title: Council Regulation (EC) No 11/98 of 11 December 1997 amending Regulation (EEC) No 684/92 on common rules for the international carriage of passengers by coach and bus

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
common transport policy
freedom to provide services
international transport
transport licence

text: 8. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 4/1 I (Acts whose publication is obligatory) COUNCIL REGULATION (EC) No 11/98 of 11 December 1997 amending Regulation (EEC) No 684/92 on common rules for the international carriage of passengers by coach and bus THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 75 (1) thereof, Having regard to the proposal from the Commission (1), Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (2), Acting in accordance with the procedure referred to in Article 189c of the Treaty (3), (1) Whereas, in accordance with Article 75 (1) (a) of the Treaty, the establishment of a common transport policy entails, inter alia, laying down common rules applicable to the international carriage of passengers by road; (2) Whereas such rules are contained in Council Regula- tion (EEC) No 684/92 of 16 March 1992 on common rules for the international carriage of passengers by coach and bus (4); (3) Whereas Article 20 of Regulation (EEC) No 684/92 lays down that before 1 July 1995 the Commission shall report to the Council on the application of the Regulation and that the Council shall adopt before 1 January 1997, on a proposal from the Commission, rules on the simplification of procedures including — in the light of the report’s conclusions — the abolition of authorizations; (4) Whereas the definition of the various international coach and bus services should be simplified and (1) OJ C 203, 13. 7. 1996, p. 11, and OJ C 107, 5. 4. 1997, p. 3. (2) OJ C 66, 3. 3. 1997, p. 3. (3) Opinion of the European Parliament of 28 November 1996 (OJ C 380, 16. 12. 1996, p. 40), Council common position of 14 April 1997 (OJ C 164, 30. 5. 1997, p. 1) and Decision of the European Parliament of 16 July 1997 (OJ C 286, 22. 9. 1997, p. 85). (4) OJ L 74, 20. 3. 1992, p. 1. improved; whereas those may be classed as regular services, and occasional services; whereas, therefore, the concept of shuttle service can be abolished; services regular special (5) Whereas a system of market access exempt from authorization should be introduced for all occasional services, special regular services and all own-account transport operations; (6) Whereas the system of authorization for regular services should be maintained, although a degree of flexibility should be introduced as regards the oper- ating conditions for such services; (7) Whereas in order to preserve intermodal competi- tion, should after a certain period no longer have priority in the context of the es- tablishment of a coach or bus service; the railways (8) Whereas, in order to facilitate the inspection of the international carriage of transport operations, passengers by road for hire or reward should be subject to a Community licence drawn up in ac- cordance with a harmonized model and issued under a swift and efficient administrative procedure; (9) Whereas certain time limits involved in the pro- cedure for the issue of authorizations should be made more flexible; (10) Whereas Member States must take the necessary measures to implement this Regulation, in particular as regards effective, proportionate and dissuasive penalties; (11) Whereas provision should be made for the Commis- sion to be assisted by an advisory committee when adopting measures implementing the Regulation as regards transport documents; (12) Whereas an appropriate deadline should be laid down for introducing the Community licence; L 4/2 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 8. 1. 98 (13) Whereas the application of this Regulation must be monitored on the basis of a report to be presented by the Commission, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EEC) No 684/92 is hereby amended as follows: (1) In Article 2: — the following subparagraph shall be added to point 1. 1: ‘The regular nature of the service shall not be affected by any adjustment to the service operating conditions. ’, — paragraph (d) of point 1. 2 shall be deleted, — in point 1. 3 the words ‘the use of additional vehicles and shorter intervals’ shall be deleted, — point 2 shall be deleted, — point 3. 1 shall be replaced by the following: ‘3. 1. Occasional services are services which do not meet the definition of regular services, including special regular services and which are characterized above all by the fact that they carry groups of passengers assembled on the initiative of the customer or the carrier himself. The organization of parallel or temporary services to existing regular services and serving the same public as the latter shall be subject to authorization in accordance with the procedure laid down in Section II. ’, comparable — point 3. 2 shall be deleted, — in point 3. 4, second subparagraph, the terms ‘after consulting the Member States’ shall be replaced by ‘in accordance with the procedure laid down in Article 16a’, — point 4 shall be replaced by the following: ‘4. Own-account transport operations Own-account transport operations are those carried out for non-commercial and non-pro- fit-making purposes by a natural or legal person, provided that: — the transport activity is only an ancillary activity for that natural or legal person, — the vehicles used are the property of that natural or legal person or have been obtained on deferred terms by them or have been the subject of a long-term leasing contract and are driven by a member of the staff of the natural or legal person or by the natural person himself. ’. (2) The first indent of Article 3 (1) shall be replaced by the following: ‘— is authorized in the State of establishment to undertake carriage by means of regular services including special regular services or occasional services by coach and bus,’. (3) The following Article shall be added: ‘Article 3a Community licence 1. In order to carry out international passenger transport operations by coach and bus, any carrier meeting the criteria laid down in Article 3 (1) must hold as Community licence issued by the competent authorities of the Member State of establishment in accordance with the model set out in the Annex. The competent authorities of the Member State 2. of establishment shall issue the holder with the original of the Community licence, which shall be kept by the carrier, and the number of certified true copies corresponding to the number of vehicles used for the international carriage of passengers at the disposal of the holder of the Community licence, either in full ownership, or in another form, notably by virtue of an instalment-purchase contract, a hire contract or a leasing contract. 3. The Community licence shall be established in the name of the carrier and shall be non-transferable. A certified true copy of the Community licence shall be carried on the vehicle and shall be presented at the request of any authorized inspecting officer. The Community licence shall be issued for a 4. period of five years which shall be renewable. The Community licence shall replace the docu- 5. ment the issued by the competent authorities of Member State of establishment certifying that the carrier has access to the market for the international carriage of passengers by road. 6. When an application for a licence is submitted, and at least every five years thereafter, the competent the Member State of establishment authorities of shall verify whether the carrier meets or continues to meet the conditions laid down in Article 3 (1). 7. Where the conditions referred to in Article 3 (1) the are not met, Member State of establishment shall refuse to issue or renew a Community licence by means of a reasoned decision. the competent authorities of 8. Member States shall guarantee the right of the applicant for, or holder of, a Community licence to appeal against a decision by the competent author- ities of the Member State of establishment to refuse or withdraw this licence. 8. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 4/3 9. Member States shall inform the Commission no later than 31 January of every year of the number of carriers holding a Community licence as at 31 December of the previous year and of the number of certified true copies corresponding to the number of vehicles in circulation on that date. 10. Member States may decide that the Com- munity licence shall also be valid for national trans- port operations. ’. (4) Article 4 shall be replaced by the following: ‘Article 4 Access to the market 1. Occasional services as defined in Article 2 (3. 1) shall not require authorization. 2. Special regular services defined in Article 2 (1. 2) shall not require authorization if they are covered by a contract concluded between the organizer and the carrier. Empty journeys by vehicles in connection with 3. the transport operations referred to in paragraphs 1 and 2 shall likewise not require authorization. 4. Regular services as defined in the first subpara- graph of Article 2 (1. 1) and special regular services not covered by a contract between the organizer and the carrier shall require authorization in accordance with Articles 5 to 10. Arrangements for own-account transport opera- 5. tions are set out in Article 13. ’. (5) The title of Section II shall be replaced by the title ‘REGULAR SERVICES SUBJECT TO AUTHORIZA- TION’. (6) In Article 5: — in the second subparagraph of paragraph 1, the first sentence shall be replaced by the following: ‘In the case of undertakings associated for the purpose of operating a regular service, the author- ization shall be issued in the names of all the undertakings. ’, — in paragraph 2, the first replaced by the following: sentence shall be The period of validity of an authorization ‘2. shall not exceed five years. ’, — paragraph 3 (d) shall be replaced by the fol- lowing: ‘(d) the stops and the timetable. ’, — in paragraph 4, the terms ‘after consultation of the Member States’ shall be replaced by ‘in ac- cordance with the procedure laid down in Article 16a’, — paragraph 5 shall be replaced by the following: ‘5. Authorizations shall entitle their holder(s) to operate regular services in the territories of all Member States over which the routes of service pass. ’, the — the following paragraph shall be added: ‘6. The operator of a regular service may use additional vehicles to deal with temporary and exceptional situations. In this case, the carrier must ensure that the fol- lowing documents are carried on the vehicle: — a copy of service, the authorization of the regular — a copy of the contract between the operator of the regular service and the undertaking pro- viding the additional vehicles or an equiva- lent document, — a certified true copy of the Community licence issued to the operator of the regular service. ’. (7) Article 6 shall be amended as follows: — paragraph 1 shall be replaced by the following: Applications for authorization of ‘1. regular services shall be submitted to the competent authorities of the Member State in whose territory the place of departure is situated, hereinafter referred to as the “authorizing authority”. The place of departure shall mean “one of the termini of the service”. ’, — in paragraph 2, the terms ‘after consultation of the Member States’ shall be replaced by ‘in ac- cordance with the procedure laid down in Article 16a’, — paragraph 3 shall be replaced by the following: Persons applying for authorization shall ‘3. provide any further information which they consider relevant or which is requested by the authorizing authority, in particular a driving schedule making it possible to monitor compli- ance with Community legislation on driving and rest periods and a copy of the Community licence for international carriage of passengers by road for hire or in Article 3a. ’. reward provided for (8) Article 7 shall be replaced by the following: ‘Article 7 Authorizing procedure Authorizations shall be issued in agreement 1. with the authorities of all the Member States in whose territories passengers are picked up or set down. The authorizing authority shall forward to such authorities — as well as to the competent authorities of Member States whose territories are crossed without passengers being picked up or set down — a copy of the application, together with copies of any other relevant documentation, and its assessment. L 4/4 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 8. 1. 98 The competent authorities of 2. the Member States whose agreement has been requested shall notify the authorizing authority of their decision on the application within two months. This time limit shall be calculated from the date of receipt of the request shown in the acknowledgement of receipt. If within this period the the authorizing authority has authorities consulted shall be deemed to have given their agreement and the authorizing authority shall grant the authorization. for an opinion which is received no reply, The authorities of the Member States whose territ- ories are crossed without passengers being picked up or set down may notify the authorizing authority of their comments within the time limits laid down in the first subparagraph. 3. Subject to paragraphs 7 and 8, the authorizing authority shall take a decision on the application within four months of the date of submission of the application by the carrier. 4. Authorization shall be granted unless: (a) the applicant is unable to provide the service the application with which is the subject of equipment directly available to him; international (b) in the past the applicant has not complied with national or legislation on road transport, and in particular the conditions and requirements relating to authorizations for inter- national has or committed serious breaches of legislation in regard to road safety, in particular with regard to the rules applicable to vehicles and driving and rest periods for drivers; passenger services, road (c) in the case of an application for renewal of au- thorization, the conditions of authorization have not been complied with; (d) it is shown that the service in question would directly compromise the existence of regular in cases in services already authorized, except which the regular services in question are carried out by a single carrier or group of carriers only; (e) it appears that the operation of services covered by the application is aimed only at the most lucrative of the services existing on the links concerned; (f) a Member State decides on the basis of a detailed analysis that the said service would seriously affect the viability of a comparable rail service on sections concerned. Any decision the direct pursuant together with the reasons therefor, shall be notified to the carriers affected. to this provision, affecting the viability of a comparable rail service on the direct sections concerned, a Member State may, with the agreement of the Commission, suspend or withdraw the authorization to run the international bus service after having given six months’ notice to the carrier. The fact that a carrier offers lower prices than are offered by other road carriers or the fact that the link in question is already operated by other road carriers may not in itself constitute justification for rejecting the application. 5. The authorizing authority and the competent authorities of all the Member States involved in the procedure to reach the agreement provided for in paragraph 1 may refuse applications only on the basis of reasons compatible with this Regulation. 6. If the procedure for reaching the agreement referred to in paragraph 1 does not enable the au- thorizing authority to decide on an application, the matter may be referred to the Commission within the time limit of five months calculated from the date of submission of the application by the carrier. After consulting the Member States concerned, 7. the Commission shall within ten weeks take a deci- sion which shall take effect within thirty days of the notification of the Member States concerned. The Commission decision shall continue to reached 8. apply until such time as agreement between the Member States concerned. is 9. Having completed the procedure laid down in this Article, the authorizing authority shall inform all the authorities referred to in paragraph 1 of its deci- sion, sending them a copy of any authorization; the competent authorities of the transit Member States may indicate that they do not wish to be so informed. ’ (9) In Article 8 (3), second subparagraph the words ‘of intervals’ shall be added after the word ‘adjustment’. (10) Article 9 (4) shall be deleted. (11) The title of Section III shall be replaced by the title ‘OCCASIONAL SERVICES AND OTHER SERVICES EXEMPT FROM AUTHORIZATION’. (12) Article 11 shall be replaced by the following: ‘Article 11 Journey form As from 1 January 2000, in the event that an seriously existing international bus service is The services referred to in Article 4 (1) shall be 1. carried out under cover of a journey form. 8. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 4/5 A carrier operating occasional services shall fill 2. out a journey form before each journey. The journey form shall contain at least the fol- 3. lowing information: (a) the type of service; (b) the main itinerary; (c) the carrier(s) involved. 4. The books of journey forms shall be supplied by the competent authorities of the Member State where the transport undertaking is established or by bodies appointed by those authorities. 5. The Commission shall, in accordance with the procedure provided for in Article 16a, lay down the model for the journey form and the way in which it is to be used. ’. (13) In Article 12, first paragraph, the terms ‘of an inter- national shuttle service with accommodation, or’ shall be deleted. (14) In Article 13: — paragraph 2 shall be deleted, — in paragraph 3, the term ‘after consultation of the Member States’ shall be replaced by ‘in accor- dance with the procedure laid down in Article 16a’. (15) In Article 14: — the following shall be deleted from the introduc- ‘or a shuttle service’, tory part of paragraph 1: — the last indent of paragraph 1 shall be replaced by the following: ‘— the price of transport. ’. (16) Article 16 shall be replaced by the following: ‘Article 16 Penalties and mutual assistance The comptetent authorities of 1. the Member State where the carrier is established shall withdraw the Community licence provided for in Article 3a where the holder: the Member State in which the carrier is established so requests. The authority shall immediately inform the competent authorities of the Member State concerned. authorization of parallel or In the case of a serious breach or repeated 3. minor breaches of road safety regulations, in par- ticular with regard to the rules applicable to vehicles, driving and rest periods for drivers and the provision without temporary services, as referred to in Article 2 (1. 3), the com- petent authorities of the Member State of establish- ment of the carrier who committed the breach may inter alia withdraw the Community licence or make temporary and/or partial withdrawals of the certified true copies of the Community licence. These penalties shall be determined in accordance with the seriousness of the breach committed by the holder of the Community licence and with the total number of certified true copies that he possesses in respect of his international trade. The competent authorities of 4. the Member States shall prohibit a carrier from operating on their territory an international passenger service under this Regulation if he repeatedly commits serious breaches of the regulations governing road safety, in particular with regard to the rules applicable to vehicles and driving and rest periods for drivers. They shall im- mediately inform the competent authorities of the Member State concerned. 5. Member States shall on request provide each other with any relevant information in their posses- sion concerning: — breaches of this Regulation and of any other Community rules applicable to the international coach and bus carriage committed in their territory by a carrier from another Member penalties State, imposed, of passengers by and the — the penalties imposed on their own carriers in respect of breaches committed in the territory of another Member State. ’. (17) The following Article shall be inserted: — no longer meets the conditions laid down in Article 3 (1), ‘Article 16a — has supplied inaccurate information concerning the data which were required for the issue of the Community licence. The authorizing authority shall withdraw an 2. authorization if fulfils the the holder no longer conditions on the basis of which the authorization was issued under this Regulation, in particular where Where the procedure referred to in this Article is to be followed the Commission shall be assisted by the advisory committee set up by Council Regulation (EC) No 12/98 of 11 December 1997, laying down the conditions under which non-resident carriers may operate national transport services within a Member State (*) and chaired by the representative of the Commission. road passenger L 4/6 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 8. 1. 98 The representative of the Commission shall submit to the committee a draft of the measures to be taken. The committee shall deliver its opinion on the draft, within a time limit which the chairman may lay down according to the urgency of if necessary by taking a vote. the matter, The opinion shall be recorded in the minutes; in addition, each Member State shall have the right to ask to have its position recorded in the minutes. The Commission shall take the utmost account of the opinion delivered by the committee. It shall inform the committee of the manner in which its opinion has been taken into account. (*) OJ No L 4, 8. 1. 1998, p. 10. ’. (18) The second paragraph of Article 19 shall be replaced by the following: ‘Member States shall adopt measures relating in par- ticular to the means of carrying out checks and the system of penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation, and take all the measures necessary to ensure that those penalties are applied. The penalties thus provided for shall be and dissuasive. Member effective, proportionate States to the shall notify the relevant measures Commission within 12 months of the date on which this Regulation comes into force and shall notify any subsequent changes as soon as possible. They shall ensure that all such measures are applied without discrimination as to the nationality or place of es- tablishment of the carrier. ’ (19) The Annex shall be replaced by that contained in the Annex to this Regulation. Article 2 Before 11 December 1998, the Member States shall, after consulting the Commission, adopt the measures necessary for the implementation of this Regulation and notify such measures to the Commission. Article 3 No later than 31 December 1999, the Commission shall report to the European Parliament and the Council on the results of applying this Regulation. Article 4 This Regulation shall enter into force on the day fol- lowing that of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 11 December 1998, except for Article 1 (3), which shall apply from 11 June 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 December 1997. For the Council The President M. DELVAUX-STEHRES 8. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 4/7 ANNEX ‘ANNEX EUROPEAN COMMUNITY (a) (Heavy-duty, blue — dimension DIN A4) (First page of the licence) (Text in the official language(s) or one of the official languages of the Member State issuing the licence) Distinctive symbol of the Member State (1) issuing the licence Designation of the competent authority or body LICENCE No. for the international carriage of passengers by coach and bus for hire or reward The holder of this licence (2). is authorized to carry out international carriage of passengers by road for hire or reward in the territory of the Community pursuant to the conditions laid down by Council Regulation (EEC) No 684/92 of 16 March 1992, as amended by Regulation (EC) No 11/98 and in accordance with the general provisions of this licence. Comments:. This licence is valid from. to. Issued in. , on. (3) (1) (B) Belgium, (DK) Denmark, (D) Germany, (GR) Greece, (E) Spain, (F) France, (IRL) Ireland, (I) Italy, (L) Luxembourg, (NL) Netherlands, (A) Austria, (P) Portugal, (FIN) Finland, (S) Sweden, (UK) United Kingdom. (2) Full name or business name of the carrier. (3) Signature and stamp of the competent authority or body issuing the licence. L 4/8 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 8. 1. 98 General provisions 1. This licence is issued pursuant to Council Regulation (EEC) No 684/92 of 16 March 1992 on common rules for the international carriage of passengers by coach and bus, as amended by Regulation (EC) No 11/98. 2. This licence is issued by the comptetent authorities of the Member State of establisment of the carrier for hire or reward who: — is authorized in the Member State of establishment to undetake carriage by means of regular services, including special regular services or occasional services by coach and bus, — satisfies the conditions laid down in accordance with Community rules on admission to the occupa- tion of road passenger transport operator in national and international transport operations, — meets legal requirements on road safety as far as the standards for drivers and vehicles are concerned. 3. This licence permits the international carriage of passengers by coach and bus for hire or reward on all transport links for journeys carried out in the territory of the Community: — where the place of departure and place of destination are situated in two different Member States, with or without transit through one or more Member States or third countries, — from a Member State to a third country and vice versa, with or without transit through one or more Member States or third countries, — between third countries crossing the territory of one or more Member States in transit, and empty journeys in connection with transport operations under the conditions laid down by Regula- tion (EEC) No 684/92. In the case of a transport operation from a Member State to a third country and vice versa, Regulation (EEC) No 684/92, is applicable, for the journey made in the territory of the Member State of picking up or setting down, once the necessary agreement between the Community and the third country in question has been concluded. 4. This licence is personal and non-transferable. 5. This licence may be withdrawn by the competent authority of the Member State of issue in particular where the carrier: — no longer meets the conditions laid down in Article 3 (1) of Regulation (EEC) No 684/92, — has supplied inaccurate information regarding the data required for the issue or renewal of the licence, — has committed a serious breach or repeated minor breaches of road safety regulations, in particular with regard to the rules applicable to vehicles, driving and rest periods for drivers and the provision, without authorization, of parallel or temporary services as referred to in Article 2 (1. 3) of Regulation (EEC) No 684/92. The competent authorities of the Member State of establishment of the carrier who committed the breach may, inter alia, withdraw the Community licence or make temporary and/or partial withdrawals of the certified true copies of the Community licence. These penalties are determined in accordance with the seriousness of the breach committed by the holder of the Community licence and with the total number of certified true copies that he possesses in respect of his international trade. 6. The original of the licence must be kept by the carrier. A certified true copy of the licence must be carried on the vehicle carrying out an international transport operation. 7. This licence must be presented at the request of any inspecting officer. 8. The holder must, on the territory of each Member State, comply with the laws, regulations and adminis- trative measures in force in that State, particularly with regard to transport and traffic. 8. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 4/9 9. ‘Regular services’ means services which provide for the carriage of passengers at specified intervals along specified routes, passengers being taken up and set down at predetermined stopping points. Regular services shall be open to all, subject, where appropriate, to compulsory reservation. The regular nature of the service shall not be affected by any adjustment to the service operating condi- tions. Regular services require authorization. ‘Special regular services’ means regular services which provide for the carriage of specified categories of passengers, to the exclusion of other passengers, at specified intervals along specified routes, passengers being taken up and set down at predetermined stopping points. Special regular services shall include: (a) the carriage of workers between home and work; (b) carriage to and from the educational institution for school pupils and students; (c) the carriage of soldiers and their families between their homes and the area of their barracks. The fact that a special service may be varied according to the needs of users shall not affect its classifica- tion as a regular service. Special regular services do not require authorization if they are covered by a contract between the organizer and the carrier. The organization of parallel or temporary services, serving the same public as existing regular services, requires authorization. ‘Occasional services’ means services which do not fall within the definition of regular services, including special regular services, and whose main characteristic is that they carry groups constituted on the initi- ative of a customer or of the carrier himself. The organization of parallel or temporary services comparable to existing regular services and serving the same public as the latter shall be subject to authorization in accordance with the procedure with the procedure laid down in Section II of Regulation (EEC) No 684/92. These services shall not cease to be occasional services solely because they are provided at certain intervals. Occasional services do not require authorization. ’


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2479/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Δεκεμβρίου 1997 για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1337/97

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund


title: 98/6/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 1997, tietyillä yhteisön alueilla yhdeksän metrin kokonaispituuden ylittävän puomitroolin käyttöluvan kielikampelan (merianturan) kalastuksessa omaavien kahdeksan metrin kokonaispituuden ylittävien alusten vuotta 1997 koskevasta luettelosta annetun asetuksen (EY) N:o 2332/96 liitteessä olevan luettelon tiettyjen tietojen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Community fisheries
authorised catch
fishing regulations
fishing vessel
sea fish
technical standard

formats: html pdf print

text: ILMOITUS LUKIJOILLE tilauksiin tulee joitakin muutoksia Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisen lehden (EYVL) vuonna 1998. T(cid:132)m(cid:132)n ilmoituksen tarkoituksena on helpottaa tilaajia uusiin mahdolli- suuksiin liittyvien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten tekemisess(cid:132). VIRALLINEN LEHTI INTERNETISS(cid:142) Vuoden 1998 alusta l(cid:132)htien EYVL:n L- ja C-sarjan uusien numeroiden t(cid:132)ydelliset teksti- versiot (mukaan lukien taulukot ja kuvat) ovat saatavilla Internetiss(cid:132) (http://europa. eu. int) kaikilla 11 kielell(cid:132) maksutta 20 p(cid:132)iv(cid:132)n ajan. EYVL:N L- ja C-SARJAN CD-ROM-VERSIO Vuonna 1998 EYVL:n L- ja C-sarjan cd-rom-versio julkaistaan nelj(cid:132)nnesvuosittain kumulatiivisena yksikielisen(cid:132) versiona. EYVL:n L- ja C-sarjan nykyiset tilaajat, jotka tilaavat paperi- tai mikrokorttiversion tai CELEX:in lis(cid:132)ksi my(cid:148)s cd-rom-version, saavat 50 prosentin kampanja-alennuksen cd-romin hinnasta. My(cid:148)s LAN-vaihtoehto on saata- vissa. Jokaisen cd-romin yksitt(cid:132)iskappaleita voi my(cid:148)s lunastaa. CELEX:IN KERTAMAKSUTILAUS Kev(cid:132)(cid:132)ll(cid:132) 1998 CELEX:in kertamaksutilaus tulee mahdolliseksi kiinte(cid:132)(cid:132)n 960 ecun hintaan, johon kuuluu k(cid:132)ytt(cid:148)oikeus yhdeksi vuodeksi. Hinta ei ole riippuvainen k(cid:132)ytt(cid:148)- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). CELEX on EU:n virallinen oikeustietokanta, joka tarjoaa kattavimmat tiedot EU:n lain- s(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) vuodesta 1951 alkaen (http://europa. eu. int/celex). PAPERIVERSION TILAUKSEN MY(cid:153)H(cid:142)STYNYT UUSIMINEN EYVL:n L- ja C-sarjan paperiversion postitukset tammikuuta 1998 kaikille tilaajille, jotka eiv(cid:132)t siihen menness(cid:132) ole uusineet tilaustaan. EYVL:n L- ja C- sarjan tilaajat, jotka aloittavat tai uusivat tilauksensa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n j(cid:132)lkeen, voivat valita jonkin seuraavista vaihtoehdoista: lopetetaan 31. i) ei puuttuvien numeroiden takautuvaa toimitusta, jolloin maksu suoritetaan aino- astaan niilt(cid:132) kuukausilta, joiden numerot on toimitettu ii) puuttuvien numeroiden toimitus cd-rom-muodossa, jolloin suoritetaan normaali vuositilausmaksu iii) puuttuvien numeroiden toimitus paperiversiona, jolloin jokaiselta takautuvasti toimitetulta kuukaudelta suoritetaan kaksinkertainen maksu. Huom. Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisen lehden L- ja C-sarjan kaikki tilaukset (paperi- versio, mikrokortti, off-line ja CELEX) on nyt mahdollista hoitaa mink(cid:132) tahansa Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisten julkaisujen toimiston myyntiverkon j(cid:132)senen kautta lukuun ottamatta asiakirjatoimituksista vastaavia asiamiehi(cid:132). Olkaa hyv(cid:132) ja ottakaa yhteytt(cid:132) myyntiasiamieheenne edell(cid:132) esitetty(cid:132) koskevista yksityiskohdista


eurovoc_concepts:
action programme
competitiveness
information technology
international competition
market

text: 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/1 II (Forberedende retsakter) DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den europæiske informations- og kommunikationsteknologisektors konkurrenceevne« (98/C 73/01) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 21. april 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Umberto Burani til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. november 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, enstemmigt følgende udtalelse. 1. Indledning (Punkt 1 i meddelelsen) 1. 1. Den foreliggende meddelelse er Kommissionens indledende bidrag til den debat om situationen i Europas informations- og kommunikationsteknologisektor (IT/ telesektoren) (1), som er iværksat på forslag af den nederlandske regering og det uformelle industrirådsmø- de, der blev afholdt i foråret 1997. Meddelelsen skal stimulere andre til at bidrage til debatten om et højaktuelt problem, der fordrer hurtige og effektive løsninger. ØSU mener, at dette emne bør behandles som en hastesag og med det formål at finde frem til konkrete løsninger. Dette er hensigten med nedenstående kommentarer og forslag. (1) Kommissionens meddelelse fastslår, at undersøgelsen er begrænset til følgende sektorer: forbrugerelektronik, com- puter- og kontorudstyr, teleudstyr, komponenter og soft- ware (som komponent eller produkt, eller som tjenesteydel- se forbundet med levering af software). Andre brancher som fx radio/tv- og indholdsbranchen er ikke indbefattet her. 1. 2. Efter at have pointeret, at IT/telesektoren er et »afgørende led« i den europæiske økonomi, bemærker Kommissionen, at der er »foruroligende tegn« på EU’s svaghed i forhold til andre lande. Faresignalerne består i, at markedet vokser for langsomt, at de europæiske producenters andel af verdensmarkedet er faldende, og at reaktionerne på den markedsmæssige og teknologiske udvikling er utilstrækkelige. Det er et velkendt fænomen, og de samme bemærkninger kunne anvendes om andre lignende sektorer. 1. 3. Kommissionen påpeger, at det er nødvendigt, at Europa har en »konkurrencedygtig, dynamisk« IT/tele- sektor for at undgå urimelig afhængighed af »nøgle- teknologier«, for at kunne være til stede på det ekspande- rende verdensmarked og for at bidrage til jobskabelsen. Som sidste punkt opstilles en ambitiøs målsætning om at være i spidsen for innovation i fremtiden. 1. 4. ØSU bemærker, at man kun kan være enig i disse målsætninger. Hvad angår målsætningen om at opnå en førende position, mener ØSU, at denne målsætning vil kunne nås gennem en mellemfristet strategi, men at den nuværende situation kræver omgående handling (som passer ind i den beskrevne strategi), hvilket er logisk og også påpeges af Kommissionen selv. C 73/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 1. 5. Meddelelsen påpeger, at det er nødvendigt, at sektoren, medlemsstaterne og Kommissionen straks skrider til handling for at gennemføre en effektiv handlingsplan. Om det bliver en succes, vil utvivlsomt være betinget ikke alene af sektorens indsats, men også af, at der findes en passende juridisk ramme. Meddelelsen omtaler kun den lovgivende myndigheds rolle ganske kort (1); ØSU så gerne, at der blev lagt større vægt på, at de offentlige myndigheder er hovedansvarlige for at skabe betingelserne for at øge konkurrenceevnen samt for at forbedre sektorens muligheder for at udnytte nye opfindelser og skabe nye job. 2. IT/telesektoren: Globale strukturer og europæisk konkurrenceevne 2. 1. Markedsstruktur (Punkt 2. 1 i meddelelsen) 2. 1. 1. Med henblik på en systematisk gennemgang opdeler Kommissionen markedet i tre segmenter: Infra- struktur-, virksomheds- og forbrugermarkedet. Disse tre segmenter har hver deres kendetegn og fungerer forskelligt, hvilket gør, at de kræver forskellige lovgiv- ningsmæssige og politiske tiltag og indgreb. ØSU mener imidlertid, at de har en ting til fælles: EU befinder sig kun i en førerposition i ganske få sektorer. Et første skridt for at forstå problemerne vil være at undersøge årsagerne til denne situation. 2. 1. 2. Infrastrukturmarkedet omfatter store syste- mer, som har en forholdsvis lang produktlivscyklus, men som står over for downsizing og liberalisering. Kommissionen bemærker, at selv om de traditionelle europæisk kontrollerede leverandører på den ene side befinder sig i en stærk konkurrencesituation på visse områder såsom telekommunikation, står de på den anden side over for en tiltagende liberalisering. Virksomhedsmarkedet 2. 1. 3. tiltrækker adskillige nye producenter, der fra en nicheposition ofte har udviklet temmelig store markeder. Der er ofte tale om højteknologiske virksomheder, der er særdeles afhængi- ge af risikovillig kapital. Kommissionen minder om, at den amerikanske industri indtager en førerstilling på dette område. 2. 1. 4. Forbrugermarkedet kræver konstant innova- tion og pålidelige produkter og er i stigende grad den »teknologiske drivkraft« bag IT/telesektoren. Det største problem er den konstante prisudhuling, der nødvendiggør virksomhedskoncentrationer. Karakteri- stisk for dette marked er, at det domineres af relativt få kendte producenter, der bygger på verdensomspænden- de produktionsstrukturer. De japanske og koreanske producenter er de stærkeste på markedet, omend de europæisk kontrollerede virksomheder klarer sig ganske godt i konkurrencen. Deres position er imidlertid truet (1) Kommissionens meddelelse, punkt 2. 1, 1. afsnit. af amerikanske producenter, der vinder frem, især inden for mikrocomputere. 2. 1. 5. Alt dette har på nævnte markeder resulteret i en stadigt stigende globalisering, der nu har nået et punkt, hvor det ikke længere har nogen mening at tale om »europæiske virksomheder« i snæver forstand. Alle steder i verden oplever man nu en globalisering af vare- og kapitalmarkederne, og denne tendens vil med tiden blive endnu mere udtalt. Man bør imidlertid tænke grundigt over konsekvenserne og navnlig ikke glemme, at en stor del af IT/telesektoren består af følsomme områder som fx forskning og udvikling inden for militære applikationer. På disse områder bør der lægges en dæmper på globaliseringstendensen, da det er nødven- digt at fastholde den internationale politiske magt- balance. 2. 1. 6. Kommissionen tegner et konkret og virkelig- hedstro billede af situationen. ØSU vil for sin part gerne tilføje, at EU kun vanskeligt kan blive konkurrencedyg- tig, hvis det ikke er i stand til at indføre politikker og strukturer, der er tilpasset globaliseringen af markeder- ne. Deraf følger, at løsninger og metoder af rent europæisk tilsnit uvægerlig risikerer at fastlåse EU i en svag position. 2. 1. 7. Beskæftigelsessituationen er på den ene side kendetegnet ved et tab af arbejdspladser som følge af en kraftigt øget produktivitet og i visse tilfælde af virksomhedsudflytninger til tredjelande, og på den anden side ved en generel stigning i beskæftigelsen inden for software og tjenesteydelser. Kommissionen vurderer alligevel, at nettoresultatet er en »balanceret situation med moderat vækst på lang sigt«. 2. 1. 8. ØSU vil gerne mane til forsigtighed i denne vurdering. I mangel af præcise oplysninger vedrørende antallet af virksomhedsudflytninger er det vanskeligt at afgøre, om nettoresultatet af de modsatrettede beskæfti- gelsestendenser er positivt eller negativt. Der er behov for en mere tilbundsgående analyse for at kunne fastslå, om visse af de nye eller ekspanderende virksomheder (som fx på telekommunikationsområdet) giver et positivt resultat, der opvejes af andre virksomheders negative resultater. Under alle omstændigheder er det vanskeligt at vurdere, hvor mange afledte arbejdspladser (transport, hotelbranchen, handel, service) der er gået tabt som indirekte følge af virksomhedsudflytningerne. Hvis man tager højde for sidstnævnte faktorer, er det tydeligt, at det vigtigste spørgsmål — og der tænkes ikke kun på beskæftigelsessituationen — er, hvordan man skal afbøde tendensen til at etablere produktionsenheder uden for EU. En løsning kunne være at anvende en »social klausul«. 2. 1. 9. Denne tendens støttes i øvrigt også af EU’s udenrigspolitik, især i forbindelse med de central- og østeuropæiske lande. Det må erkendes, at der er et politisk, økonomisk og socialt begrundet behov for at støtte udviklingen i disse lande — blandt andet med henblik på at optage visse af disse lande i EU. Under de 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/3 nuværende omstændigheder er det imidlertid vanskeligt at forene kravet om jobskabelse i EU med behovet for en stadig strøm af investeringer i tredjelande. 3. Den europæiske IT/telesektors konkurrenceevne (Punkt 2. 2 i meddelelsen) 3. 1. Kommissionens meddelelse refererer en række oplysninger, der giver et godt indtryk af IT/telesektorens bemærkelsesværdige udvikling. Denne sektor har i dag overhalet den kemiske industri og bilindustrien, hvad angår omsætning, produktion og værditilvækst. Vækst- raten (7 % årligt, hvor den forventes at stabilisere sig) er særdeles bemærkelsesværdig, men man bør være forsigtig med at være for optimistisk, for den er lavere end vækstraten i USA og i de asiatiske vækstøkonomier. Dertil kommer, at EU’s handelsbalance for denne sektor som helhed forværres. 3. 2. Billedet af de forskellige dele af IT/telesektoren viser, at EU er bagud på softwareområdet og meget dårligt placeret inden for elektronikmontage, men rela- tivt konkurrencedygtig inden for halvledere takket være internationale strategiske alliancer. Kun på teleudstyrs- området indtager EU en førerposition, hvilket illustreres ved GSM-succesen. Kort sagt er billedet ikke udelukken- de negativt, og Kommissionens forsøg på at finde frem til årsagerne til problemerne og måder at løse dem på fortjener fuld opbakning. 4. De vigtigste udfordringer for den europæiske IT/te- lesektor (Punkt 3 i meddelelsen) (1) 4. 1. Hurtigere udbredelse af ny informations- og kom- munikationsteknologi 4. 1. 1. Meddelelsen peger på en række problemer på markedet: — erhvervskunderne er ikke særlig fremsynede; mange virksomheder opfatter stadig investering i informa- tions- og kommunikationsteknologi som et om- kostningselement og undervurderer disse teknologi- ers bidrag til forbedring af konkurrenceevnen; — de private brugere og de offentlige administrationer er sene til at tage informations- og kommunika- tionsteknologien i brug (som eksempel nævnes det forholdsvis lave antal internet-brugere); — men den vigtigste enkelte hindring er det uensartede tempo i liberaliseringen af telesektoren i medlemssta- terne. Efter Kommissionens opfattelse bør følgende midler derfor tages i brug: — en større marketings- og oplysningsindsats fra leve- randørernes side; — en øget anvendelse af informations- og kommunika- tionsteknologi i den offentlige forvaltning og i små og mellemstore virksomheder; — en hurtigere harmonisering af standarder og for- skrifter. 4. 1. 2. ØSU er enig i Kommissionens vurdering og går i det store hele ind for de foreslåede løsninger, men vil gerne advare mod alt for oplagte løsninger, som kan vise sig at være et tveægget sværd. Hvis virksomhederne ikke i forvejen er konkurrencedygtige, kan investeringer i marketings- og oplysningskampagner komme til at gavne leverandører fra tredjelande. På samme måde ville en harmonisering af standarder og forskrifter skabe et større marked for dem, der er bedst rustet til at udnytte det. Disse overvejelser har intet med protektionisme at gøre. Formålet er ganske enkelt nøje at overveje, hvilke tiltag vil gavne EU’s industri, og hvilke vil være til fordel for de stærkere tredjelande. Kort sagt består den første opgave i at skabe betingelserne for at gøre EU’s IT/tele- virksomheder mere konkurrencedygtige på de »svageste« områder og at fastholde deres markedsstilling på de »stærkeste« områder. 4. 2. Omstruktureringer i industrien 4. 2. 1. Kommissionens analyse af ovenstående punkt viser, at den europæiske IT/telesektor har været sen til at foretage omstruktureringer: Generelt set har den ikke holdt trit med tendensen til udlicitering og etablering af net af konkurrencedygtige komponentleverandører i modsætning til de amerikanske og japanske producenter, der har etableret forsyningsnet i Asien. Løsningen for EU ville være at vende blikket mod de central- og østeuropæiske lande og etablere et integreret industri- samarbejde på europæisk niveau. 4. 2. 2. Det virker som en attraktiv løsning, og der er allerede tegn på, at den er ved at blive ført ud i praksis. ØSU støtter foranstaltninger, der sigter mod et tættere samarbejde mellem EU og de central- og østeuropæiske lande inden for informations- og kommunikationstekno- logi. Kommissionen kan i dette øjemed fx iværksætte initiativer på områder som uddannelse af leverandører, etablering af netværk og kvalitetsstyring. 4. 2. 3. Meddelelsen behandler ikke et af de problemer, der har sit udspring i den industrielle omstrukturering: virksomhedskoncentrationer, fusioner og aftaler mellem EU-virksomheder indbyrdes eller mellem EU-virk- somheder og virksomheder fra tredjelande. På den ene side har man anerkendt (2), at EU har brug for industrikoncerner, der er store nok til at kunne konkurre- re med kolosserne fra USA, Japan og de asiatiskevækst- (1) De efterfølgende punkter fra 4. 1 til 4. 6 følger de unummere- rede afsnit i Kommissionens meddelelse. (2) Se Ciampi-rapporten fra juni 1996. C 73/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 økonomier. På den anden side er der et begrundet ønske om at sikre konkurrencereglerne på det indre marked i overensstemmelse med traktatens artikel 85 og 86. ØSU opfordrer Kommissionen til at uddybe dette aspekt, og især brugen af betegnelsen »relevant marked« om IT/telesektoren. I beslutninger på dette område bør der tilstræbes en ligevægt mellem to modstridende krav, der til tider er i konflikt med hinanden. Især i denne sektor bør man anvende reglen om en objektiv »sag til sag-behandling«. 4. 3. Fremme af hurtigtvoksende virksomheder Kommissionen bemærker, at det ikke er lykke- 4. 3. 1. des EU at fremme en dynamisk vækst inden for nye virksomheder og især SMV, samt at der er behov for at forbedre den løbende videreuddannelse og arbejdsstyr- kens mobilitet. 4. 3. 2. ØSU undrer sig over, hvad der er årsag til disse problemer, som Kommissionen vender tilbage til senere (se punkt 4. 7). Spørgsmålet om SMV-sektorens vækst er af overordnet karakter, men det vil være på sin plads med nogle kommentarer, som — selv om de passer på alle slags virksomheder — har særlig relevans for IT/telesektoren: — EU lider under mangel på venturekapital og under relativt ineffektive sekundære kapitalmarkeder; — det gennemsnitlige skattetryk og lønomkostningerne er pga. den europæiske samfundsmodel højere i EU end i andre lande. Eventuelle skattelettelser og nedsættelse af socialbidrag skal kombineres med uddannelse af de ansatte eller uddannelsessamarbej- de mellem virksomhederne og uddannelsesinstitutio- nerne. Hvad angår IKT-investeringernes fordeling mellem de forskellige EU-lande, vil den kommende adfærdskodeks på skatteområdet få stor betydning, idet investeringerne dermed kan baseres på reelle forskelle og ikke på beskatningsforskelle. 4. 4. Sætte EU i stand til at opnå en førerposition på softwareområdet 4. 4. 1. Kommissionen fremsætter en tese, som ville underminere mange af de fremsatte løsningsforslag, hvis den holdt stik: »Ligegyldigt hvor meget man omstrukturerer, ændrer det ikke på den kendsgerning, at Europa er en region med høje produktionsom- kostninger«. ØSU bemærker i den forbindelse, at hvis man accepterer denne tese, svarer det til, at man accepterer, at EU permanent henvises til en underlegen position på IT/teleproduktionsområdet. Udtalelsen skal sikkert ses i lyset af den store betydning, Kommissionen tillægger softwareområdet, hvor Europa kunne være spydspids på kvalitetsfronten. 4. 4. 2. Kommissionen mener med god grund, at EU bør være særlig opmærksom på softwareområdet pga. dets betydning for konkurrenceevne, værditilvækst og beskæftigelse. Som potentielle markeder nævnes finan- sielle serviceydelser, tjenesteydelser generelt, flyapplika- tioner og utallige industrielle applikationer. ØSU vil for sit vedkommende gerne tilføje det marked, der skabes af overgangen til den fælles mønt, som vil kræve tilpasning af utallige finansstyrings-, bogholderi- og administrationsprogrammer og give en lejlighed til at foretage en gennemgribende revision af forretningsgan- gen i erhvervslivet og den offentlige administration. En anden udfordring ligger ifølge Kommissionen i den sproglige mangfoldighed, som EU’s industri kan udnytte til sin egen fordel ved at levere forskellige sprogversioner. ØSU er ikke helt enig med Kommissionen på dette punkt (se endvidere punkt 4. 6. 3). 4. 4. 3. ØSU er enig i Kommissionens analyse af et marked, der er opsplittet i adskillige nationale sprog, men minder samtidig om, at der også er andre temmelig store ulemper (se punkt 4. 6. 3). Man kan heller ikke se bort fra, at et for stort antal sprogversioner af et produkt kan betyde højere priser for brugerne i de mindre lande, hvilket igen kan skade deres konkurrenceevne. I øvrigt har markedet allerede taget højde for dette aspekt: versioner på de mindst udbredte sprog er sjældne og under alle omstændigheder dyre. 4. 5. Optimering af teknologiudvikling og -formidling 4. 5. 1. Kommissionen starter med at konstatere, at F&U-omkostningerne stiger som følge af produkternes kortere livscyklus, og opfordrer producenterne til at accelerere deres formidling af teknologierne, hvilket i øvrigt allerede er nævnt under punkt 4. 1. ØSU bemær- ker, at selv om det er vigtigt at reagere hurtigt på kundernes krav, er innovation endnu vigtigere. Erfarin- gerne viser, at succes ikke så meget handler om at følge tendenserne på markedet som at skabe nye produkter, der foregriber kundernes behov og skaber nye markeder. 4. 5. 2. ØSU ser utilstrækkelig investering i forsknings- og udviklingsaktiviteter som en af hovedårsagerne til den europæiske IT/telesektors manglende konkurrenceevne. F&U-investeringerne udgør en meget lavere andel af BNP end i USA og Japan. En vedvarende succes på verdensmarkedet afhænger ikke i så høj grad af, at man udbyder produkter til konkurrencedygtige priser, da udviklingen løber stærkt, og der er en tendens til prisudhuling, som af evnen til at tilbyde originale, innovative produkter, der er nye og dermed unikke. 4. 5. 3. ØSU mener, at der bør gives højeste prioritet til en europæisk F&U-plan, som skal gennemføres 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/5 i samarbejde mellem erhvervslivet og de offentlige myndigheder. Om en sådan plan vil blive en succes, afhænger ikke alene af investeringerne deri, men også af de disponible menneskelige ressourcer. Det skal bemærkes, at sidstnævnte problem ikke så meget er et spørgsmål om øget beskæftigelse som et spørgsmål om at kunne tiltrække et meget højtkvalificeret personale. Manglen på kvalificeret arbejdskraft giver IT/telesekto- ren vanskeligere udviklingsbetingelser og et højere om- kostningsniveau end i resten af verden, eftersom virk- somhederne er henvist til at overbyde hinanden for at tiltrække de få kvalificerede emner. IT/telesektorens stærke afhængighed af et teknisk veluddannet personale, der ydermere løbende skal forny og udvikle sine fær- digheder, gør denne knaphedssituation endnu vanskeli- gere. Dette er formentlig den alvorligste trussel mod sektoren. Der kan ikke rettes op på situationen med en passiv sænkning af det generelle omkostningsniveau. Der er derimod behov for en målrettet indsats for at øge antallet af kvalificerede personer. F&U-investeringer i forsvarsindustrien fortje- 4. 5. 4. ner særlig opmærksomhed, idet de fx på elektronikområ- det kan bidrage til, at der opbygges en knowhow, som man kan drage nytte af i forskningen vedrørende de civile applikationer. Dette aspekt ligger uden for nærværende udtalelses område, men er blevet behandlet i ØSU’s udtalelse om »Forsvarsindustrien«, CES 326/97, ordfører: Mario Sepi (1). 4. 6. Udnyttelse af jobskabelsespotentialet 4. 6. 1. Kommissionen peger på tre grundlæggende typer virkninger, som informationsog kommunika- tionsteknologi kan have på beskæftigelsen: — direkte virkninger i selve IT/telesektoren og dermed forbundne sektorer; — indirekte virkninger på andre grene af økonomien; — andre virkninger, der skyldes den stigende værdi af tjenesteydelserne og de deraf følgende ændringer i den internationale arbejdsdeling. Resultaterne af de hidtidige konsekvensberegninger virker ikke overbevisende, men det må retfærdigvis også siges, at der er tale om ekstremt vanskelige beregninger. Scenarierne spænder lige fra et pessimistisk skøn med et nettotab på tre millioner arbejdspladser til et optimistisk skøn med en nettogevinst på seks millioner arbejdsplad- ser. Der er her behov for nogle mere tilbundsgående analyser, som skal udarbejdes på baggrund af en forudgående diskussion af, hvilke grundlæggende betin- gelser der skal opfyldes, for at de forskellige scenarier realiseres. 4. 6. 2. Kommissionen fortsætter sin analyse med at citere et eksempel fra USA, hvor omstruktureringen af IT/telesektoren har været i gang længe og har ført til, at der er blevet skabt mange nye arbejdspladser. Kommissionen gentager sin opfordring til at skabe betingelserne (se hurtig punkt 4. 3. 1 og ØSU’s bemærkninger i punkt 4. 3. 2). virksomhedsvækst for 4. 6. 3. I forbindelse med beskæftigelsesspørgsmålet, især i IT/telesektoren, ønsker ØSU at tage fat på et særligt EU-problem; den sproglige mangfoldighed. Medens arbejdsstyrkens mobilitet i USA er høj pga. forskellige forhold, herunder det faktum at der overalt tales det samme sprog, udgør de elleve forskellige sprog i EU en hindring i sig selv. Det er korrekt, at den sproglige mangfoldighed repræsenterer Europas kulturrigdom, og at fremstillingen af forskellige versioner, der er tilpasset de enkelte lande, kan skabe flere job i IT/telesektoren. Omvendt kan man heller ikke komme uden om, at den sproglige mangfoldighed generelt virker som en hæmsko for arbejdstagernes mobilitet i EU, og især i højteknolo- giske virksomheder ses manglende kendskab til det mest anvendte arbejdssprog i sektoren som en yderligere ulempe. 4. 6. 4. Ledige stillinger i et EU-land kan derfor kun besættes med lokal arbejdskraft eller af andre personer, der både taler det pågældende sprog og ofte også det mest anvendte arbejdssprog på det pågældende fagområde, og dette begrænser mulighederne for såvel arbejdstagere som arbejdsgivere. Til støtte for dette udsagn fremdrager ØSU eksemplet Luxembourg, hvor den eksisterende flersprogethed gør det lettere at anvende arbejdskraft fra nabolandene. Dette eksempel kan imid- lertid kun gælde for ganske få andre lande, da det generelt forholder sig sådan, at sprogbarrieren er et problem for størstedelen af medlemslandene, og især de mindste. 4. 6. 5. ØSU er klar over, at det er vanskeligt at overkomme denne hindring og vil undlade at gentage den næsten for banale opfordring til at lade sprogunder- visning indgå i undervisningsplanerne. Der bør imidler- tid tages højde for den sproglige faktor, når der foretages komparative analyser af konkurrenceevnen. 5. Prioriterede indsatsområder (Punkt 4 i meddelelsen) 5. 1. Allerede iværksatte initiativer, der kræver en frem- skyndet gennemførelse (Punkt 4. 1 i meddelelsen) Under denne overskrift opremser Kommissio- 5. 1. 1. nen de prioriterede aktioner, der allerede er iværksat, eller som snart skal løbe af stabelen i henhold til retningslinjerne i den overordnede handlingsplan for informationssamfundet fra november 1996 (2). ØSU har allerede afgivet udtalelse om nogle af disse aktioner og er ved at udarbejde kommentarer til andre. ØSU vil (1) EFT C 158 af 26. 5. 1997, s. 32. af 29. 9. 1997. (2) KOM(96) 607 af 27. 11. 1996; ØSU’s udtalelse: EFT C 296 C 73/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 derfor her nøjes med at gentage de opstillede punkter og kommentere dem kort. Der opstilles ni prioriterings- områder, der tilsammen udgør et komplekst handlings- program, hvis succes afhænger af, at det udarbejdes og afvikles på en realistisk og fleksibel måde. 5. 1. 2. Gennemførelse af liberaliseringen af telekom- munikationsmarkedet er et mål, der skal nås inden udgangen af indeværende år. ØSU opfordrer Kommis- sionen til at gribe ind med beslutsomhed for at modvirke eventuelle afvigelser eller modstand og for at sikre, at fristen overholdes af alle medlemsstaterne. 5. 1. 3. Elektronisk handel er ifølge Kommissionens udsagn »det første praktiske udslag af informationssam- fundet, det første massive anvendelsesområde«. ØSU har udarbejdet en udtalelse om en nyligt offentliggjort meddelelse om emnet (1). 5. 1. 4. En anden handlingsplan består af styrkelse og kontrol af anvendelsen af internationalt aftalte principper og regler vedrørende konkurrence, intellektu- el ejendomsret, privatlivets fred, personlige rettigheder, informationssikkerhed, interoperabilitet og standarder. ØSU er enig i disse målsætninger, men har det indtryk, at der fokuseres på en indsats, der først og fremmest sigter mod at sikre, at de europæiske markedsdeltagere overholder reglerne. Man bør imidlertid være særligt opmærksom på at overvåge, hvordan markedsdeltagere fra tredjelande opfører sig, da det ikke altid kan tages for givet, at de overholder europæiske og internationale regler. 5. 1. 5. Der tales endvidere om bevidstgørelsestiltag og aktioner til fremme af brugen af informations- og kommunikationsteknologi. I mangel af mere detaljerede oplysninger kan dette ikke kommenteres. 5. 1. 6. Kommissionen har allerede fremsat forslag om en EU-foranstaltning inden for satellitbaserede personkommunikationstjenester i Den Europæiske Union, og ØSU har afgivet udtalelse herom (2). 5. 1. 7. Handlingsplaner for anvendelse af IT/telekom- munikationsteknologi i transportsektoren er under udar- bejdelse, herunder inden for transeuropæiske net (TEN), lufttrafikstyring og adskillige forbrugerapplikationer. ØSU afventer offentliggørelsen af dokumenter om disse emner. 5. 1. 8. Ifølge rammeprogrammet for F&U, der skal gælde fra 1998, skal støtten til teknologisk udvikling integreres i ét program, der opdeles i fire områder: Tjenester for borgerne, elektronisk handel, multimedier- nes indhold og nøgleteknologier. Heller ikke i dette tilfælde er det muligt at fremsætte andet end generelle kommentarer jf. punkt 4. 5. 2, da ØSU ikke har kendskab til indholdet. (1) KOM(97) 157 endelig udg. af 16. 4. 1997; ØSU’s udtalelse: EFT C 19 af 21. 1. 1998. 5. 1. 9. Almen og faglig uddannelse samt efter- og videreuddannelse er af afgørende betydning for at give arbejdsstyrken de nødvendige færdigheder og tilstrække- lig fleksibilitet til at kunne anvende de nye teknologier. Kommissionen har på dette område iværksat adskillige initiativer, som ØSU kun kan bifalde. ØSU tilføjer dog, at man i uddannelsesprogrammerne ikke må glemme en grundlæggende undervisning i de på informatikområdet mest udbredte sprog, jf. nedenstående bemærkninger i punkt 5. 1. 10. 5. 1. 10. Det sproglige aspekt spiller en afgørende rolle på softwareområdet i Europa og er blevet behandlet i et særskilt program (3). ØSU har allerede afgivet udtalelse herom, men tilføjer, at man under hensyntagen til den sproglige mangfoldighed også bør vurdere initiativerne ud fra en cost/benefit-synsvinkel, for at undgå at lande med »små sprog« kommer til at lide under tilpasningen af programmer, idet prisen skal fordeles på et lavt antal brugere. 6. Nye potentielle indsatsområder, der bør overvejes (Punkt 4. 2 i meddelelsen) (4) 6. 1. Forbedring af de globale konkurrencevilkår 6. 1. 1. Kommissionen minder i sit dokument om to vigtige skridt i retningen af liberalisering på verdensplan: Indgåelsen af en aftale om informationsteknologi [ITA (5)] på WTO-konferencen i Singapore i december 1996 og indgåelsen af WTO-aftalen om telekommunika- tion i februar 1997. Kommissionen gentager, hvilke perspektiver der tegner sig for afskaffelsen af afgifter på alle IT-produkter inden år 2000, og foreslår, at der tages skridt til at få andre lande til at deltage i informationsteknologiaftalen, og endelig udtaler den, at alle disse processer vil bidrage til at nedbringe produktionsomkostningerne for europæiske IT-produk- ter og samtidig forbedre de europæiske producenters eksportmuligheder. 6. 1. 2. ØSU kan helt og holdent gå ind for Kommissio- nens handlingsplan og principperne bag den. ØSU ønsker imidlertid at indskyde et par bemærkninger for at mane til forsigtighed og opfordre til at foretage en forudgående konsekvensberegning af hvert enkelt initiativ. Hvis man på den ene side er overbevist om, at liberalisering af handlen er den rigtige vej fremad, hvilket medfører skærpet konkurrence og lavere priser, kan man på den anden side ikke se bort fra, at den, der går af med sejren i kampen om verdensmarkedet, bliver den, der befinder sig i den bedste konkurrenceposition. Liberaliseringen betyder helt klart en forbedring af europæiske produkters afsætningsmuligheder i udlan- det, men bagsiden af medaljen er, at det samme er for udenlandske producenters afsætnings- tilfældet (3) KOM(96) 456 af 2. 10. 1996: Flerårigt program for sproglig mangfoldighed i informationssamfundet, vedtaget af Rådet den 8. oktober 1996. ØSU’s udtalelse: EFT C 212 af 22. 7. 1996. (4) De efterfølgende punkter fra 6. 1 til 6. 8. 2 følger de unumme- (2) KOM(95) 529 endelig udg. , ØSU’s udtalelse: EFT C 204 af rerede afsnit i meddelelsen. 15. 7. 1996. (5) ITA: Information Technology Agreement. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/7 muligheder i EU, der allerede stort set er et åbent marked. Det vil være nødvendigt at opstille en prognose for de mellemsigtede resultater af liberaliseringen af markederne ud fra et europæisk synspunkt, hvor man sætter tal på den forventede cost/benefit, stigning i produktion og im- og eksport samt udvikling i beskæftigelsessituationen. 6. 1. 3. Markedsliberaliseringen bør i sidste ende re- spektere målsætningen om ikke at skade europæisk industris konkurrenceevne. Kommissionen bør i den forbindelse revurdere visse aspekter af tidligere og fremtidige beslutninger og handlinger. Først og fremmest bør reglerne for offentlige indkøbsaftaler revideres, og de privatiserede televirksomheder, der arbejder i lande med fri konkurrence, bør undtages herfra. I forbindelse med OMC-aftalen om de grundlæggende teletjenester bør der lægges pres på USA for at få trukket kravet om ECO-testen (Effektive Competitive Opportunity Test) tilbage, da denne er i strid med forpligtelserne i aftalen. 6. 2. Teknologifremmende foranstaltninger og bevidst- gørelsestiltag opremser Kommissionsdokumentet 6. 2. 1. oven- nævnte initiativer blandt de »nye«, men det skal bemær- kes, at de ligeledes figurerer blandt de igangværende (se punkt 5. 1. 5). Der tales først og fremmest om de offentlige administrationers rolle i forbindelse med fremme af indførelse af informations- og kommunikationsteknolo- gi i eget regi, i skolerne, i befolkningen og i virksomhed- erne. Kommissionen peger på, at de sydlige og visse perifere medlemsstater sakker agterud, og siger, at indførelse af informations- og kommunikationsteknolo- gi vil være »et effektivt redskab til at fremme samhørig- hed og nedbryde barrierer«. Det kan man ikke være uenig i, men man bør i den sammenhæng huske på, at også den sproglige mangfoldighed, som man går ind for at bevare, udgør en vigtig barriere. 6. 2. 2. ØSU vil også gerne minde om, at der — ud over en satsning på markedet i den offentlige sektor — er behov for at fremme en væsentlig større investering i IT/teleudstyr pr. bruger (virksomheder og privatperso- ner) ved hjælp af passende politikker på uddannelses- og sundhedsområdet. Man bør nøje overveje konsekven- serne af hårde skattepolitiske foranstaltninger, som fx den foreslåede »bit-skat«, da bare udsigten til en sådan skat ville få negative konsekvenser ikke alene for markedet, men også for sektorens investeringsplaner. 6. 3. Etablering af ny markeder gennem rettidig stan- dardisering 6. 3. 1. Kommissionen understreger, at det er vigtigt, at der vedtages globale standarder som led i en strategi til åbning af nye markeder. I den forbindelse opfordrer den til internationalt samarbejde mellem producenter, uden dog at glemme, at der findes særlige regionale træk, der lader sig retfærdiggøre ud fra behovet for at erobre nye markeder eller at holde fast i de traditionelle. Kommissionen indtager en fleksibel holdning til dette punkt: På den ene side støtter den »etableringen af strukturer, der gør det muligt for europæiske virksom- heder at deltage i den internationale standardiseringspro- ces«, og på den anden side gør den opmærksom på, at »sådanne strukturer bør levne plads til, at der vedtages internationalt anerkendte standarder, der tager hensyn til særlige europæiske karakteristika«. 6. 3. 2. ØSU påpeger, at man i forbindelse med tekniske standarder bør skelne mellem forskellige typer, og at Kommissionen anvender betegnelsen i en for bred forstand, der ikke klart afspejler behovet for, at erhvervs- livet skal være parat til at reagere hurtigt nok på de markedsdikterede standarder, der kan være forskellige fra de officielle standarder. ØSU henleder i den forbindel- se Kommissionens opmærksomhed på sine bemærk- ninger herom i en tidligere udtalelse (1). 6. 3. 3. ØSU mener, at den fine balance mellem globale og europæiske standarder bør sikres fra sag til sag. De overordnede principper er ikke tilstrækkelige til at løse eventuelle konflikter med konkurrencereglerne i traktatens artikel 86. Sådanne konflikter bør løses af de kompetente myndigheder med den fornødne fleksibilitet og med en klar forståelse af, hvilke interesser der står på spil, og under hensyntagen til bemærkningerne i punkt 4. 2. 3. 6. 3. 4. For at sikre »sammenhæng og optimal udnyttel- se af de europæiske standardiseringsressourcer« foreslås det, at der hurtigst muligt etableres etstedsbehandling i de europæiske standardiseringsorganisationers fælles regi. Nævnte målsætninger har for generel karakter til, at ØSU kan udtale sig om ordningen, og i øvrigt mangler der oplysninger om behandlingsstedets beskaffenhed, opgaver og rolle. ØSU forbeholder sig derfor ret til at fremsætte sine kommentarer, så snart der foreligger yderligere oplysninger. 6. 4. Udnyttelse af potentialet i en udvidelse af EU 6. 4. 1. Med en udvidelse af EU vil EU’s IT/telesektor få adgang til et større og stadigt voksende marked, hvorved der banes vej for væsentlige stordriftsfordele på produktionssiden. De europæiske virksomheder vil (1) KOM(96) 359 endelig udg. om Europas indfaldsvinkel til standardisering og det globale informationssamfund, ØSU’s udtalelse: EFT C 89 af 19. 3. 1997. C 73/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 dermed få chancen for at omlægge produktionsstruktu- rerne, sådan som de amerikanske og japanske virksom- heder har gjort det i samarbejde med de asiatiske lande. Kommissionen påpeger, at denne proces i øvrigt allerede er i gang, og at flere europæiske producenter flytter deres aktiviteter tilbage fra Fjernøsten for at etablere sig i de central- og østeuropæiske lande. Det foreslås, at man gennemfører en benchmarking, hvor man sammenligner de europæiske SMV’ers vilkår med de tilsvarende vilkår i USA, især i Silicon Valley. ØSU støtter dette forslag, men føler sig nødsaget til at minde om, at man, hvis man vil sikre sig en effektiv og klar sammenligning, ikke bør glemme de samfunds- og skattemæssige aspekter. 6. 4. 2. I øvrigt er lighederne mellem de central- og østeuropæiske lande og visse asiatiske lande færre, end det umiddelbart ser ud til. De central- og østeuropæiske landes fortrinsstilling i form af lavere produktionsom- kostninger vil med tiden blive mindre udtalt, når først de er blevet medlemmer af EU. Hvis man afviser princippet om, at landene specialiserer sig i hvert deres område af produktionsstrukturerne (se punkt 4. 2. 2), er det også klart, at disse landes rolle hverken kan eller bør begrænses til underleverandørvirksomhed. Det er Kommissionens politik at støtte »en aktiv erhvervsre- præsentation i de central- og østeuropæiske lande«, men det formuleres på en måde, der nærmest får det til at lyde som et imperialistisk fremstød. Det kan umuligt være tilsigtet, og ØSU opfordrer Kommissionen til at omformulere denne del af meddelelsen for at undgå at give et forkert indtryk. 6. 5. Fremme af industrisamarbejde 6. 5. 1. Kommissionen nævner de industrisamarbejds- initiativer, der er iværksat eller på vej, med det tidligere Sovjetunionen, Middelhavsområdet, Sydamerika og Asien, og går ind for, at der gøres en øget indsats for at oplyse virksomhederne, og især SMV, om de muligheder, de har på dette felt. 6. 5. 2. ØSU noterer sig disse udsagn, men pointerer, at man ikke kan se bort fra, at opfordringen til »samarbejde« i praksis er ensbetydende med at fremme en hel eller delvis udflytning af virksomhedernes produk- tion, med de velkendte konsekvenser for beskæftigelsen (se punkt 2. 1. 9). På lang sigt vil en sådan politik give positive resultater i form af bedre gennemslagskraft på markedet, større udbredelse af europæiske interesser i resten af verden og endelig i flere arbejdspladser. Men der er ikke tvivl om, at på kort sigt vil virksomhedsudflyt- ninger føre til færre jobmuligheder for EU-borgerne. Denne konsekvens bør imødegås med en politik, der kan modvirke omfattende sociale problemer, men bør samtidig accepteres som den pris, der må betales af hensyn til de kommende generationer. 6. 6. Fremme af etableringen af SMV 6. 6. 1. Kommissionen anerkender, at de små og mel- lemstore virksomheder spiller en førende rolle i jobskab- elsen og i udviklingen af innovative produkter, og opremser grundene til, at EU er bagud i forhold til USA med hensyn til at skabe betingelserne for etablering af nye SMV’er: Mangel på risikovillig kapital og utilstrækkeligt samarbejde med finansielle institutioner. Kommissionen tilføjer et vigtigt element, den alt for tunge administrative byrde i EU, som menes at være en af de største hindringer. 6. 7. Fokus på beskæftigelsen: Kvalifikationer og almen og faglig uddannelse 6. 7. 1. Kommissionen foreslår, at der skabes en ord- ning for »kvalifikationsstandarder«, der kan danne udgangspunkt for en fortsat tilpasning af de faglige kvalifikationer til den teknologiske og videnskabelige udvikling. Ved at fastlægge kvalifikationsprofiler for de centrale erhvervsaktiviteter i sektoren vil det være muligt at udarbejde nogle standarder, ud fra hvilke man bl. a. kan tilrettelægge uddannelsesprogrammer. Disse standarder vil således tjene som referencegrundlag for en forbedring af undervisningsplanerne. 6. 7. 2. Dette forslag bør nøje overvejes. Det er imidler- tid indlysende, at ingen »profil«, der bygger på officielle »kvalifikationsstandarder«, vil kunne opdateres hyppigt og hurtigt nok til at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling. Der er derfor behov for et direkte samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelses- institutioner på alle niveauer. Det bør pålægges medlems- staterne at skabe det nødvendige grundlag for et sådant samarbejde ud fra lokale behov og under hensyntagen til hhv. kravet om, at antallet af uddannede forskere og teknikere på IT/teleområdet øges, og behovet for at opbygge en mobil arbejdsstyrke inden for EU. 6. 7. 3. I forlængelse af ovenstående mener ØSU des- uden, at der utvivlsomt vil kunne drages fordel af EF-initiativer til støtte for en industriel omstillingsproces og for en omskoling af personalet i IT/telesektoren, så der kan ske et skifte fra hardwareområdet til software- og tjenesteydelsesområdet. De to sidstnævnte områder er i kraftig ekspansion, og den tendens forventes at blive mere markant i fremtiden. Det er jobskabelsen på disse to områder, der vil kunne danne modvægt til faldet i beskæftigelsen på hardwareområdet, og måske endda skabe et positivt nettoresultat på beskæftigelsessiden. 6. 7. 4. Endelig skal det bemærkes, at jobskabelsespo- tentialet i IT/telesektoren hænger uløseligt sammen med udviklingen i EU af globale netværk og af informations- samfundet, det vil bl. a. sige infrastrukturer i stil med Internettet, on-line informationsudvekslingstjenester, multimedietjenester, applikationer inden for elektronisk handel, telearbejde, fjernundervisning osv. 6. 8. Fremme af benchmarking Kommissionen anser benchmarking for at være 6. 8. 1. et effektivt og virkningsfuldt redskab til at forbedre 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/9 konkurrenceevnen og udtrykker ønske om at fremme benchmarking hos virksomhederne, især SMV. Emnet har allerede været genstand for et særskilt dokument fra Kommissionen, og ØSU har afgivet udtalelse herom (1). Anvendelse af benchmarking i IT/telesektoren, i stil med hvad den hollandske regering allerede har iværksat, kan ikke undgå at være særdeles nyttig. I meddelelsen hedder det, at Kommissionen vil arbejde nært sammen med medlemsstaterne og erhvervslivet om at udpege de afgørende rammevilkår. ØSU anbefaler, at der, når der tales om »erhvervslivet«, også tages behørigt hensyn til SMV’s erfaringer og forslag. 6. 8. 2. ØSU konstaterer med tilfredshed, at Kommis- sionen ikke har spildt tiden: Den første meddelelse KOM(96) 463 af 9. oktober 1996 er blevet fulgt op af en yderligere meddelelse KOM(97) 153 af 16. april 1997, der bebuder søsættelsen af et pilotprojekt vedrørende IT/telesektoren. 7. Konklusioner 7. 1. Kommissionen afslutter sin meddelelse med at fremhæve, at de mange fremsatte aktionsforslag har den ting til fælles, at de haster. Kommissionen har til hensigt at følge denne meddelelse op ved i samarbejde med medlemsstaterne og erhvervslivet at tilrettelægge speci- (1) Meddelelse fra Kommissionen KOM(97) 153 endelig udg. ; ØSU’s udtalelse: EFT C 296 af 29. 9. 1997. Bruxelles, den 11. december 1997. fikke foranstaltninger, der skal iværksættes, og ved at fastlægge en tidsramme. 7. 2. ØSU har allerede kommenteret de forskellige aspekter hen ad vejen og vil selv slutte af med at sige, at det støtter iværksættelsen af en handlingsplan, der bør være sammenhængende, men frem for alt fleksibel, så den kan holde trit med en særdeles flygtig situation. Handlingsplanen bør endvidere være ubureaukratisk og i høj grad være udarbejdet ud fra det overordnede mål om at genvinde en international konkurrenceevne. 7. 3. Det er særdeles positivt, at Kommissionen har udpeget konkrete indsatsområder. ØSU anbefaler, at man først og fremmest koncentrerer sig om aktioner, der menes at kunne skabe nye job: fremme af SMV — og især af etablering af nye SMV’er inden for de mest lovende områder (software, multimedieindhold, osv. ) — støtte til uddannelse af unge og arbejdere, tilskyndelse til skolerne til at anvende ny teknologi og til at indgå i netværk. En sidste anbefaling: Ud over meddelelsen om 7. 4. benchmarking har Kommissionen især været flittig til at udarbejde meddelelser og projekter vedrørende informationssamfundet (2). Hvert af disse projekter kan have sin berettigelse, men der er behov for en omhyggelig koordinering, hvis man vil undgå overlapninger og indbyrdes forstyrrelser, samt hvis man vil finde frem til eventuelle synergier mellem de forskellige projekter. (2) Til eksempel kan nævnes: »Meddelelse om EU i spidsen for det globale informationssamfund: en rullende hand- lingsplan«, KOM(96) 607 endelig udg. , ØSU’s udtalelse: EFT C 296 af 29. 9. 1997. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: 97/863/EG: Beschluß des Rates vom 11. Dezember 1997 über den Abschluß eines Zusatzprotokolls zu dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Slowenien auf dem Gebiet des Verkehrs

eurovoc_concepts:
Slovenia
agreement (EU)
carriage of goods
protocol to an agreement
road transport
transit

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2481/97 av den 11 december 1997 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3906/97 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Fundos estruturais para a Toscana e não respeito das normas anti-sísmicas

eurovoc_concepts:
Structural Funds
Tuscany
administrative transparency
fight against unemployment
financial control
industrial development
national law
safety standard
seismic monitoring

text: C 187/82 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 98 Podera· a Comissa(cid:152)o solicitar ao Governo italiano que, antes de adoptar uma data para o incremento do 1. tra·fego ae·reo no aeroporto de Malpensa, torne este aeroporto utiliza·vel; 2. Podera· a Comissa(cid:152)o intervir a fim de que os voos que partem de Linate para os restantes pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o Europeia e, em particular, para Bruxelas na(cid:152)o sejam suprimidos, ja· que, se se forem mantidos os voos Mila(cid:152)o-Roma (capital da Ita·lia), devem se(cid:136)-lo igualmente os voos Mila(cid:152)o-Bruxelas (capital da Europa)? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-3905/97 e E-3956/97 dada pelo Comissa·rio Neil Kinnock em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Janeiro de 1998) O Regulamento (CEE) no 2408/92 do Conselho, relativo ao acesso das transportadoras ae·reas comunita·rias 1. a‘s rotas ae·reas intracomunita·rias (1), permite que os Estados-membros regulem a distribui(cid:231)a(cid:152)o do tra·fego entre os aeroportos de um sistema de aeroportos, desde que tal regula(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o implique discrimina(cid:231)o(cid:152)es por motivo da nacionalidade ou identidade da transportadora ae·rea e respeite os princ(cid:14)·pios gerais do direito comunita·rio. A Comissa(cid:152)o, a pedido de um Estado-membro ou por sua pro·pria iniciativa, analisa essas regras de distribui(cid:231)a(cid:152)o do tra·fego e decide se o Estado-membro as pode continuar a aplicar. Ale·m disso, em conformidade com a decisa(cid:152)o da Comissa(cid:152)o de 15 de Julho de 1997 que autoriza o aux(cid:14)·lio estatal concedido a‘ Alitalia, as autoridades italianas comprometeram-se a na(cid:152)o prioridade a‘ Alitalia relativamente a‘s outras companhias ae·reas comunita·rias. Este princ(cid:14)·pio e· igualmente va·lido no que respeita a‘ aplica(cid:231)a(cid:152)o ou altera(cid:231)a(cid:152)o das regras de distribui(cid:231)a(cid:152)o do tra·fego num mesmo sistema de aeroportos. A Comissa(cid:152)o mante·m-se em contacto com as autoridades italianas e as companhias ae·reas que operam a partir do aeroporto de Linate para assegurar que os crite·rios que governam as regras de distribui(cid:231)a(cid:152)o do tra·fego de Mila(cid:152)o e a data prevista para a sua aplica(cid:231)a(cid:152)o satisfazem os requisitos do direito comunita·rio atra·s referidos. 2. Relativamente a‘ questa(cid:152)o mais geral do acesso a Malpensa, tanto a Comissa(cid:152)o como o Banco Europeu de Investimento te(cid:136)m sistematicamente assinalado a necessidade de um acesso adequado ao Malpensa 2000. Numa reunia(cid:152)o com representantes da Comissa(cid:152)o, a administra(cid:231)a(cid:152)o do aeroporto e outros interessados, realizada em Outubro e 1997, as autoridades italianas deram garantias quanto a‘ conclusa(cid:152)o atempada das u·ltimas obras respeitantes ao principal acesso rodovia·rio, a que se seguira· a inaugura(cid:231)a(cid:152)o gradual das instala(cid:231)o(cid:152)es para o acesso ferrovia·rio. Nessa reunia(cid:152)o foi igualmente dada a informa(cid:231)a(cid:152)o de que a questa(cid:152)o dos servi(cid:231)os e tarifas de ta·xi de e para o aeroporto de Malpensa esta· a ser tratada pelo Governo regional da Lombardia e que esta· pendente legisla(cid:231)a(cid:152)o no que respeita a toda a problema·tica do acesso dos transportes pu·blicos. (1) JO L 240 de 24. 8. 1992 (98/C 187/129) PERGUNTA ESCRITA E-3906/97 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Dezembro de 1997) Objecto: Fundos estruturais para a Toscana e na(cid:152)o respeito das normas anti-s(cid:14)·smicas E· opinia(cid:152)o corrente que a Tosca(cid:136)nia beneficia em grande medida de financiamentos comunita·rios. Verificam-se, pore·m, casos de considera·vel neglige(cid:136)ncia na luta contra o desemprego e no incentivo ao desenvolvimento industrial, dois dos objectivos que sa(cid:152)o financiados. A t(cid:14)·tulo de exemplo, cite-se a inoperabilidade de uma fa·brica (meca(cid:136)nica de alta precisa(cid:152)o), cuja constru(cid:231)a(cid:152)o foi iniciada ha· 14 anos, devido a‘ na(cid:152)o verifica(cid:231)a(cid:152)o, por parte das autoridades regionais competentes, do respeito das normas anti-s(cid:14)·smicas. Uma «guerra» pol(cid:14)·tico-burocra·tica entre o Presidente da Regia(cid:152)o, que se recusa a emitir o acto de regulariza(cid:231)a(cid:152)o da situa(cid:231)a(cid:152)o, e o Presidente da Ca(cid:136)mara Municipal de Pisa, que declarou a fa·brica perigosa para a integridade f(cid:14)·sica pu·blica e privada, tem impedido, desde ha· 14 anos, o in(cid:14)·cio da produ(cid:231)a(cid:152)o e a consequente contrata(cid:231)a(cid:152)o de ma(cid:152)o-de-obra