas de perturbadoras imagens do abate de ovinos segundo determinados rituais religiosos, que te(cid:136)m lugar em zonas rurais da Fran(cid:231)a. Autorizar uma tal ocorre(cid:136)ncia releva-se indubitavelmente contra·rio ao esp(cid:14)·rito do Tratado de Amesterda(cid:152)o, o qual conte·m um protocolo sobre a protec(cid:231)a(cid:152)o e o bem-estar dos animais. Assim sendo, embora a aplica(cid:231)a(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o relativa ao bem-estar dos animais seja da compete(cid:136)ncia das autoridades francesas, cumpre a‘ Comissa(cid:152)o velar por essa aplica(cid:231)a(cid:152)o. 1. De que processos de controlo dispo(cid:152)e a Comissa(cid:152)o para detectar o abate incontrolado de ovinos em Fran(cid:231)a? Considera a Comissa(cid:152)o satisfato·rias as medidas ate· a‘ data adoptadas em Fran(cid:231)a, bem como a respectiva 2. aplica(cid:231)a(cid:152)o? De que modo providencia a Comissa(cid:152)o no sentido de assegurar uma rigorosa protec(cid:231)a(cid:152)o dos animais contra 3. ac(cid:231)o(cid:152)es de abate desta natureza no a(cid:136)mbito das suas actuais negocia(cid:231)o(cid:152)es com as autoridades francesas sobre esta mate·ria? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (2 de Fevereiro de 1998) O artigo 14o da Directiva 93/119/CE do Conselho, relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o dos animais no abate e/ou occisa(cid:152)o (1), estipula que podera(cid:152)o ser efectuados controlos in loco por peritos da Comissa(cid:152)o, na medida necessa·ria para assegurar a aplica(cid:231)a(cid:152)o uniforme da directiva. Contudo, a aplica(cid:231)a(cid:152)o e o controlo dia·rio da execu(cid:231)a(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o sobre o bem-estar dos animais cabe a‘s autoridades dos Estados-membros. O abate ritual deve, nos termos da directiva supramencionada, realizar-se num matadouro e respeitar outros requisitos comunita·rios em mate·ria de salubridade, sanidade e bem-estar. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· satisfeita com o facto de a Fran(cid:231)a ter autorizado, em determinadas circunsta(cid:136)ncias, o abate ritual fora dos matadouros. Em conseque(cid:136)ncia, a Comissa(cid:152)o esta· a preparar um pedido dirigido a‘s autoridades francesas para que estas confirmem que, no pro·ximo ano, o abate ritual sera· organizado no pleno respeito das regras comunita·rias na mate·ria. Se na(cid:152)o for feita tal confirma(cid:231)a(cid:152)o, a Comissa(cid:152)o dara· in(cid:14)·cio o processo de infrac(cid:231)a(cid:152)o previsto no artigo 169o do Tratado CE. (1) JO L 340 de 31. 12. 1993


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3899/97 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Rai International e protecção da informação

eurovoc_concepts:
Italy
access to information
free movement of programmes
national law
overseas countries and territories
pluralism in the media
right to information
television

formats: html print


eurovoc_concepts:
European Environment Agency
environmental monitoring
environmental protection
information network
information system

text: 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/103 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet« (98/C 73/25) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 11. juli 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 130 S at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgs- mål, som udpegede Marı´a Sa´nchez Miguel til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. november 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, med 93 stemmer for og 1 imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Kommissionens meddelelse indeholder en evalu- ering af Det Europæiske Miljøagenturs resultater set i forhold til de mål, der blev fastlagt ved dets oprettelse (1), idet der lægges særlig vægt på dets informationsopgaver. Kommissionen fremhæver som det vigtigste udsendelsen af to miljørapporter: »Dobris-rapporten« og en rapport udarbejdet med henblik på revisionen af EU’s femte miljøhandlingsprogram (2). Det skal også fremhæves, at Miljøagenturet 1. 1. 1. udfører et oplysningsarbejde i indsamling af data fra medlemsstaterne via informationsnettet EIONET (3). I tilknytning til dette net er der oprettet ni europæiske temacentre (4), som blandt andet har til opgave at forsyne nettet med objektive data. form af 1. 2. Som led i sine informationsopgaver har Miljø- agenturet fremmet anvendelsen af europæiske miljødata i internationale miljøovervågningsprogrammer, hvilket har givet konkrete resultater som f. eks. aftalerne med WHO, UNEP og UNECE (5). 1. 3. Et andet felt, hvor Miljøagenturet har opnået de første betydelige, praktiske resultater, er udvikling af teknikker til udarbejdelse af miljøprognoser samt metoder til evaluering af omkostningerne ved miljøska- der og miljøforanstaltninger. (1) Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90, EFT L 120 af 11. 5. 1990 — ØSU’s udtalelse, EFT C 56 af 7. 3. 1990. (2) Kommissionens forslag, EFT C 140 af 11. 5. 1996. (3) »European Environment Information and Observation Network«. (4) Der er oprettet temacentre på følgende områder: luftkvali- tet og luftemissioner, katalog over databaser, indre vand- områder, landdækning, hav- og kystmiljø, naturbevaring, jordbundskvalitet og affaldsforvaltning. (5) Verdenssundhedsorganisationen, De Forenede Nationers Miljøprogram og De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa. Kommissionen vurderer generelt, at Miljøagen- 1. 4. turet har gjort betydelige fremskridt, især hvad angår offentliggørelse af rapporter, men at arbejdet med at få de nationale miljøinformationsnet til at fungere, stadig er i sin indledende fase. 1. 5. På baggrund af disse resultater mener Kommis- sionen, at der på nuværende tidspunkt ikke bør pålægges Miljøagenturet nye opgaver, og at spørgsmålet om dets kompetenceområde skal tages op igen efter en vurdering af dets virksomhed i 2003. 2. Forbindelser mellem ØSU og Miljøagenturet 2. 1. ØSU støttede kraftigt en hurtig oprettelse af Miljøagenturet som et tværnationalt organ, der repræ- senterede et kvalitativt spring i forhold til de mekanismer, der blev indført i 1980’erne til koordinering af miljødata på europæisk plan. I sin udtalelse om oprettelsen af Det Europæiske Miljøagentur (6) pegede ØSU på det store bidrag, som et sådant organ kunne yde til harmoniserin- gen af dataindsamlings- og datakoordineringssystemer- ne i medlemsstaterne samt til styrkelsen af det internatio- nale samarbejde på miljøbeskyttelsesområdet især mht. den rolle, som EU kan spille i de internationale fora, og gennem teknisk-videnskabelig støtte til de central- og østeuropæiske lande og udviklingslandene. 2. 2. Allerede i ovennævnte udtalelse pegede ØSU på, at arbejdsmarkedets parter og interesseorganisationerne burde inddrages aktivt, og at Miljøagenturet skulle have mulighed for at udføre opgaver ikke alene for Kommissionen, men også for medlemsstaterne og navn- lig private borgere. ØSU opfordrede derfor til at undersø- ge mulighederne for samarbejde med ngo’er, der beskæf- tiger sig med miljøspørgsmål, og med teknisk- videnskabelige institutter i medlemsstaterne og på EU- plan. (6) EFT C 56 af 7. 3. 1990. C 73/104 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 2. 2. 1. På baggrund af det femte miljøhandlingspro- gram, hvor det understreges, at alle aktører skal tage del i ansvaret, er det nødvendigt, at også ovennævnte parter deltager. 2. 3. ØSU har gentagne gange kritiseret forsinkelserne i etableringen af Miljøagenturet, bl. a. i 1992 i udtalelsen om programmet »Mod en bæredygtig udvikling« (1). 2. 4. Efter påbegyndelsen af Miljøagenturets virksom- hed i København har ØSU haft regelmæssig kontakt med det og deltaget i forskellige aktiviteter, som Miljø- agenturet har taget initiativ til. ØSU har også trukket på den information og de rapporter, det har stillet til rådighed, og nydt godt af den bistand, som Miljøagentu- rets eksperter har ydet på en række konkrete områder, især under udarbejdelsen af udtalelserne om vandpolitik og affald. Ved disse lejligheder samt ved drøftelserne i 2. 5. Miljøsektionen med Miljøagenturets direktør (2) har ØSU’s medlemmer altid understreget nødvendigheden af at udvide dets opgaver og i højere grad inddrage de forskellige aktører og borgerne. 2. 6. Under den nylige udarbejdelse af udtalelsen om miljømærket har ØSU ført nyttige drøftelser med Miljøagenturet om dets mulige bistand ved gennemfø- relsen af ordningen (3), især hvad angår indsamling af de data, der er nødvendige for en vurdering af produkternes livscyklus. Uden ligefrem at ville tillægge Miljøagenturet en administrerende funktion, som ikke tilkommer det, ønsker ØSU ikke desto mindre, at Miljøagenturet tilknyttes aktivt til denne ordning. 2. 7. Endelig har den information, som Miljøagenturet formidler via Internettet — omend den kun foreligger på engelsk — vist sig at være en nyttig kilde under udarbejdelsen af udtalelser om miljøbeskyttelse. 3. Generelle bemærkninger I betragtning af Miljøagenturets positive resulta- 3. 1. ter og det vedvarende behov for stadig mere præcis og harmoniseret information om miljøsituationen i EU, mener ØSU, at Kommissionens konklusion i punkt 4, hvori det hedder, at »det generelt ikke ville være hensigtsmæssigt at tilføje nye opgaver på dette stadium«, er alt for perspektivløs. Denne konklusion synes at være kraftigt influeret af finansielle hensyn, eftersom det i punkt 5 nævnes, at der ikke er afsat nye midler. (1) EFT C 287 af 4. 11. 1992, punkt 7. 4. 2. (2) Jf. bilag til referatet af det 176. Møde i Sektionen for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgsmål den 3. marts 1995. (3) EFT C 296 af 29. 9. 1997, punkt 3. 3. 1. 10. 3. 1. 1. Ved den nødvendige vurdering af de hidtidige resultater skal det tages i betragtning, at Miljøagenturet efter den første indkøringsfase kan opnå endnu bedre resultater, især mht. harmonisering af dataindsamlings- metoder, samordning af de nationale temacentres virk- somhed og evaluering af miljøbegivenheder. 3. 1. 2. Når Miljøagenturets resultater vurderes, bør der også tages hensyn til den korte tid, det har fungeret, og de ressourcer, det har haft til rådighed. De rapporter, som Miljøagenturet indtil nu har udsendt, og dets databank er til stor nytte for de forskellige EU-organer, arbejdsmarkedets parter og erhvervslivet. Desuden er personalet altid rede til at samarbejde, og enhver organisation, der anmoder herom, får information om Miljøagenturets arbejde, hvilket ØSU ved flere lejligheder har kunnet konstatere. 3. 2. ØSU vurderer Miljøagenturets virksomhed posi- tivt og går ind for en konsolidering af dets opgaver, således som Kommissionen foreslår. ØSU ønsker dog også, at det får flere informationsopgaver ikke alene for Kommissionen og medlemsstaterne, men også for EU’s øvrige institutioner og organisationer. Da informationen i sidste instans skal nå ud til borgerne, bør den også foreligge på alle EU-sprog, og hertil må der afsættes de nødvendige ressourcer. 3. 3. Det er også nødvendigt at udvide Miljøagenturets øvrige opgaver, så det kan tage sig af »strategisk« miljøvurdering og overvågning af miljøsituationen i EU — hvilket ØSU påpegede i sin udtalelse om et handlingsprogram for integreret beskyttelse og forvalt- ning af grundvand (4) — samt for at det mere effektivt kan støtte EU’s deltagelse i tværnationale og internationale miljøorganisationer. 3. 3. 1. Miljøagenturet bør efter ØSU’s opfattelse spille en fremtrædende rolle i samarbejdet med de central- og østeuropæiske lande, der forbereder deres medlemsskab af EU, ved at forsyne dem med den nødvendige informa- tion i forbindelse med tilpasningen af deres miljønormer. Kommissionen har i sine seneste undersøgelser påpeget den grundlæggende betydning af dette aspekt af tiltræ- delsen. 3. 4. I forbindelse med inddragelsen af miljøaspektet i andre politikområder kan Miljøagenturet desuden yde nyttig teknisk støtte til alle de tjenestegrene i Kommissionen, hvis kompetenceområde dækker miljø- spørgsmål, især på baggrund af revisionen af traktaten (4) Kommissionens forslag, EFT C 355 af 25. 11. 1996 — ØSU’s udtalelse, EFT C 89 af 19. 3. 1997. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/105 i Amsterdam, hvor det i artikel 130 og frem for alt i artikel 3 blev indføjet, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Fælles- skabets politikker og aktioner. Koordineringen med arbejdet i GD XII fortjener særlig opmærksomhed, fordi de forskningsområder, som dette direktorat beskæftiger sig med, har mange miljøaspekter og ofte vedrører udviklingen af forskrifter på dette område. Samarbejdet med Det Fælles Forskningscenter (FFC) bør konsolideres som fastsat i forordningen. Dobbeltarbejde må undgås, og informationsstrømmen om ren teknologi og de produkter, der udvikles gennem det forskningsarbejde, som udføres i samarbejde med industrien, må udnyttes. 3. 5. Endelig påpeger ØSU, at der endnu ikke er fundet en løsning på, hvorledes EU’s interesseorganisationer, herunder især ngo’er og forbrugerorganisationer, kan deltage i Miljøagenturets arbejde. Gennem større åben- hed kan Miljøagenturet være med til at sætte en lovende udvikling i gang i overensstemmelse med programmet for en bæredygtig udvikling, som er baseret på alle aktørers deltagelse i miljøbeskyttelsen. 3. 6. ØSU glæder sig derfor over den nyligt afholdte høring om Miljøagenturets andet arbejdsprogram for perioden 1999-2003, hvori deltog et bredt udsnit af repræsentanter for ngo’er, der arbejder med miljøspørgs- mål, erhvervslivet, fagforeninger, de forskellige general- direktorater med kompetence på miljøområdet, Europa- Parlamentet, ØSU og Regionsudvalget. ØSU opfordrer til regelmæssigt at afholde denne form for høringer, også om nogle af Miljøagenturets mere specifikke arbejdsområder. 4. Gennemgang af de foreslåede ændringer De ændringer, som Kommissionen foreslår, ved- 4. 1. rører dels en udvidelse og konsolidering af Miljøagentu- rets informationsopgaver gennem en ændring af artikel 2 og artikel 4, dels bestyrelsens funktion. 4. 2. Artikel 2: Udvidelse af Miljøagenturets opgaver 4. 2. 1. De nye opgaver, der tildeles Miljøagenturet, er efter ØSU’s opfattelse generelt positive, idet den oplysende funktion styrkes, især gennem forslaget om nye krav til rapporteringen. udarbejdelsen af rapporter, bør der i nr. ii) opstilles »standardformularer for dataindsamling« for at harmo- nisere den information, som medlemsstaterne skal ind- sende. 4. 2. 3. Miljøagenturets nye informationsopgaver bør også omfatte ikke-statslige organer (ngo’er, fagfor- eninger, forbrugerorganisationer osv. ) Ligeledes bør de organer, som forvalter miljøpolitikken på de forskellige administrative niveauer i medlemsstaterne, kunne anmo- de Miljøagenturet om information. 4. 2. 4. I den spanske kommissionstekst ændres ud- trykket »la informacio´ n objetiva necesaria« (de nødven- dige objektive oplysninger) i nr. ii), første linje, til »la informacio´n objetiva que precisan« (de objektive oplysninger, som (Fællesskabet og medlemsstaterne) behøver). Denne nye formulering (der ikke er slået igennem i den danske tekst) begrænser Miljøagenturets uafhængighed. ØSU går derfor ind for, at den oprindelige ordlyd bibeholdes. 4. 2. 5. Kommissionen foreslår i begyndelsen af nr. iii) at indsætte sætningen »at etablere et lager af miljø- oplysninger,« der kan fungere som et europæisk informa- tionscenter. ØSU mener med henvisning til gentagne forslag i tidligere udtalelser, at et sådant center bør have form af et offentligt register, hvortil alle organer og enkeltpersoner, som har interesse i miljøinformation, skal have adgang. Derfor foreslås det i artikel 2 at indføje et nyt nr. xiv) med følgende ordlyd: »at opbygge et register for data, for hvilke der er oplysningspligt i henhold til miljølovgivningen. « 4. 2. 6. I nr. vi) fastsættes det, at Miljøagenturet skal »offentliggøre en rapport om miljøsituationen hvert femte år«. ØSU foreslår følgende formulering: ». rap- port om situationen, perspektiverne og tendenserne på miljøområdet. «, så det bliver muligt at anlægge en mere dynamisk synsvinkel i rapporten. ØSU mener endvidere på baggrund af den hurtige udvikling i miljøsituationen, at de årlige indikatorrapporter bør sammenkædes med det videnskabelige udvalgs flerårige rapporter for at sikre, at de bliver videnskabeligt velfunderede. 4. 2. 7. oplysninger« indføjes »på alle EU-sprog«. I det nye nr. xi) bør der efter ordet »miljø- 4. 2. 8. I det nye nr. xii) bør der også henvises til »strategiske eller integrerede miljøvurderinger« i over- ensstemmelse med direktivforslaget om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet (1). Desuden foreslås det at indføje et nyt nr. xv) 4. 2. 9. i artikel 2 med følgende ordlyd: »at medvirke til dataindsamling og formidling af resultaterne i samar- 4. 2. 2. Men andre EU-organer såsom Rådet, Parla- mentet, ØSU m. m. bør også kunne anmode Miljøagentu- ret om oplysninger. Hvad angår støtte i forbindelse med (1) EFT C 129 af 25. 4. 1997 — EFT C 287 af 22. 9. 1997. C 73/106 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 bejde med det administrerende organ for den europæiske miljømærkeordning«. Endelig bør der i artikel 2 henvises til Miljø- 4. 2. 10. agenturets beføjelse til »deltagelse i overvågningen af gennemførelsen af Fællesskabets miljøforskrifter i sam- arbejde med Kommissionen og medlemsstaternes nuvæ- rende ansvarlige organer«, som er nedfældet i den ændrede artikel 20. formalisere samarbejds- og samrådsformer, som allerede praktiseres, men som endnu ikke er nedfældet i for- ordningen om Miljøagenturet. 4. 4. 2. Hvad angår nedsættelsen af et forretningsud- valg for at fremskynde og lette udførelsen af bestyrelsens opgaver har ØSU ikke noget at indvende, men opfordrer dog til en afbalanceret sammensætning, således at alle interessegrupper, herunder ngo’erne, er repræsenteret. 4. 3. Artikel 4: Nettets arbejdsområde 5. Konklusioner Det er vigtigt, at de nationale net udbygges 4. 3. 1. fuldt ud, og at de leverer den information, som er nødvendig for, at Miljøagenturet kan udføre sine infor- mationsopgaver. Derfor støtter ØSU forslaget om at tilføje et nyt underafsnit til stk. 2 i artikel 4, som understreger medlemsstaternes forpligtelse til at stille de nødvendige oplysninger til rådighed. 4. 3. 2. ØSU er klar over, at de nationale informations- net ikke er fuldt udviklede i alle medlemsstater, hvilket gør det vanskeligt at etablere en samlet informationsbase. Derfor ville det være hensigtsmæssigt, hvis Miljøagentu- ret kunne udarbejde en oversigt over nettene med angivelse af disse mangler, således at Kommissionen og de pågældende medlemsstater kan træffe de nødvendige foranstaltninger for at rette op herpå. Dette arbejde kunne finansieres over Samhørighedsfonden. 4. 4. Artikel 8: Bestyrelse 4. 4. 1. ØSU bifalder, at repræsentanter for EØS- landene får sæde i bestyrelsen. Ikke desto mindre opfordrer ØSU ligesom i sin foregående udtalelse om Miljøagenturet (1) til, at det i artikel 8 fastsættes, at de forskellige samfunds- og erhvervsorganisationer skal høres om det flerårige program (stk. 4), at høringerne skal afholdes regelmæssigt, at bestyrelsen skal udvides med en ekspert, der repræsenterer ngo’er inden for miljøområdet, og at årsberetningen (stk. 6) officielt skal fremsendes til Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Det er blot et spørgsmål om at (1) EFT C 56 af 7. 3. 1990. Bruxelles, den 11. december 1997. Efter gennemgangen af ovenstående punkter kan 5. 1. det konkluderes, at de foreslåede ændringer vil gøre Miljøagenturet mere uafhængigt og effektivt, så det kan blive et velegnet instrument for den nye miljøpolitiske kurs, der blev fastlagt i Amsterdam. 5. 1. 1. Hvis Miljøagenturets virksomhed skal have relevans for alle EU-borgere, må for det første de organisationer, der repræsenterer borgernes interesser, også deltage i dets arbejde, og bestyrelsen skal have en afbalanceret sammensætning. For det andet skal dets publikationer være umiddelbart tilgængelige for alle og derfor udkomme på alle EU-sprog, hvilket skal finansieres af offentlige og private midler i de enkelte medlemsstater. 5. 1. 2. Miljøagenturet skal bidrage til at samordne alle politikker, der indvirker på miljøet, i samarbejde ikke alene med Kommissionen, men også med alle miljøorganisationer og -styrelser. Ligeledes kunne man trække på Miljøagenturets rådgivning i forbindelse med EU’s udvidelse. 5. 1. 3. Det skal understreges, at Miljøagenturet nød- vendigvis må have beføjelser vedrørende »strategisk eller integreret miljøvurdering«, og at det sammen med Kommissionen skal deltage i overvågningen af gennem- førelsen af EU’s miljøforskrifter. 5. 2. Ovennævnte aktiviteter kan kun gennemføres, hvis Miljøagenturet har tilstrækkelige midler til at udføre sine opgaver, og derfor kunne man overveje muligheden for et særskilt budget for Miljøagenturet, således at fremtidige budgetforhøjelser ikke skal tages fra GD XI. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3925/97 del Graham MATHER a la Comisión. Sacrificio religioso de ovejas en Francia

text: C 187/92 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 98 La subvencio·n comunitaria permite financiar la movilidad del profesorado y de los directivos de los centros escolares que participan en el proyecto educativo europeo, con el fin de que estos puedan elaborar el programa de trabajo conjunto y consolidar el contenido del proyecto. Puesto que los recursos de que se dispone no permiten financiar la movilidad de los escolares, es muy importante que el profesorado pueda reunirse para que el proyecto adquiera una dimensio·n verdaderamente europea y que los escolares se beneficien de los resultados del trabajo llevado a cabo por el profesorado en los pa(cid:14)·ses que participan en el proyecto. Es importante que la Comisio·n, de acuerdo con los pa(cid:14)·ses que participan en el proyecto, determine las modalidades de utilizacio·n de la ayuda comunitaria por parte de las escuelas, con el fin de garantizar la utilizacio·n adecuada de los fondos comunitarios y una determinada coherencia en el funcionamiento de la accio·n en los Estados miembros. Dado que en los proyectos educativos europeos trabajan en grupo escuelas de distintos Estados miembros, es necesario establecer unas normas ba·sicas comunes. (98/C 187/139) PREGUNTA ESCRITA E-3925/97 de Graham Mather (PPE) a la Comisio·n (11 de diciembre de 1997) Asunto: Sacrificio religioso de ovejas en Francia En los u·ltimos an(cid:152)os los espectadores de televisio·n de toda la Unio·n hantenido ocasio·n de ver ima·genes inquietantes del sacrificio religioso de ovejas en el campo france·s. El que esto ocurra es claramente contrario al esp(cid:14)·ritu del Tratado de Amsterdam, que contiene un protocolo sobre la proteccio·n y el bienestar de los animales. Por consiguiente, si bien la aplicacio·n de las leyes relativas al bienestar de los animales corresponde a las autoridades francesas, la Comisio·n tiene la obligacio·n de controlar que ello se lleve a cabo. ¿Cua·les son los procedimientos de control que posee la Comisio·n para investigar el sacrificio incontrolado 1. de ovejas en Francia?. ¿Esta· satisfecha la Comisio·n con las medidas que se han tomado hasta ahora en Francia y con su 2. aplicacio·n?. ¿Que· medidas preve· tomar la Comisio·n para garantizar la estricta proteccio·n de los animales contra 3. sacrificios de este tipo, en sus actuales negociaciones al respecto con las autoridades francesas?. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (2 de febrero de 1998) Segu·n el art(cid:14)·culo 14 de la Directiva 93/119/CE relativa a la proteccio·n de los animales en el momento de su sacrificio o matanza (1), los expertos de la Comisio·n pueden efectuar controles in situ en la medida en que sea necesario para la aplicacio·n uniforme de la Directiva, si bien, como en el caso de toda la normativa relativa al bienestar de los animales, la ejecucio·n y la aplicacio·n diaria corresponden a las autoridades de los Estados miembros. De acuerdo con la citada Directiva, los sacrificios rituales deben efectuarse en los mataderos y cumplir otros requisitos comunitarios relativos a la salud pu·blica y la sanidad y el bienestar animales. La Comisio·n no esta· satisfecha de que Francia haya permitido en determinadas circunstancias la pra·ctica de sacrificios rituales fuera de los mataderos, por lo que esta· preparando una solicitud a las autoridades franceses para que confirmen que el an(cid:152)o pro·ximo tales sacrificios se realizara·n de conformidad con las normas comunitarias pertinentes. En caso de que no se facilite tal confirmacio·n, la Comisio·n incoara· el procedimiento de infraccio·n contemplado en el art(cid:14)·culo 169 del Tratado de la Comunidad Europea. (1) DO L 340 de 31. 12. 1993


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 3482/92 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med oprindelse i Japan

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
electrical equipment
import
industrial product

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 12. 1997 KOM(97) 697 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 3482/92 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med oprindelse i Japan (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Vedlagt følger et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 3482/92 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse store elektrolotkondensatorer med aluminiumplade med oprindelse i Japan. 2. Den foreslåede retsakt vedrører en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen, som førte til den konklusion, at en japansk producent, Rubycon Corporation, har nedbragt sin dumpingmargen fra 30,1 % til 4,2 %. 3. Det påtænkes derfor at nedsætte tolden til 4,2 % for dette selskabs vedkommende. RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. af om ændring af forordning (EØF) nr. 3482/92 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med oprindelse i Japan RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, særlig artikel 11, stk. 3, under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: 1 EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. ) 1 A. PROCEDURE 1. Gældende foranstaltninger (1) I december 1992 indførte Rådet ved forordning (EØF) nr. 3482/922 en endelig antidumpingtold på importen af visse store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade (i det følgende benævnt "elektrolytkondensatorer") med oprindelse i Japan. Den endelige antidumpingtold for Rubycon Corporation (i det følgende benævnt "Rubycon") var, udtrykt i procent af nettoprisen, frit Fællesskabet, ufortoldet, 30,1 %. Den undersøgelse, der førte til indførelse af disse foranstaltninger, benævnes i det følgende som "den oprindelige undersøgelse. 2. Anmodning om en fornyet undersøgelse (2) I september 1996 indgav Rubycon anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"). Rubycon gjorde gældende, at det ikke længere var påkrævet at opretholde den endelige antidumpingtold for at opveje den dumping, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. 2 EFT L 353 af 3. 12. 1992, s. 1. 3 3. Fornyet undersøgelse (3) Kommissionen fandt, at Rubycon forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige en fornyet undersøgelse. Kommissionen offentliggjorde derfor den 17. december 1996 en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende3 om indledning af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen og iværksatte en undersøgelse. Da ingen andre interesserede parter forelagde tilstrækkelige beviser til at berettige iværksættelsen af en fornyet undersøgelse, blev undersøgelsen begrænset til kun at omfatte Rubycon. Undersøgelse vedrørte kun dumpingaspekterne. (4) Kommissionen underrettede officielt Rubycon, repræsentanterne for eksportlandet, to ikke-forbundne importører og klageren i den oprindelige undersøgelse (i det følgende benævnt "FARAD") om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. Alle parter, der anmodede om det, blev hørt. (5) Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 1995 til 30. september 1996 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden"). Med henblik på denne undersøgelse var det geografiske anvendelsesområde Fællesskabet i dets sammensætning på det tidspunkt, da denne fornyede undersøgelse blev iværksat. 3 EFT C 381 af 17. 12. 1996, s. 7. (6) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og modtog besvarelser fra Rubycon, selskabets forbundne importør i Fællesskabet (i det følgende benævnt "Rubycon UK") og to uafhængige importører i Fællesskabet. (7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: (a) Producent/eksportør i Japan - Rubycon Corporation, Tokyo og Ina (b) Importør forbundet med producenten/eksportøren - Rubycon UK, South Ruislip, Det Forenede Kongerige (c) Importør, som ikke er forbundet med producenten/eksportøren - Codico Gesellschaft m. b. H. & Co KG, Wien, Østrig (i det følgende benævnt "Codico"). S Under kontrolbesøget hos Codico viste det sig, at selskabet havde givet misvisende oplysninger. Selskabet havde navnlig ikke givet oplysning om et betydeligt antal af dets importtransaktioner. Dette og andre mangler såede alvorlig global tvivl om pålideligheden af de oplysninger, som selskabet havde indgivet. Kommissionen besluttede derfor at basere sine afgørelser vedrørende dette selskab på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen og underrettede selskabet herorn. Det blev ikke anset for nødvendigt at foretage en undersøgelse hos den anden importør, da dette selskabs samlede importtransaktioner vedrørende elektrolytkondensatorer produceret af Rubycon var af forholdsvis ringe betydning. (8) De indhentede og undersøgte oplysningers omfang og kompleksitet bevirkede, at undersøgelsen overskred den normale periode på 12 måneder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 5, i grundforordningen. (9) Parterne blev skriftligt underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at ændre forordning (EF) nr. 3482/92. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger og, i påkommende tilfælde, blev afgørelserne ændret under hensyn hertil. h B. DEN PÅGÆLDENDE VARE (10) Den vare, der er undergivet den i betragtning 1 omhandlede endelige antidumpingtold, er store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade, med et CV-produkt (kapacitans multipliceret med mærkespænding) på mellem 18 000 og 310 000 \xC (mikro-Coulomb) ved en spænding på 160 V og derover og med en diameter på 19 mm og derover og af længde på 20 mm og derover. Varen tariferes under KN-kode ex 8532 22 00. Med henblik på denne fornyede undersøgelse, som kun angik en af de kendte japanske producenter/eksportører, og som blev begrænset til dumpingaspekterne, blev det ikke anset for hensigtsmæssigt at udvide definitionen af samme vare sådan som det blev gjort - af hensyn til den pågældende vares tekniske udvikling - i undersøgelsen vedrørende importen af elektrolytkondensatorer med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan4 4 Forordning (EØF) nr. 1384/94, EFT L 152 af 18. 6. 1994, s. 1. , som bekræfter forordning (EØF) nr. 371 /94, EFT L 48 af 19. 2. 1994, s. 10. C. DUMPING 1. Indledende bemærkninger (11) I den oprindelige undersøgelse blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de modeller der solgte bedst, som udgjorde over 70% af eksportørens samlede transaktioner til Fællesskabet. Følgelig blev beregningen i nærværende undersøgelse også baseret på de modeller der solgte bedst, som udgjorde over 70% af eksportmængden. Rubycon og FARAD hævdede i deres bemærkninger til de respektive skrivelser med oplysningerne, at det ville have været mere hensigtsmæssigt at anvende et andet sæt transaktioner. Rubycon gjorde navnlig gældende, at 70% af eksportomsætningen burde havde været anvendt i stedet for, medens FARAD foreslog at anvende et helt andet sæt transaktioner for at undgå den risiko, at eksportøren kun forhøjer eksportpriserne for visse bestseller-modeller. Rådet noterede imidlertid, at Kommissionen hverken havde faet indgivet eller på anden måde havde modtaget oplysninger, som tydede på "ændrede omstændighederne" som omhandlet i artikel 11, stk. 9, i grundforordningen, hvilket ville betyde, at det var berettiget at ændre fremgangsmåden for fastlæggelse af eksportpriserne. Det blev derfor anset for hensigtsmæssigt - som i den oprindelige undersøgelse - at anvende de modeller, der udgjorde 70% af Rubycons eksportmængde. 8 2. Normal værdi (12) Med hensyn til fastlæggelsen af den normale værdi blev der skelnet mellem to slags bestseller-modeller. For modeller, som solgtes i tilstrækkelige mængder og i normal handel på det japanske hjemmemarked i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af de (fortjenstgivende) salgspriser på hjemmemarkedet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2 og 4, i grundforordningen. (13) For alle andre modeller, som ikke solgtes eller ikke solgtes i tilstrækkelige mængder i normal handel i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. I den forbindelse blev den normale værdi beregnet ved sammenlægning af fremstillingsomkostningerne, SGA-omkostninger på hjemmemarkedet og et rimeligt beløb for fortjeneste, beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen, som Rubycon opnåede på selskabets rentable salg af elektrolytkondensatorer på hjemmemarkedet. De fremstillingsomkostninger, som Rubycon havde angivet, blev korrigeret, da det viste sig, at selskabet ikke havde opgivet den faktiske indkøbspris for en vis del, som anvendtes i fremstillingen af elektrolytkondensatorer, der var omfattet af passiv forædling. 3. Eksportpriser (14) Med hensyn til fastlæggelsen af eksportprisen blev der skelnet mellem salg til forbundne og ikke forbundne parter i Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen blev eksportpriserne fastlagt på grundlag af de priser, der faktisk betaltes for de varer, som solgtes til eksport til Fællesskabet. (15) I tilfældet eksportsalg til Rubycon UK, den forbundne importør, blev eksportpriserne beregnet på grundlag af videresalgspriserne til den første uafhængige køber, behørigt justeret for at tage hensyn til alle faktiske omkostninger, der påløb mellem import og videresalg. Desuden blev der justeret for en fortjenstmargen på 5%, som blev anset for at være rimelig, og som er den samme som den, der anvendtes i forbindelse med den oprindelse undersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen. Med hensyn til fortjenstmargenen blev det noteret, at oplysninger modtaget fra de to importører, som gav sig til kende i forbindelse med nærværende undersøgelse, ikke kunne anvendes, da den ene er en part, som ikke samarbejdede, og den anden ikke videresælger den pågældende vare. lO ( 16) Eksportprisen ab fabrik blev beregnet med fradrag for antidumpingtold betalt ved importen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, da der i løbet af undersøgelsen ikke blev forelagt afgørende bevis for, at antidumpingtolden afspejledes korrekt i Rubycon UK's kunders efterfølgende salgspriser i Fællesskabet som omhandlet i artikel 11, stk. 10, i grundforordningen. (17) Endelig noteredes det, at en del af Rubycons varer solgtes til kunder i Fællesskabet, som producerer varer under bevilling til aktiv forædling. Der blev taget hensyn til disse eksporttransaktioner under bevilling til aktiv forædling ved beregningen af Rubycons egen eksportpris. Rubycon gjorde indsigelse mod denne fremgangsmåde. Det blev i den forbindelse fastslået, at eksportøren ikke nødvendigvis i forbindelse med alle transaktioner har kendskab til, hvorvidt kunderne bringer modeller under bevilling til aktiv forædling i fri omsætning på et senere stadium, eller om færdigvarer, som indeholder Rubycons elektrolytkondensatorer, genindføres i Fællesskabet på et senere stadium. U Desuden bidrager salget af elektrolytkondensatorer til selskaber, som anvender aktiv forædling, måske til den skade, der påføres fællesskabsproducenterne, da det reducerer de afsætningsmuligheder, som de ellers ville have til rådighed. Dette er ikke i modstrid med kravene i artikel 552 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93\ som omfatter bestemmelser for bevilling til proceduren for aktiv forædling i overensstemmelse med EF's toldkodeks. Specielt konstateredes det, at de "økonomiske betingelser", der skal opfyldes, når der indrømmes bevilling til overgang til aktiv forædling, kan - i en lang række tilfælde - opfyldes uden (indgående) kontrol af, om der faktisk produceres tilsvarende varer i Fællesskabet. Det blev også noteret, at Rubycon - trods en anmodning fra Kommissionen - ikke havde indgivet tilstrækkelige oplysninger om, hvorfor Rubycon eller selskabets kunder havde modtaget de respektive bevillinger. Det kan derfor ikke udelukkes, at fællesskabsproducenterne i dette tilfælde blev forholdt salgsmuligheder, som ellers var til rådighed for dem. Endelig noteredes det, at medtagelse af eksporttransaktioner i forbindelse med aktiv forædling er i overensstemmelse med grundforordningen, idet det i artikel 1, stk. 2, hedder, at en vare anses for at være en dumpingvare, "hvis dens eksportpris ved salg til Fællesskabet" (i modsætning til hvis den overgår til fri omsætning i Fællesskabet) er lavere end dens normale værdi. Rådet konkluderede derfor, at det er berettiget i denne undersøgelse at medtage eksporttransaktioner vedrørende bevilling til aktiv forædling. 5 EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1427/97, EFT L 196 af 24. 7. 1997, s. 31. 12. 4. Sammenligning (18) Den normale værdi blev sammenlignet med eksportprisen ab fabrik. Med hensyn til forskelle i salgsbetingelser blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen foretaget justeringer for leverings- og betalingsbetingelser. (19) Kravene om justering for lønninger til sælgere og reklameromkostninger kunne ikke opfyldes, da det ikke blev påvist, at prissammenligneligheden af den normale værdi og eksportprisen var berørt heraf. 5. Dumpingmargen (20) Det fremgik af sammenligningen af de vejede gennemsnitlige normale værdier og de vejede gennemsnitlige eksportpriser, at der finder dumping sted. Udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse var den vejede gennemsnitlige dumpingmargen følgende: Rubycon 4,2 % \2> D. NYT TOLDNIVEAU (21 ) Den dumpingmargen, der fastlagdes i denne fornyede undersøgelse, er lavere end den konstaterede dumpingmargen i den oprindelige undersøgelse, som dannede grundlaget for tolden. Da der ikke blev modtaget eller fundet klare tegn på, at der ville forekomme dumping på et højere niveau, når den fornyede undersøgelse var afsluttet, konkluderer Rådet, at forordning (EØF) nr. 3482/92 bør ændres med hensyn til Rubycon Corporation, Ina Nagano. Den nye toldsats fastsættes til 4,2 %. (22) Denne fornyede undersøgelse berører ikke den dato, hvor forordning (EØF) nr. 3482/92 udløber i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: l«\ Artikel 1 Der foretages følgende ændring i artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3482/92: Tallet "30,1 %" i kolonnen Toldsats vedrørende Rubycon Corporation, Ina Nagano, erstattes med tallet "4,2 %. " Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 1^ ISSN 0254-1459 KOM(97) 697 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 06 10 11 Katalognummer : CB-C0-97-717-DA-C ISBN 92-78-29168-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg tb


title: WRITTEN QUESTION No. 3920/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Depiction of the Greek islands on euro coins and banknotes

eurovoc_concepts:
EU Member State
European symbol
Greece
atlas
designs and models
euro
island
paper money

text: 22. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 196/35 (98/C 196/49) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3920/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Kreikan saarten kuvaaminen euro-kolikoissa ja -seteleissa¤ Vastauksessa, jonka komissaari de Silguy kohteliaasti la¤hetti edelliseen kirjalliseen kysymykseeni (E-0895/ 97 (1)), ha¤n ilmoitti minulle, etta¤ Euroopan kartan kuvat euro-kolikoissa ja -seteleissa¤ olivat tilapa¤isia¤ ja lopullisessa muodossaan ne sisa¤lta¤isiva¤t myo¤s ne Kreikan saaret, jotka olivat ja¤a¤neet pois uuden yhtena¤isen eurooppalaisen valuutan pienoismalleista, jotka olivat jo kauan sitten tulleet julkisuuteen. Haluaisin pyyta¤a¤ Euroopan komissiota selventa¤ma¤a¤n, onko asiasta vastaavan komissaarin lupauksesta pidetty kiinni ma¤a¤ritelta¤essa¤ lopullisesti uusien euro-kolikoiden ja -setelien ulkona¤ko¤a¤, kun otetaan huomioon, etta¤ ta¤ma¤ kysymys oikeutetusti kiinnostaa suurta yleiso¤a¤ Kreikassa ja liittyy psykologiseen hyva¤ksynta¤a¤n, joka maano- samme historian ensimma¤isen yhteisen valuutan tulee tietenkin saada Euroopan kansoilta. (1) EYVL C 319, 18. 10. 1997, s. 186. Komission ja¤senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1998) Euroopan rahapoliittisen instituutin neuvosto hyva¤ksyi toukokuussa 1997 euroseteleihin painettavien kuvien lopulliset mallit. Kuviin tehdyt muutokset koskivat muun muassa Euroopan karttaa, jota korjattiin, jotta Euroopasta annettaisiin maantieteellisesti oikea kuva. Karttaan on nyt merkitty esimerkiksi kaikki yli 400 nelio¤kilometrin suuruiset saaret, saaristot ja alueet. Komissio ilmoitti Amsterdamin Eurooppa-neuvoston kokouksessa, etta¤ eurokolikoiden yhteisen eurooppalaisen sivun kuvia oli muutettu hieman Euroopan kartan tarkentamiseksi. Na¤ma¤ muutokset on nyt tehty unionin ja¤senvaltioiden viranomaisten esitta¤mien huomautusten perusteella, ja Ecofin-neuvosto hyva¤ksyi lopulliset kuvat kokouksessaan 17. marraskuuta 1997. Koska kolikoiden koko asettaa kuville tiettyja¤ teknisia¤ rajoituksia, karttaan merkitta¤vien saarten va¤himma¤is- kooksi on asetettu 2 500 nelio¤kilometria¤. Ta¤ma¤ on merkinnyt muun muassa, etta¤ Kreetan saaren kuva lyo¤da¤a¤n kolikoihin, joiden nimellisarvo on va¤hinta¤a¤n kymmenen senttia¤ ja eninta¤a¤n kaksi euroa. Karttaa on lisa¤ksi korjattu Kreikan osalta Kreikan viranomaisten esitta¤mien huomautusten perusteella. Huomautukset koskivat muun muassa kartan korjaamista Peloponnesoksen ja Halkidhikin niemimaiden kohdalta. (98/C 196/50) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3924/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johannes Swoboda (PSE) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Sellaisille yhdistyksille ja ja¤rjesto¤ille myo¤nnetta¤va¤ tuki, jotka tekeva¤t tiedotustyo¤ta¤ EU:n laajentuessa ita¤a¤n Monet ita¤valtalaiset yhdistykset ja ja¤rjesto¤t ovat ilmaisseet kiinnostuksensa ja¤rjesta¤a¤ tiedotustilaisuuksia niista¤ seurauksista, joita EU:n suunnitellulla laajentumisella ita¤a¤n on seka¤ Ita¤vallan raja-alueilla etta¤ Unkarissa, Ts(cid:12)ekissa¤ ja Sloveniassa sijaitseville kunnille. Onko mahdollista tukea tiedotus- ja neuvontatilaisuuksia, joissa ka¤sitella¤a¤n EU:n ita¤laajentumisesta todenna¤ko¤i- sesti ja odotettavasti aiheutuvia seurauksia EU:n ta¤ma¤nhetkisen ulkorajan molemmilla puolilla sijaitseville kunnille?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3995/97 van Karla PEIJS aan de Commissie. Dubbele belasting van vrijgestelde prestaties

eurovoc_concepts:
VAT
double taxation
fiscal policy
intra-EU trade
tax exemption
tax harmonisation