title: Ühinenud rahvaste organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll

eurovoc_concepts:
Kyoto Protocol
air quality
climate change
environmental policy
environmental protection
greenhouse gas

text: 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 27 22002A0515(01) L 130/4 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 15. 5. 2002 I LISA ÜHINENUD RAHVASTE ORGANISATSIOONI KLIIMAMUUTUSTE RAAMKONVENTSIOONI KYOTO PROTOKOLL KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED, OLLES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (edaspidi konventsioon) osalised, JÄRGIDES lõppeesmärke, mida on käsitletud konventsiooni artiklis 2, ARVESTADES konventsiooni sätteid, JUHINDUDES konventsiooni artiklist 3, LÄHTUDES osaliste konverentsi esimese istungi otsusega 1/CP. 1 Berliinis saadud volitusest, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 7. I lisas nimetatud osaline on konventsiooni I lisas nimetatud või konventsiooni artikli 4 lõike 2 punkti g alusel teate esitanud osaline. Protokollis kasutatakse konventsiooni artiklis 1 esitatud mõisteid. Peale selle on protokollis kasutatud mõisteid järgmises tähendu- ses: Artikkel 2 1. osaliste konverents on konventsiooni osaliste konverents; 2. konventsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) vastu raamkonventsioon, mis võeti kliimamuutuste 9. mail 1992. aastal New Yorgis; 3. valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm on valitsustevahe- line kliimamuutuste ekspertide kogu, mille 1988. aastal moo- dustasid Ülemaailmne Meteoroloogiaorganisatsioon ja ÜRO keskkonnaprogrammi rakendajad; 4. Montreali protokoll on 16. septembril 1987 Montrealis vastu võetud Montreali protokoll osoonikihti lagundavatest ainetest koos selle hilisemate muudatuste ja täiendustega; 5. kohal viibivad ja hääletavad osalised on osalevad ja poolt või vastu hääletavad osalised; 6. osaline on käesoleva protokolli osaline, kui kontekstist ei tulene teisiti. 1. Artiklis 3 käsitletud õhkuheite koguselise piiramise ja vähen- damise kohustust täites peab I lisas nimetatud osaline säästva arengu huvides: a) oma riigi olusid arvestades rakendama ja/või täiendama stra- teegiaid ja meetmeid, mis võimaldavad: i) ii) tõhustada energiakasutust riigi vastavates majandusharu- des; rahvusvaheliste keskkonnakokkulepetega endale võetud kohustusi arvestades kaitsta ja laiendada Montreali pro- tokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside reservuaare ja muid neeldajaid ning edendada säästlikke metsandusvõt- teid, metsastamist ja taasmetsastamist; iii) säästva ja kliimamuutuste vältimise kaalutlusi arvesse võtva põllumajanduse edendamine; iv) uurida ja arendada uut liiki taastuvaid energiaallikaid ning soodustada süsinikdioksiidi sidumise tehnoloogia ja muude nüüdisaegsete keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamist ning nende kasutuse laiendamist; 28 v) ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd kõigis kasvuhoonegaase tekitavates majandusharudes kaotada konventsiooni eesmärgiga ja turunduspõhimõ- tetega vastuolus olevad turukonkurentsi kahjustavad lõivu- ja maksuvabastused ning muud subsiidiumid või seada eesmärgiks neid oluliselt vähendada; 4. Kui protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsustab, et lõike 1 punktis a nimetatud strateegiate ja meetmete rakendamiseks on riikidel otstarbekas teha koostööd, kavandab ta koostöö tegemise viisid, arvestades riikide olusid ja koostöö võimalikku mõju. vi) vastavates majandusharudes reforme ellu viies soodus- tada nende strateegiate ja meetmete kavandamist, mis aitavad piirata ja vähendada Montreali protokolliga regu- leerimata kasvuhoonegaaside heitkoguseid; Artikkel 3 vii) transpordisektoris piirata ja/või vähendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside heitkogu- seid; viii) piirata ja/või vähendada metaani heitkoguseid rekuperat- jäätmekäitluses ning energia tootmises, siooni käigus, edastamises ja jaotamises; 1. I lisas nimetatud osalised tagavad iseseisvalt või koostöös teiste osalistega, et A lisas nimetatud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste süsinikdioksiid-ekvivalendile ümberarvutatud üldko- gused ei ületaks neile lubatud koguseid, mis arvutatakse B lisas kinnitatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohus- tust ja käesolevat artiklit järgides ning lähtudes kohustusest vähen- dada nende gaaside üldist heitkogust kohustusperioodil 2008–2012 vähemalt 5 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes. b) tegema konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktide e ja i kohaselt koostööd teiste I lisas nimetatud osalistega, et suurendada käesoleva artikli alusel rakendatavate strateegiate ja meetmete individuaalset ja summaarset efektiivsust. Selleks võtavad osa- lised meetmeid oma kogemuste jagamiseks ja informatsiooni vahetamiseks vastavate strateegiate ja meetmete kohta, aren- dades seejuures strateegiate ja meetmete võrreldavuse, selguse ja arusaadavuse ning efektiivsuse parandamise viise. Sellele informatsioonile tuginedes arutab koostöö soodustamise või- malusi protokolliosaliste koosolekuna toimiv konventsiooni- osaliste konverents oma esimesel istungil või esimesel võima- lusel pärast istungit. 2. Koostöös Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga taotlevad I lisas nimeta- tud osalised lennunduses ja laevanduses kasutatava kütuse põle- tamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramist ja vähendamist, mida Montreali protokolliga ei reguleerita. 3. Konventsiooni artikli 3 kohaselt püüavad I lisas nimetatud osa- lised käesolevas artiklis käsitletud strateegiaid ja meetmeid raken- dada nii, et nende kahjulikud tagajärjed, sh mõju kliimamuutus- tele rahvusvahelisele kaubandusele, keskkonna- ja majandusmõju teistele osalistele, eriti arengumaadest osalistele ja esmajoones nei- le, kes on nimetatud konventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9, olek- sid minimaalsed. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võib vajaduse korral võtta käesoleva lõike kohalda- mist hõlbustavaid meetmeid. 2. I lisas nimetatud osaline on aastaks 2005 saavutanud käes- olevas protokollis ettenähtud kohustuste täitmisel tõestatavat edu. 3. I lisas nimetatud osalisele selles artiklis ettenähtud kohustuste täitmist kontrollides tehakse kindlaks kohustusperioodil süsiniku üldkoguses toimunud muutused, mille mõõtmiseks selgitatakse saasteallikatest õhku heidetavate kasvuhoonegaaside koguste muutused ning maakasutuse muutumise tõttu ja metsanduses metsastamise, taasmetsastamise või metsatustamise tõttu 1990. aastast alates neeldajates seotud kasvuhoonegaaside kogustes toi- munud muutused. Nimetatud tegevusega põhjustatud kasvuhoo- negaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kohta esitatakse põhjalik aruanne, mis vaadatakse läbi kooskõlas artik- litega 7 ja 8. 4. Enne protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konve- rentsi esimest istungit esitab I lisas nimetatud osaline teaduse ja tehnika küsimustes nõustavale organile andmed, mille alusel on sellel võimalik hinnata 1990. aasta süsinikuvarude taset ja järg- miste aastate muutusi. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osa- liste konverents võtab esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast seda vastu tegevusjuhendi, kuidas ja milliseid täiendavaid inimtegevuse liike lisada I lisas nimetatud osalistele, mis kutsuvad esile muutusi kasvuhoonegaaside heitkogustes ja põllumajandus- likes neeldajates seotud gaaside kogustes; muutuste teatavast mää- ramatusest ning aruande põhjalikkuse nõudest lähtudes tehakse juhendis ettepanekud ka selle kohta, kas I lisas nimetatud osali- sele lubatud koguseid arvestades võib talle lubada seda kogust mõjutavat muud maakasutust või metsandustegevust, kui on nimetatud I lisas, või kas ta peab mõne tegevuse lõpetama; juhen- kliimamuutuste dis valitsustevahelise tutvustatakse veel 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 29 ekspertrühma metoodikatöö tulemusi, teaduse ja tehnika küsi- mustes nõustava organi artikli 5 kohaseid soovitusi ning osaliste konverentsi otsuseid. Otsuseid täidetakse järgmistel kohustuspe- rioodidel. Kui otsuse alusel on lubatud tegevuse liike lisada ja tege- vust alustatakse pärast 1990. aastat, võib osaline otsust järgida ka esimesel kohustusperioodil. artikli 21 lõike 7 kohaselt. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents hakkab kohustuste täitmist kontrollima vähe- malt seitse aastat enne lõikes 1 nimetatud esimese kohustuspe- rioodi lõppu. 5. Kui I lisas nimetatud osalistele, kes lähevad üle turumajandu- sele, on kohustuste täitmise alusaasta või -periood määratud osa- liste konverentsi teise istungi otsusega 9/CP. 2, lähtuvad talle käes- oleva artikliga ettenähtud kohustusi täites sellest alusaastast või -perioodist. I lisas nimetatud muu osaline ja osaline, kes läheb üle turumajandusele ning kes ei ole konventsiooni artikli 12 alusel esimest teadet esitanud, võib protokolliosaliste koosolekuna toi- mivale osaliste konverentsile teatada, et seda artiklit kohaldades lähtub ta muust alusaastast kui 1990. Teate heakskiitmise otsus- tab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents. 6. Konventsiooni artikli 4 lõike 6 kohaselt rakendab protokollio- saliste koosolekuna toimiv osaliste konverents turumajandusele üleminevale I lisas nimetatud osalistele selles protokollis ettenäh- tud kohustuste täitmist nõudes mõõduka paindlikkuse põhimõ- tet, välja arvatud käesolevas artiklis loetletud kohustuste suhtes. 7. Heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuse esimesel perioodil aastatel 2008–2012 on I lisas nimetatud osalisele luba- tud kogus, mida väljendatakse talle lisas B määratud protsendiga lisas A loetletud nende inimtekkeliste kasvuhoonegaaside sellest üldkogusest, mis osaline on õhku paisanud 1990. aastal ja mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile, või lõikes 5 nime- tatud alusaastal või -perioodil õhku paisatud kogus, mis korruta- takse viiega. Kui I lisas nimetatud osaliste kasvuhoonegaaside heit- kogused on 1990. aastal tekkinud üksnes maakasutuse muutuste ja metsandustegevuse tõttu, arvab ta temale lubatud kogust arvu- tades nimetatud aasta koguse hulka selle aasta inimtekkeliste kas- vuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile ja millest on lahutatud 1990. aastal neeldajates seotud gaasi kogused, mis olid tekkinud maakasutuse muutustest. 10. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline omandab teiselt osaliselt vastavalt artik- lile 6 või 17, arvatakse omandava osalise lubatud koguse hulka. 11. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline kannab üle teisele osalisele vastavalt artik- lile 6 või 17, arvatakse ülekandva osalise lubatud kogusest maha. 12. Kui osaline on teiselt osaliselt artikli 12 alusel omandanud heitkoguste vähendamise ja teiste heitkoguste vähenemine on tõendatud, arvatakse see heitkoguste vähendamise omandanud osalise lubatud koguse hulka. 13. Kui I lisas nimetatud osalise heitkogus on kohustusperioodil väiksem talle lubatud kogusest, siis osalise taotlusel arvatakse nimetatud koguste vahena väljendatud kogus sellele osalisele järg- misteks kohustusperioodideks lubatud koguste hulka. sätete 14. I lisas nimetatud osaline võtab meetmeid, et täita lõikes 1 nimetatud kohustusi viisil, mis võimalikult vähe kahjustab kon- ventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9 käsitletud osaliste ja teiste aren- gumaadest osaliste sotsiaal-majanduslikku seisundit ja keskkon- da. Nimetatud kohta protokolliosaliste järgimise koosolekuna toimival osaliste konverentsil tehtud otsuste alusel arutab konverents oma esimesel istungil, milliseid abinõusid tuleb rakendada, et kliimamuutuste kahjulikud tagajärjed ja muutuste vältimiseks võetud meetmete kahjulikud tagajärjed võimalikult vähe mõjutaksid neis sätetes nimetatud osalisi. Konverentsil käsit- letakse ka rahastamise, kindlustuse ja tehnoloogia edasiandmise korraldamist. 8. Lõikes 7 nimetatud koguseid arvutades võib I lisas nimetatud osaline võtta fluorosüsivesinike või perfluorosüsivesinike või vää- velheksafluoriidi puhul alusaastaks 1995. aasta. Artikkel 4 9. I lisas nimetatud osaliste järgmiste perioodide kohustused keh- testatakse protokolli B lisa muudatustes, mis võetakse vastu 1. Kui I lisas nimetatud osalised on kokku leppinud, et nad tee- vad artiklis 3 nimetatud kohustuste täitmiseks koostööd, on kohustused täidetud juhul, kui lisas A loetletud inimtekkeliste kas- vuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile, ei ületa osalistele lubatud koguseid, mis arvutatakse B lisas nimetatud heitkoguste vähendamise 30 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd kohustuse järgi artikli 3 kohaselt. Kokkuleppeosalisele heitkoguste tasemed nähakse ette kokkuleppes. 2. Kokkuleppeosaline teatab sekretariaadile kokkuleppe tingi- mustest protokolli ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise või protokolliga ühinemise kirja hoiule andes. Sekretariaat teeb kokkuleppe tingimused teatavaks konventsiooniosalistele ja kon- ventsioonile alla kirjutanud riikidele. 3. Kokkulepe kehtib artikli 3 lõikes 7 ettenähtud kohustusperioo- dil. 4. Kui osalised teevad koostööd piirkonna majanduskoostöö organisatsiooniga ja selle raames omavahel, ei mõjuta organisat- siooni koosseisus pärast protokolli vastuvõtmist tehtud muuda- tus protokollis ettenähtud kohustusi. Organisatsiooni koosseisu muudatus mõjutab üksnes nende artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist, mis on võetud pärast muudatuse tegemist. 5. Kui kokkuleppeosalised ei suuda summaarset heitkoguste vähendamist saavutada, vastutab iga kokkuleppeosaline eraldi endale kõnealuses kokkuleppes sätestatud heitkoguste taseme eest. 6. Kui osaliste koostööd koordineeriv ja nendega koostööd tegev piirkonna majanduskoostöö organisatsioon on ise osaline ning kui summaarset heitkoguste vähendamise taset ei suudeta saavu- tada, vastutab iga piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni liikmesriik eraldi ja koos artikli 24 alusel toimiva organisatsioo- niga nimetatud artiklis sätestatud heitkoguste vähendamise kohustuse täitmata jätmise korral. Artikkel 5 1. I lisas nimetatud osaline loob vähemalt üks aasta enne esimese kohustusperioodi algust riikliku süsteemi nende inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kindlakstegemiseks, mis on Montreali protokolliga regu- leerimata. Riikliku süsteemi loomise juhendi ja lõikes 2 käsitletud metoodilise juhendi suhtes teeb otsuse protokolliosaliste kooso- lekuna toimiv osaliste konverents oma esimesel istungil. osaliste konverentsi kolmandal istungil. Kui neid metoodikaid ei kasutata, rakendatakse vajalikke kohandusi metoodika alusel, mille kasutamises on kokku lepitud nimetatud konverentsi esime- sel istungil. Tuginedes inter alia valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma töö tulemustele ning teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi soovitustele, vaatab osaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents kõnealuseid metoodikaid ja nende kohandusi korrapäraselt läbi ning muudab neid vastavalt vajadusele, arves- tades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. Metoodikate või nende kohanduste muudatusi kohaldatakse üksnes vastava muu- datuse tegemisele järgneval kohustusperioodil eesmärgiga teha kindlaks artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist. 3. A lisas loetletud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste süsinikdioksiid-ekvivalendi arvutamisel kasutatakse globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtusi, mille on heaks kiitnud valitsustevaheline klii- mamuutuste ekspertrühm ja milles on kokku lepitud osaliste kon- verentsi kolmandal istungil. Tuginedes inter alia valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma töö tulemustele ning teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi soovitustele, vaatab protokol- liosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents kasvuhoone- gaasi globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtused korrapäraselt läbi ning muudab neid vastavalt vajadusele, arves- tades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. Globaalset soo- jenemist põhjustava potentsiaali väärtuse muudatusi kohaldatakse üksnes muudatuse tegemisele järgnevale kohustusperioodile artik- lis 3 ettenähtud kohustuste täitmise kindlakstegemiseks. Artikkel 6 1. Artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks võib I lisas nime- tatud osaline kanda teisele sellisele osalisele üle ja neilt omandada teatavas majandusharus inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heit- koguste vähendamisele ja inimese rajatud neeldajates sidumise suurendamisele suunatud projektide tulemusena saavutatud heit- koguste vähendamise ühikuid, kui: a) asjaosalised osalised on projekti heaks kiitnud; b) projekti rakendamise tulemusel on heitkogused vähenenud või neeldajate tõhusus suurenenud rohkem, kui see oleks suure- nenud projektis osalemata; 2. Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoo- negaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kind- lakstegemiseks kasutatakse metoodikaid, mille on heaks kiitnud valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm ja mille kasutami- ses on kokku lepitud protokolliosaliste koosolekuna toimiva c) osaline ei omanda heitkoguste vähendamise ühikuid, kui ta ei täida artiklites 5 ja 7 ettenähtud kohustusi; 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 d) heitkoguste vähendamise ühikute omandamine on täiendu- seks artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks võetavatele siseriiklikele meetmetele. 2. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võib käesoleva artikli täitmise ning täitmise kontrollimise ja aruandluse juhendeid täiendada oma esimesel istungil või esimesel võimalu- sel pärast seda. 3. I lisas nimetatud osaline võib volitada juriidilisi isikuid osalema tema vastutusel tegevuses, mille eesmärk on heitkoguste vähen- damise ühikuid käesoleva artikli alusel lisada, üle kanda või oman- dada. 4. Kui vastavalt artikli 8 asjakohastele sätetele on kerkinud küsi- mus, kas I lisas nimetatud osaline on käesoleva artikli nõuded täit- nud, võib heitkoguste vähendamise ühikute ülekandmist ja oman- damist jätkata tingimusel, et osaline ei kasuta ühikuid artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks enne, kui küsimus on lahenda- tud. Artikkel 7 1. I lisas nimetatud osalisel tuleb koos osaliste konverentsi asja- kohase otsuse alusel esitatava iga-aastase ülevaatega, milles käsit- letakse Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kas- vuhoonegaaside heitkoguseid ja neeldajates seotud gaaside koguseid, esitada artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmise taga- miseks täiendavat informatsiooni, mis määratakse kindlaks lõike 4 järgi. 2. I lisas nimetatud osaline esitab protokollis ettenähtud kohus- tuste täitmise tõendamiseks koos konventsiooni artikli 12 koha- selt esitatava riigi aruandega täiendavat informatsiooni, mis mää- ratakse kindlaks lõike 4 alusel. 3. I lisas nimetatud osaline esitab lõike 1 kohase informatsiooni igal aastal, konventsiooni alusel esitatakse esimene ülevaade osa- lise suhtes protokolli jõustumisele järgneva kohustusperioodi esi- mesel aastal. Nimetatud osaline esitab lõikes 2 nõutud informat- siooni oma esimese aruande osana ja konventsiooni alusel pärast seda, kui protokoll on osalise suhtes jõustunud ning kui lõikes 4 nimetatud juhend on vastu võetud. Käesolevas artiklis nõutud informatsiooni edaspidise esitamise ajad määrab protokolliosa- liste koosolekuna toimiv osaliste konverents, lähtudes tähtaega- dest, mis on ette nähtud osaliste konverentsi otsusega. 4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab selles artiklis nõutud informatsiooni ettevalmistamise juhendi vastu oma esimesel istungil ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, lähtudes I lisas nimetatud osaliste riigi aruan- nete ettevalmistamise juhenditest, mis on vastu võetud osaliste konverentsil. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste kon- verents otsustab osalistele lubatud koguste arvestamise viisid enne esimest kohustusperioodi. Artikkel 8 1. Informatsiooni, mille I lisas nimetatud osaline artikli 7 alusel esitab, vaatab läbi ekspertide töörühm kooskõlas osaliste konve- rentsi asjakohaste otsustega ja juhendiga, mille on protokolliosa- liste koosolekuna toimiv osaliste konverents vastu võtnud lõike 4 kohaselt. Informatsioon, mille I lisas nimetatud osaline esitab artikli 7 lõike 1 alusel, vaadatakse igal aastal läbi heitkoguste üle- vaadete ning lubatud koguste väljatöötamise ja arvestamise käi- gus. Informatsioon, mille I lisas nimetatud osaline esitab artikli 7 lõike 2 alusel, vaadatakse läbi riigi aruannete osana. 2. Ekspertide tööd koordineerib sekretariaat ja töörühma kuulu- vad eksperdid valitakse konventsiooniosaliste ning vajaduse kor- ral ka valitsustevaheliste organisatsioonide nimetatud ekspertide hulgast kooskõlas osaliste konverentsi asjakohase juhendiga. 3. Läbivaatamise käigus antakse käesoleva protokolli rakenda- mise kõikidele aspektidele põhjalik ja ulatuslik tehniline hinnang. Ekspertide töörühm koostab protokolliosaliste koosolekuna toi- mivale osaliste konverentsile esitamiseks aruanded, milles hinna- takse osaliste kohustuste täitmist ning tuuakse esile kohustuste täitmisega seotud võimalikud probleemid ja kohustuste täitmist mõjutavad tegurid. Sekretariaat edastab aruanded konventsioo- niosalistele. Sekretariaat koostab aruannetes sisalduvatest proto- kolli rakendamisega seotud küsimustest nimekirja ja esitab selle läbivaatamiseks protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile. 4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab oma esimesel istungil vastu käesoleva protokolli rakenda- mise hindamisjuhendi ekspertide töörühma jaoks ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. 32 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd 5. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents käsitleb täidesaatva organi ning vajaduse korral ka teaduse ja teh nika küsimustes nõustava organi abiga: ajakohastamiseks osaliste konverentsi kokkulepitud võrrelda- vate metoodikate alusel ning järgides osaliste konverentsi vastu võetud juhiseid riigi aruannete koostamiseks; a) b) informatsiooni, mille osalised esitavad artikli 7 alusel, ning selle informatsiooni põhjal käesoleva artikli alusel antud eks- perthinnangute aruandeid; ja lõike 3 alusel sekretariaadi koostatud nimekirja kuuluvaid küsimusi, mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega, ning osaliste tõstatatud muid küsimusi. b) töötavad välja, rakendavad, avaldavad ja korrapäraselt ajako- hastavad kliimamuutuste mõju leevendamiseks ning kliima- muutustega kohanemise tõhustamiseks võetavaid meetmeid sisaldavaid riiklikke programme ning vajaduse korral ka piir- konna programme: 6. Lõikes 5 nimetatud informatsiooni käsitlemise tulemuste alu- sel teeb protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsuseid protokolli kohaldamisel tõusetuvate kõigi küsimuste kohta. i) mis inter alia hõlmavad energeetika-, transpordi- ja tööstus- sektorit ning põllumajandust, metsandust ja jäätmekäitlust. Peale selle aitaks kliimamuutustega kohanemist tõhustada ruumilise planeerimise täiustamine kohanemistehnoloo- giate ja -meetoditega; ja Artikkel 9 1. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents vaa- tab protokolli korrapäraselt läbi, tuginedes parimale kättesaada- vale teaduslikule informatsioonile, kliimamuutuste ja nende mõju koha antud hinnangutele ning asjakohasele tehnika-, sotsiaal- ja majandusinfole. Protokolli läbivaatamine ühitatakse konvent- siooni artikli 4 lõike 2 punktis d ja artikli 7 lõike 2 punktis a nimetatud läbivaatamistega ning konventsioonikohaste muude läbivaatamistega. Läbivaatamise alusel võtab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents asjakohaseid meetmeid. 2. Esimene läbivaatamine toimub protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi teisel istungil. Edaspidi toimuvad kor- rapärased läbivaatused kindlaksmääratud ajal. Artikkel 10 Osalised, võttes arvesse oma ühiseid ent diferentseeritud kohus- tusi ning spetsiifilisi riiklikke ja piirkonna arenguprioriteete, -eesmärke ja -tingimusi, ilma et need tooksid I lisas nimetamata osalistele kaasa uusi kohustusi, ent taaskinnitades olemasolevaid konventsiooni artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustusi ning jätkates säästva arengu saavutamiseks nende kohustuste täitmist võttes arvesse konventsiooni artikli 4 lõikeid 3, 5 ja 7: a) töötavad välja, kus see on asjakohane ja võimalik, kuluefek- tiivseid riigi ja, kui vajalik, piirkonna programme paranda- maks selliste kohalike heitkoguste faktorite, tegevusandmete ja/või -mudelite kvaliteeti, mis kajastavad iga osalise sotsiaal- majanduslikke tingimusi Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates ja perioodiliseks sidumise riigi aruannete koostamiseks ii) I lisas nimetatud osalised esitavad informatsiooni käesoleva protokolli järgse tegevuse, sh riigi programmide kohta vas- tavalt artiklile 7; teised osalised püüavad lülitada vastavalt vajadusele oma riigi aruannetesse informatsiooni prog- rammide kohta, mille kohta osaline arvab, et need sisalda- vad meetmeid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste ja nende kahjulike tagajärgede vastu suunatud tegevusele, sh kasvu- hoonegaaside heitkoguste juurdekasvu vähendamisele, neeldajates sidumise suurendamisele, kompetentsi tõstmi- sele ning kliimamuutustega kohanemisele; c) teevad koostööd edendamaks tõhusaid viise kliimamuutus- tesse puutuvate keskkonnasõbralike tehnoloogiate, oskustea- be, teguviiside ning protsesside arendamiseks, rakendamiseks ning levitamiseks, ning võtavad kõiki rakendatavaid meetmeid selleks, et edendada, lihtsustada ja finantseerida vastavalt vaja- dusele nende ülekandmist ja neile juurdepääsu võimaldamist, sealjuures esmajoones arengumaadele. Sellised meetmed hõl- mavad riigi omandisse kuuluvate keskkonnasõbralike tehno- loogiate efektiivse edasiandmise strateegiaid ja programme, samuti erasektoris selliste tingimuste loomist, mis soodustak- sid ja laiendaksid keskkonnasõbralike tehnoloogiate edasiand- mist ja juurdepääsu nendele; d) teevad teiste osalistega koostööd teadus- ja tehnikauuringute osas ning arendavad korrapäraseid vaatlusi võimaldavaid süs- teemide hooldust ja arendamist ning andmearhiivide arenda- mist, et tõhustada kliimamuutuste kahjulike mõjude ärahoid- mist ning kliimamuutustega kohanemiseks strateegiate rakendamise sotsiaal-majanduslikke tagajärgi käsitlevate and- mete usaldusväärsust; konventsiooni artiklit 5 järgides suuren- dab osaline riigi võimet osaleda rahvusvahelises ja valitsuste- ja uurimistöös, vahelises programmides ning koostöövõrkudes; korrapärastes vaatlustes 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 e) edendavad rahvusvahelisel tasandil, sealjuures vajaduse korral olemasolevaid organeid kasutades, haridus- ja koolituspro- grammide koostamist ja elluviimist ning teevad sellel alal koostööd, mis hõlmab siseriikliku suutlikkuse tugevdamist, esmajoones inimeste ja institutsioonide töövõime parandamist ning personali vahetust või komandeerimist eesmärgiga koo- litada vastava ala eksperte, eriti arengumaade jaoks; samuti edendavad riigis üldsuse teadlikkust kliimamuutustest ja üld- suse juurdepääsu kliimamuutusi puudutavale informatsiooni- le. Välja tuleb töötada sobivad viisid, kuidas neid meetmeid konventsiooni vastavate organite kaudu ellu viia, arvestades konventsiooni artiklit 6; f) esitavad oma riigi aruandes käesoleva artikli kohast informat- siooni osaliste konverentsi otsuste alusel rakendatud prog- rammide ja meetmete kohta; ja Nimetatud kohustuste täitmisel arvestatakse kapitali liikumist ja liikumise prognoositavuse vajadust ning koormuse sobiva jaotuse tähtsust arenenud maade hulka kuuluvate osaliste vahel. Selle artikli suhtes kohaldatakse konventsioonis käsitle- tud rahandusvaldkonda juhtima volitatud üksusele või üksus- tele ettenähtud juhendit mutatis mutandis, järgides otsuseid, mille osaliste konverents on teinud enne või pärast protokolli vastuvõtmist. 3. Arenenud maade hulka kuuluvad osalised või muud II lisas nimetatud arenenud osalised võivad artikli 10 rakendamiseks vajalikke rahalisi ressursse tagada ja arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid võivad neid vastu võtta ka kahe- või mitmepoolsete piirkondlike või muude mitmepoolsete kanalite kaudu. g) arvestavad käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmisel täiel määral konventsiooni artikli 4 lõiget 8. Artikkel 12 Artikkel 11 1. Artikli 10 rakendamisel artikli 4 lõikeid 4, 5, 7, 8 ja 9. järgivad osalised konventsiooni 2. Arenenud maade hulka kuuluvad osalised ning teised konvent- siooni II lisas nimetatud arenenud osalised võtavad endale kon- ventsiooni artikli 4 lõike 1 järgimiseks kohustuse konventsiooni artikli 4 lõike 3 ja artikli 11 alusel ning konventsioonis käsitletud rahandusvaldkonna juhtimiseks volitatud üksuse või üksuste kau- du: a) tagada uusi ja täiendavaid rahalisi ressursse katmaks leppelisi täiskulusid, mida arengumaade hulka kuuluvad osalised tee- vad konventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud ning artikli 10 punktis a nimetatud kohustuste täitmiseks; ja b) tagada rahalisi ressursse tehnoloogia edasiandmiseks, et aren- gumaade hulka kuuluvatel osalistel oleks võimalik täielikult katta kokkuleppekohased lisakulud, mis kaasnevad konvent- siooni artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 10 ettenähtud kohustuste täitmisega ning mille kohta on artikli 11 alusel sõlminud kok- kuleppe arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid ja samas artiklis nimetatud rahvusvaheline üksus või üksused. 1. Käesolevas protokollis määratletakse puhta arengu mehha- nism. 2. Puhta arengu mehhanismi kohaldamise eesmärk on aidata I lisas nimetamata osalistel järgida säästva arengu põhimõtteid ja aidata kaasa konventsiooni lõppeesmärgi saavutamisele ning I lisas nimetatud osalistel täita artiklis 3 ettenähtud kohustust pii- rata ja vähendada heitkoguseid. 3. Puhta arengu mehhanismi kehtestamise alusel: a) saab I lisas nimetamata osaline kasu heitkoguste vähendamise projektidest; ja b) I lisas nimetatud osalised võivad selliste projektide tulemusena saavutatud tõendatud heitkoguste vähendamist kasutada sel- leks, et täita artiklis 3 sätestatud õhkuheite koguselise piira- mise ja vähendamise kohustuse osa, mille määrab kindlaks protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents. 4. Puhta arengu mehhanismi järgimist kontrollib ja asjakohast tegevust juhendab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents ning mehhanismi täitmise järele valvab puhta arengu mehhanismi täitevorgan. 5. Projekti elluviimise tulemusel heitkoguste vähendamist tõen- davad protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi poolt määratud üksused, arvestades: 34 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd a) projektis osalemise vabatahtlikkust; büroo liige uue liikmega, kelle valivad protokolliosalised endi hul- gast. b) kliimamuutuste leevendamisega seotud tegelikku, mõõdetavat ja pikaajalist kasu; ja c) heitkoguste vähenemise sellist ulatust, mis ületab projektita tegevusest tuleneva vähenemise. 6. Puhta arengu mehhanism aitab vajadusel korraldada projek- tile vastava tõendatava tegevuse rahastamist. 7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents töö- tab oma esimesel istungil välja menetlusviisid ja -toimingud sel- guse ja arusaadavuse, tõhususe ning aruandlussuutlikkuse tagami- seks sõltumatu auditi ning projektile vastava tegevuse tõendamise teel. 8. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents tagab, et osa nõuetekohasele projektile vastava tegevusega saadud sissetulekust kasutatakse halduskulude katteks ning selleks, et aidata kliimamuutuste kahjulike mõjude suhtes eriti tundlike arengumaade hulka kuuluvatel osalistel katta kliimamuutustega kohanemisega seotud kulusid. 9. Puhta arengu mehhanismis, sh eespool lõikes 3 punktis a nimetatud meetmetes ning tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute omandamises võivad osaleda era- ja/või avalik-õiguslikud subjektid ning selle suhtes rakenduvad puhta arengu mehhanismi täitevorgani juhised. 4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents teos- tab korrapärast järelevalvet protokolli rakendamise üle ja oma volituste piires teeb protokolli tõhusaks kohaldamiseks vajalikke otsuseid. Ta täidab talle protokolliga määratud järgmisi ülesan- deid: a) hindab talle protokolli alusel antava informatsiooni põhjal, kuidas protokolliosalised protokolli rakendavad, missugune on protokolli alusel võetavate meetmete üldine mõju sealjuu- res mõju eriti keskkonnale ning sotsiaal- ja majandusseisun- dile ning nende kogumõju ja kui suurt edu on konventsiooni eesmärgi täitmises saavutatud; b) võttes vajalikul määral arvesse kõigi konventsiooni artikli 4 lõikes 2 punktis d ja artikli 7 lõikes 2 sätestatud läbivaatamiste tulemusi, vaatab perioodiliselt läbi käesoleva protokolli osa- liste jaoks protokollis sätestatud kohustused, pidades silmas konventsiooni eesmärki, konventsiooni rakendamisel oman- datud kogemusi ning teadus- ja tehnikaalaste teadmiste aren- gut, samuti võtab vastu ja käsitleb käesoleva protokolli raken- damise regulaarseid aruandeid; 10. Aastast 2000 kuni esimese kohustusperioodi alguseni oman- datud tõendatud heitkoguste vähendamist võib kasutada panu- sena esimese kohustusperioodi kohustuste täitmisse. c) edendab ja soodustab kliimamuutuste ja nende mõju vähen- damiseks osalistes rakendatavaid abinõusid käsitleva informat- siooni vahetust, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastu- tust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi; Artikkel 13 1. Konventsiooni kõrgeim organ osaliste konverents toimib pro- tokolliosaliste koosolekuna. d) aitab vähemalt kahe osalise taotlusel neil koordineerida klii- mamuutuste ja nende mõju vähendamiseks abinõude raken- damist, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi; 2. Konventsiooniosaline, kes ei ole protokolliosaline, võib proto- kolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungitel osaleda vaatlejana. Kui osaliste konverents toimib protokolliosa- liste koosolekuna, teevad protokolli kohta otsuseid üksnes proto- kolliosalised. e) konventsiooni eesmärki ja protokolli järgides ning osaliste konverentsi otsuseid arvestades soodustab ja juhendab proto- kolli tõhusa rakendamise võrreldavate metoodikate koosta- mist ja perioodilist täpsustamist; 3. Kui osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosoleku- na, asendatakse ainult konventsiooniosalist esindav konverentsi f) annab soovitusi protokolli rakendamiseks; 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 g) võtab meetmeid artikli 11 lõikes 2 käsitletud täiendavate raha- Artikkel 14 liste ressursside saamiseks; h) asutab protokolli rakendamiseks vajalikke organeid; 1. Protokolli artikli 8 kohaselt asutatud sekretariaat. sekretariaadi ülesandeid täidab konventsiooni i) vajaduse korral taotleb ja kasutab pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusvaheliste ja valitsusväliste orga- nisatsioonide teenuseid ja informatsiooni ning teeb nendega koostööd; ja j) täidab muid protokolli rakendamiseks vajalikke ülesandeid ning arvestab osaliste konverentsi otsustest tulenevaid ülesan- deid. 5. Kui osaliste konverents konsensuse alusel ei otsusta teisiti, rakendatakse osaliste konverentsi menetluskorda ja konventsioo- nis ettenähtud rahastamismenetlust protokolli suhtes mutatis mutandis. 6. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi esimese istungi kutsub sekretariaat kokku samaks ajaks, kui pärast protokolli jõustumist peetakse osaliste konverentsi esimene istung. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konve- rentsi järgmised korralised istungid peetakse igal aastal samal ajal osaliste konverentsi korraliste istungitega, kui protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents ei otsusta teisiti. 7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi erakorralisi istungeid peetakse ajal, mida peab vajalikuks käes- oleva protokolli protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents, või mistahes osalise kirjalikul taotlusel, kui seda taot- lust toetab vähemalt üks kolmandik osalistest kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil sekretariaat edastab taotluse osalistele. 8. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon või selle allasutus või Rah- vusvaheline Aatomienergia Agentuur või ühe või teise organisat- siooni liikmesriik või vaatlejariik, kes ei ole konventsiooniosaline, võib protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungil olla esindatud vaatlejana. Protokolliga reguleeritavas vald- konnas pädev rahvusvaheline institutsioon või riigi valitsusasutus või valitsusväline institutsioon, kes on sekretariaadile teatanud soovist olla esindatud protokolliosaliste koosolekuna toimiva osa- liste konverentsi istungil vaatlejana, võib saada selleks loa, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kohalviibivaist osalis- test on selle vastu. Vaatlejate juurdepääsu ja osalemise suhtes kohaldatakse lõikes 5 nimetatud menetlust. 2. Sekretariaadi ülesandeid käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõi- get 2 ja sekretariaadi töö korraldamist käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 3 kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis. Peale selle täidab sekretariaat talle käesoleva protokolliga pandud funktsioone. Artikkel 15 1. Konventsiooni artiklite 9 ja 10 alusel asutatud teaduse ja teh- nika küsimustes nõustav organ ja täidesaatev organ täidavad tea- duse ning tehnika küsimustes vastavalt nõustava ja täidesaatva organi funktsiooni ka protokolli järgi. Nende kahe organi funkt- sioonide täitmist käsitlevaid konventsiooni sätteid kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis. Protokolli teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ja täidesaatva organi istungeid pee- takse samal ajal konventsiooni teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ja täidesaatva organi istungitega. 2. Konventsiooniosaline, kes ei ole protokolliosaline, võib proto- kolli organi istungil osaleda vaatlejana. Kui konventsiooni organ toimib protokolli organina, osaleb protokolli alusel otsuste tege- mises üksnes protokolliosaline. 3. Kui konventsiooni artiklite 9 ja 10 alusel asutatud organ täi- dab oma ülesandeid protokolliga seotud asjades ja kui selle organi büroo liige esindab üksnes konventsiooniosalist, asendatakse ta uue liikmega, kelle valivad protokolliosalised endi hulgast. Artikkel 16 Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents käsit- leb protokolli suhtes konventsiooni artiklis 13 käsitletud mitme- poolse nõustamismenetluse kohaldamist ja vajaduse korral muu- dab asjakohast menetlust, arvestades osaliste konverentsi otsuseid. Mis tahes mitmepoolne nõustamismenetlus, mida võidakse kohal- dada käesoleva protokolli suhtes, toimib ilma et ta piiraks vasta- valt artiklile 18 kehtestatud menetluste ja mehhanismide kohal- damist. Artikkel 17 Heitkogustega kauplemise ja selle kontrollimise ning asjaomase aruandluse ja arvepidamise põhimõtted ning meetodid ja 36 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd juhendid kehtestab osaliste konverents. B lisas nimetatud osalised võivad heitkogustega kauplemises osaleda artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks. Heitkogustega kauplemine toetab meet- meid, mida nimetatud artiklis käsitletud heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuste täitmiseks võtavad osalised. suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud vastuvõtmiskirja vähemalt kolmelt neljandikult protokol- liosalistelt. Artikkel 18 5. Muu osalise suhtes jõustub muudatus üheksakümnendal päe- val pärast seda, kui hoiulevõtja on temalt paranduse vastuvõtmise kirja kätte saanud. Esimesel istungil töötab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents protokolli rikkumise juhtude selgitamiseks ja käsitlemiseks välja asjakohased ja efektiivsed menetlused ja meh- hanismid käesoleva protokolli rakendamata jätmise juhtude kind- laksmääramiseks ja käsitlemiseks, sh töötab välja kohaldamata jät- mise tagajärgede näidisnimekirja, võttes arvesse täitmatajätmise põhjuse, liigi, ulatuse ja sageduse. Mis tahes käesolevas artiklis sätestatud menetlused ja mehhanismid, mis toovad kaasa siduvaid tagajärgi, võetakse vastu käesoleva protokolli muudatusena. Artikkel 19 Artikkel 21 1. Protokolli lisad on selle lahutamatud osad ning kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse protokolli kohta tehtud viidet viitena protokolli lisale. Pärast protokolli jõustumist vastuvõetud lisas võib esitada üksnes nimekirju ja vormide näidiseid ning muud sel- gitavat teadus-, tehnika-, menetlus- või haldusteavet. Protokolli suhtes kohaldatakse konventsiooni artikli 14 vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid mutatis mutandis. 2. Osaline võib teha ettepanekuid käesoleva protokolli lisade ja nende muudatuste kohta. Artikkel 20 1. Osalisel on õigus teha protokolli muutmise ettepanekuid. 2. Protokolli muudatus võetakse vastu protokolliosaliste kooso- lekuna toimiva osaliste konverentsi korralisel istungil. Muudatu- settepaneku teksti edastab sekretariaat osalistele vähemalt kuus kuud enne koosolekut, kus on kavas muudatus vastu võtta. Sek- retariaat edastab muudatusettepaneku teksti konventsiooniosalis- tele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele ning teadmiseks konventsiooni hoiulevõtjale. 3. Osalised rakendavad abinõusid, et jõuda protokollis muuda- tuse tegemise suhtes kokkuleppele konsensuse teel. Kui jõupingu- tused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, on viimane abinõu võtta muudatus vastu koosolekul vii- bivate ja hääletavate osaliste kolmeneljandikulise poolthäälte ena- musega. Vastuvõetud muudatuse teksti edastab sekretariaat hoiu- levõtjale, kes saadab selle vastuvõtmiseks kõigile osalistele. 4. Muudatuse vastuvõtmise kiri saadetakse hoiulevõtjale. Lõike 3 kohaselt vastuvõetud muudatus jõustub selle vastuvõtnud osaliste 3. Protokolli lisa ja selle muudatus võetakse vastu protokolliosa- liste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi korralisel istungil. Uue lisa teksti või lisa muudatuse kohta tehtud ettepaneku teksti edastab sekretariaat osalistele vähemalt kuus kuud enne koosole- kut, kus uus lisa või lisa muudatus kavatsetakse vastu võtta. Sek- retariaat edastab uue lisa teksti või lisa muudatuse kohta tehtud ettepaneku teksti konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele ning teadmiseks konventsiooni hoiulevõtjale. 4. Osalised rakendavad abinõusid, et jõuda protokolli uue lisa vastuvõtmises või lisa muutmises kokkuleppele konsensuse teel. Kui jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, on viimane abinõu võtta uus lisa või lisa muudatus vastu koosolekul viibivate ja hääletavate osaliste kol- meneljandikulise poolthäälte enamusega. Vastuvõetud lisa või lisa muudatuse teksti edastab sekretariaat hoiulevõtjale, kes saadab selle vastuvõtmiseks kõigile osalistele. 5. Uus lisa või lisa muudatus jõustub protokolliosalise suhtes kuue kuu möödumisel päevast, millal hoiulevõtja on teinud talle lisa või lisa muudatuse vastuvõtmise teatavaks; see ei kehti lõi- gete 3 ja 4 kohaselt vastuvõetud A ja B lisa muudatuste kohta; lisa või lisa muudatus ei jõustu nende osaliste suhtes, kes on hoiule- võtjale sama aja jooksul kirjalikult teatanud, et ta jätab lisa või selle muudatuse vastu võtmata. Kui osaline võtab lisa või selle muudatuse vastu võtmata jätmise teate tagasi, jõustub lisa või selle muudatus tema suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on teate tagasivõtmise kirja kätte saanud. 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 6. Kui lisaga või selle muudatusega samal ajal võetakse vastu pro- tokolli muudatus, jõustuvad lisa või lisa muudatus ja protokolli muudatus ühel ajal. teatavaks, milline on tema pädevus protokolliga reguleeritud vald- konnas. Organisatsioon teatab oma pädevuse olulisest muutumi- sest hoiulevõtjale, kes informeerib sellest osalisi. 7. Protokolli A või B lisa muudatus võetakse vastu ja see jõustub artiklis 20 ettenähtud menetluse kohaselt tingimusel, et B lisa muudatus võetakse vastu asjaomase osalise kirjalikul nõusolekul. Artikkel 25 Artikkel 22 1. Osalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtu- del. 2. Piirkonna majanduskoostöö organisatsioonil on tema päde- vusse kuuluvas asjas õigus kasutada oma hääleõigust ja tema häälte arv võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on protokol- liosalised. Organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust, kui hääleõi- gust kasutab tema liikmesriik, ja kasutab hääleõigust, kui liikmes- riik oma hääleõigust ei kasuta. Artikkel 23 Protokolli hoiulevõtja on ÜRO peasekretär. 1. Protokoll jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui vähemalt 55 konventsiooniosalist, nende hulgas I lisas nimetatud osalised, kes kokku on õhku paisanud üle 55 protsendi I lisas nimetatud osaliste süsinikdioksiidi õhkuheite 1990. aasta üldko- vastuvõtmis-, gusest, on edastanud oma kinnitamis- või ühinemiskirja hoiulevõtjale. ratifitseerimis-, 2. Esimeses lisas nimetatud osaliste süsinikdioksiidi õhkuheite 1990. aasta üldkogus on käesoleva artikli tähenduses suurus, mil- lest I lisas nimetatud protokolliosalised on teatanud enne proto- kolli vastuvõtmist või selle vastuvõtmise päeval oma riigi esime- ses aruandes, mis on esitatud konventsiooni artikli 12 kohaselt. 3. Kui riik või piirkonna majanduskoostöö organisatsioon rati- fitseerib protokolli või võtab selle vastu või kinnitab selle või ühi- neb protokolliga pärast seda, kui protokolli jõustumise kohta lõi- kes 1 ettenähtud nõuded on täidetud, jõustub protokoll tema suhtes ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmist. üheksakümnendal päeval pärast Artikkel 24 4. Käesoleva artikli kohaselt ei käsitata piirkonna majanduskoos- töö organisatsiooni hoiuleantud kirja tema liikmesriikide kirjade täiendusena. 1. Protokoll on allakirjutamiseks avatud neile riikidele ja piir- konna majanduskoostöö organisatsioonidele, kes on konvent- siooniosalised; nimetatud riigid ja organisatsioonid ratifitseerivad, võtavad vastu või kinnitavad konventsiooni. Protokoll on allakir- jutamiseks avatud 16. märtsist 1998 kuni 15. märtsini 1999 ÜRO peakorteris New Yorgis. Protokoll on avatud ühinemiseks alates sellele päevale järgnevast päevast, mil see suletakse allakirjutami- seks. Protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühi- nemiskiri edastatakse hoiulevõtjale. Artikkel 26 Protokolli suhtes ei või teha reservatsioone. Artikkel 27 2. Protokolliosaliseks saav piirkonna majanduskoostöö organi- satsioon täidab protokollis ettenähtud kohustusi sellest sõltuma- ta, kas tema liikmesriigid on protokolliosalised. Kui protokollio- salised on organisatsioon ja selle liikmesriik või liikmesriigid, otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid, kuidas jaotada vas- tutust protokolliga ettenähtud kohustuste täitmisel. Sellistel juh- tudel ei ole organisatsioonil ja selle liikmesriikidel õigust kasutada protokollis ettenähtud õigusi samaaegselt. 1. Osaline võib protokolli selle hoiulevõtjale saadetava kirjaliku teatega alati denonsseerida, kui tema suhtes protokolli jõustumi- sest on möödunud kolm aastat. 2. Denonsseerimine jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on denonsseerimisteate kätte saanud, või denonssee- rimisteates märgitud hilisemal ajal. 3. Piirkonna majanduskoostöö organisatsioon teeb oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirjas 3. Kui osaline denonsseerib konventsiooni, tähendab see, et ta on enda suhtes ühtaegu denonsseerinud protokolli. 38 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd Protokolli originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule ÜRO peasekretärile. Artikkel 28 VASTU VÕETUD üheteistkümnendal detsembril 1997. aastal Kyotos. SELLE TÕENDUSEKS on täievolilised esindajad nimetatud kuupäevadel protokollile alla kirjutanud. 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 A LISA Kasvuhoonegaasid Süsinikdioksiid (CO2) Metaan (CH4) Dilämmastikoksiid (N2O) Fluorosüsivesinikud (HFCs) Perfluorosüsivesinikud (PFCs) Väävelheksafluoriid (SF6) Majandusharu ja heiteallika liik Energeetika Kütuse põletamine Energeetikatööstus Töötlev tööstus ja ehitus Veondus Muud majandusharud Muud allikad Kütustest pärinevad lenduvad heitmed Tahked kütused Nafta ja maagaas Muud kütused Tööstus Maavarade kaevandamine Keemiatööstus Metallitootmine Muu tootmine Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tootmine Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tarbimine Muu tootmine 40 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd Lahustite ja muude toodete kasutamine Põllumajandus Soolesisene fermentatsioon Sõnnikukäitlus Riisikasvatus Mullaharimine Savannide tahtlik põletamine Põllumajandusjääkide välioludes põletamine Muud protsessid Jäätmekäitlus Tahkete jäätmete maismaal ladustamine Reoveekäitlus Jäätmete põletamine Muu tegevus 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 B LISA Osaliste õhkuheitekoguste piiramise ja vähendamise kohustused (protsent alusaasta või -perioodi kogusest) Leedu (*) 92 Liechtenstein 92 Luksemburg 92 Monaco 92 Norra 101 Poola (*) 94 Portugal 92 Prantsusmaa 92 Rootsi 92 Rumeenia (*) 92 Saksamaa 92 Slovakkia (*) 92 Sloveenia (*) 92 Soome 92 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik 92 Šveits 92 Taani 92 Tšehhi (*) 92 Ukraina (*) 100 Ungari (*) 94 Uus-Meremaa 100 Vene Föderatsioon (*) 100 Ameerika Ühendriigid 93 Austraalia 108 Austria 92 Belgia 92 Bulgaaria (*) 92 Eesti (*) 92 Euroopa Ühendus 92 Hispaania 92 Holland 92 Horvaatia (*) 95 Iirimaa 92 Island 110 Itaalia 92 Jaapan 94 Kanada 94 Kreeka 92 Läti (*) 92 (*) Turumajandusele üleminevad riigid. 42 ET Euroopa Liidu Teataja 11/42. kd Heitmekoguste piiramist või vähendamist kirjeldav tabel Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele Kyoto protokolli artikli 4 kohaselt lubatud heitmetasemete kindlaksmääramiseks II LISA Kyoto protokolli B lisas sätestatud heitmekoguste vähendamise kohustus (protsent alusaasta või -perioodi kogusest) Euroopa Ühendus 92 % Kyoto protokolli artikli 4 lõikes 1 sätestatud heitmekoguste piiramise või vähendamise kohustus (protsent alusaasta või -perioodi kogusest) Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Austria Portugal Soome Rootsi Ühendkuningriik 92,5 % 79 % 79 % 125 % 115 % 100 % 113 % 93,5 % 72 % 94 % 87 % 127 % 100 % 104 % 87,5 % 11/42. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 III LISA Kyoto protokolli artikli 24 lõike 3 kohaselt tehtud Euroopa Ühenduse deklaratsioon Euroopa Ühenduse praegused liikmesriigid on: Belgia Kuningriik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik. Iirimaa, Euroopa Ühendus teatab, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu, eriti selle artikli 175 lõike 1 kohaselt, on tal õigus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid ning täita neist tulenevaid kohustusi, mis aitavad kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele: — keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; — inimese tervise kaitsmine; — loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine; — meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega. Euroopa Ühendus teatab, et Kyoto protokolliga ettenähtud heitmekoguse vähendamise kohustus täidetakse ühenduse ja selle liikmesriikide tegevuse kaudu vastavalt nende pädevusele ning et on juba vastu võetud liikmesriikidele siduvad ühenduse õigusaktid, mis käsitlevad kõnealuse protokolliga reguleeritud küsimusi. Euroopa Ühendus teavitab korrapäraselt asjakohastest ühenduse õigusaktidest konventsiooni artikli 12 kohaselt edastatavas siseriiklikus teabes sisalduva lisateabe raames, et näidata Kyoto protokolli kohaste kohustuste täitmist vastavalt nimetatud protokolli artikli 7 lõikele 2 ja selle juurde kuuluvatele juhistele


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3890/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Esclusione dei produttori dagli indennizzi

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
aid recipient
aid to disaster victims
farm income
household income
investment aid
terms for aid

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 196/31 In questo contesto il Programma TACIS ha finanziato uno studio preliminare per un centro di distribuzione all(cid:146)ingrosso di prodotti alimentari a Mosca. Questo studio e‘ stato seguito da un intervento finanziato dall(cid:146)assistenza tecnica bilaterale del governo olandese. A questo proposito il Consiglio rammenta in generale che la gestione del Programma TACIS rientra nelle responsabilita‘ che la Commissione esercita in applicazione dei regolamenti seguenti: nn. 2157/91, 2053/93 e 1279/96; spetta quindi a tale istituzione informare sull(cid:146)attuazione delle operazioni da essa finanziate. Per quanto riguarda in modo piu‘ specifico il progetto finanziato dallo Stato olandese sui suoi fondi propri, il Consiglio non ritiene di doversi pronunciare, dato che, in proposito, una societa‘ russa ha intentato un(cid:146)azione dinanzi a un organo giurisdizionale dello Stato membro interessato. (98/C 196/44) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3890/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (11 dicembre 1997) Oggetto: Esclusione dei produttori dagli indennizzi Nelle circolari interpretative del regolamento (CE) n. 950/97 (1) che sostituisce il regolamento (CEE) n. 2328/91 (2), il governo greco utilizza come criterio per l(cid:146)attuazione dell(cid:146)articolo 5 il «reddito familiare» e non il reddito del «titolare dell(cid:146)azienda agricola» cosicche· dagli indennizzi dovuti a calamita‘ vengono esclusi produttori i cui familiari (coniuge, figli) lavorano fuori dall(cid:146)azienda agricola e dispongono di un proprio reddito. Dato che lo sviluppo delle campagne promosso dalle politiche dell(cid:146)Unione europea si basa anche sullo sviluppo dei redditi extra agricoli, puo‘ la Commissione riferire: 1. se e‘ legittimo cumulare al reddito del titolare di un(cid:146)azienda agricola a titolo principale i redditi extra agricoli degli altri membri della sua famiglia; 2. cosa intende fare per evitare che dagli indennizzi vengano esclusi per questo motivo i titolari di aziende agricole che soddisfano ai criteri di cui all(cid:146)articolo 5 del regolamento (CE) n. 950/97? (1) GU L 142 del 2. 6. 1997, pag. 1. (2) GU L 218 del 6. 8. 1991, pag. 1. Risposta data dal signor Fischler in nome della Commissione (13 febbraio 1998) La Grecia definisce la nozione di imprenditore agricolo a titolo principale tenendo conto, nel calcolo del reddito totale degli imprenditori agricoli, del reddito degli altri membri della famiglia. Questo criterio viene seguito allo scopo di concentrare i benefici degli aiuti agli investimenti previsti dal regolamento (CE) n. 950/97 relative al miglioramento dell(cid:146)efficienza delle strutture agricole nelle aziende che ne hanno maggiormente bisogno. Visto che il regolamento summenzionato stabilisce solo le condizioni minime che gli imprenditori agricoli a titolo principale devono soddisfare per poter beneficiare degli aiuti in questione (1), gli Stati membri possono prevedere condizioni supplementari per definire la nozione di imprenditore agricolo a titolo principale. L(cid:146)applicazione da parte della Grecia del criterio del reddito familiare anche per la determinazione dei beneficiari degli aiuti nazionali concessi in caso di calamita‘, e‘ giustificata per gli stessi motivi che valgono per gli aiuti erogati a norma del regolamento n. 950/97. Questa condizione supplementare stabilita per l(cid:146)assegnazione degli aiuti nazionali non crea problemi di compatibilita‘ con gli articoli 92, 93 e 94 del trattato CE che disciplinano gli aiuti concessi dagli Stati membri. (1) Articolo 5, paragrafo 5 del regolamento suddetto


title: A Tanács 11/98/EK rendelete (1997. december 11.) az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló 684/92/EGK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
common transport policy
freedom to provide services
international transport
transport licence

text: 62 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet 31998R0011 1998. 1. 8. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 4/1 A TANÁCS 11/98/EK RENDELETE (1997. december 11. ) az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló 684/92/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 75. cikkének (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében említett eljárásnak megfelelően (3), (1) (2) (3) mivel a Szerződés 75. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a közös közlekedéspolitika bevezetése töb- bek között a nemzetközi közúti személyszállításra vonat- kozó közös szabályok megállapítását is jelenti; mivel az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i 684/92/EGK tanácsi rendelet (4) tartalmaz ilyen szabályokat; mivel a 684/92/EGK rendelet 20. cikke megállapítja, hogy a Bizottság 1995. július 1-je előtt jelentést nyújt be a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról, valamint azt, hogy a Tanács 1997. január 1-je előtt, a Bizottság javaslata alap- ján, elfogadja az eljárások egyszerűsítésére vonatkozó sza- bályokat, beleértve – a jelentés következtetéseinek figye- lembevételével – az engedélyek megszüntetését is; (4) mivel az autóbusszal végzett különböző nemzetközi személyszállítási szolgáltatások meghatározását egyszerű- síteni és javítani szükséges; mivel ezek a szolgáltatások (1) HL C 203. , 1996. 7. 13. , 11. o. és HL C 107. , 1997. 4. 5. , 3. o. (2) HL C 66. , 1997. 3. 3. , 3. o. (3) Az Európai Parlament 1996. november 28-i véleménye (HL C 380. , 1996. 12. 16. , 40. o. ), a Tanács 1997. április 14-i közös álláspontja (HL C 164. , 1997. 5. 30. , 1. o. ) és az Európai Parlament 1997. július 16-i határozata (HL C 286. , 1997. 9. 22. , 85. o. ). (4) HL L 74. , 1992. 3. 20. , 1. o. menetrend szerinti járatokra, különcélú menetrend szerinti járatokra és különjáratokra bonthatók; mivel ezért az inga- járatok fogalmát meg lehet szüntetni; (5) (6) (7) (8) mivel a különjáratok, a különcélú menetrend szerinti jára- tok, és a saját számlás szállítások esetében a piachoz való hozzáférés engedélymentes rendszerét kell bevezetni; mivel a menetrend szerinti járatok engedélyezési rendsze- rét továbbra is fenn kell tartani, bár bizonyos mértékű rugalmasságot kell bevezetni a járatok működési feltételeit illetően; mivel a szállítási eszközök közötti verseny fenntartása érdekében a vasút egy meghatározott időn túl nem rendel- kezhet elsőbbséggel az autóbuszjáratok kialakításával szemben; mivel a szállítási tevékenység ellenőrzésének előmozdítása érdekében az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti személyszállítást közösségi engedélyhez kell kötni, amelynek kidolgozása egy összehangolt minta szerint tör- ténik, és amelyet gyors és hatékony közigazgatási eljárás keretében kell kibocsátani; (9) mivel az engedélyek kiadási eljárásánál alkalmazott határ- időket rugalmasabbá kell tenni; (10) mivel a tagállamoknak meg kell tenniük az e rendelet vég- rehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen a hatá- sos, arányos és visszatartó erejű szankciókat illetően; (11) mivel rendelkezni kell arról, hogy a Bizottságot a végre- hajtó intézkedések meghozatalánál egy tanácsadó bizott- ság támogassa a szállítási okmányok tekintetében; (12) mivel megfelelő határidőt kell megállapítani a közösségi engedély bevezetéséhez; 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 63 (13) mivel e rendelet alkalmazását egy, a Bizottság által előter- jesztendő jelentés alapján felügyelni kell, jogi személy által alkalmazott személyzet egy tagja, vagy a természetes személy maga vezeti”. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 684/92/EGK rendelet a következők szerint módosul: 1. A 2. cikkben: 2. A 3. cikk (1) bekezdése első francia bekezdésének szövege helyébe a következő szöveg lép: „– engedéllyel rendelkezik a letelepedés szerinti tagállamban a menetrend szerinti járatok, beleértve a különcélú menet- rend szerinti lebonyolított járatok, vagy autóbusszal különjáratok keretében történő szállítások végzésére,”. 3. A szöveg a következő cikkel egészül ki: – az 1. 1. pont az következő albekezdéssel egészül ki: „A jellegét nem befolyásolja a járatok menetrend szerinti járat működési feltételeinek kiigazítása. ”, „3a. cikk Közösségi engedély – az 1. 2. pont d) pontját el kell hagyni, – az 1. 3. pontban a „további járművek és be nem tervezett utak igénybe vételére” szavakat el kell hagyni, – a 2. pontot el kell hagyni, – a 3. 1. pont szövege helyébe a következő szöveg lép: „3. 1. A különjáratok olyan járatok, amelyek nem felel- nek meg a menetrend szerinti járatok meghatáro- zásának, beleértve a különcélú menetrend szerinti járatokat, és amelyekre mindenekelőtt az a tény jel- lemző, hogy az ügyfélnek, vagy magának a fuvaro- zónak a kezdeményezésére összeállított utascso- portot szállítanak. A meglévő menetrend szerinti járatokkal összevet- hető és ugyanazokat az utasokat kiszolgáló párhu- zamos vagy időszakos járatok szervezése a II. sza- kaszban megállapított eljárásnak megfelelően engedélyköteles. ” , – a 3. 2. pontot el kell hagyni, (1) Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás vég- zéséhez a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő fuvarozónak rendelkeznie kell a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai által kiállított, a mellékletben sze- replő minta szerinti közösségi engedéllyel. (2) A közösségi engedély eredeti példányát, amelyet a fuva- rozó őriz meg, továbbá a nemzetközi személyszállításban használt, a közösségi engedély jogosultja rendelkezésére álló, tulajdonát képező, vagy más formában, nevezetesen részlet- vételi, bérleti, vagy lízingszerződés keretében szerzett jármű- vek számának megfelelő számú hiteles másolatot a letelepe- dés szerinti tagállam illetékes hatóságai állítják ki a jogosult részére. (3) A közösségi engedélyt a fuvarozó nevére kell kiállítani és az harmadik személy részére nem átruházható. A közösségi engedély egy hitelesített másolatát a járművön kell tartani és az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutat- ni. (4) A közösségi engedélyt ötéves időszakra kell kiállítani, amely meghosszabbítható. – a 3. 4. pont második albekezdésében a „tagállamokkal folytatott konzultációt követően” szövegrész helyébe a „16a. cikkben megállapított eljárással összhangban” szö- veg lép, (5) A közösségi engedély a letelepedés szerinti tagállam ille- tékes hatóságai által kiállított azon dokumentum helyébe lép, amely igazolja, hogy a fuvarozó nemzetközi közúti személy- szállítás végzésére jogosult. – a 4. pont szövege helyébe a következő szöveg lép: „4. Saját számlás szállítás A saját számlás szállítás olyan szállítási tevékeny- ség, amit egy természetes vagy jogi személy nem kereskedelmi célból, non-profit jelleggel végez, amennyiben: – – a szállítás a természetes vagy jogi személynek csak melléktevékenysége, tulajdonában a használt járművek a természetes vagy jogi személy a természetes vagy jogi személy azokat részletre vagy egy tartósbérleti szerződés keretében sze- rezte be, és azokat a természetes személy vagy vannak, vagy (6) Az engedélykérelem benyújtásakor és azt követően lega- lább ötévente a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatósá- gai ellenőrzik, hogy a fuvarozó megfelel-e, illetve, hogy továbbra is megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapí- tott feltételeknek. (7) Amennyiben a 3. cikk (1) bekezdésében említett feltéte- lek nem teljesülnek, a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai egy indokolással ellátott határozatban megtagad- ják a közösségi engedély kiadását vagy meghosszabbítását. (8) A tagállamok biztosítják a közösségi engedély kérelme- zőjének vagy jogosultjának fellebbezési jogát a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságainak az engedély kiadásá- nak megtagadására vagy az engedély visszavonására irányuló határozatával szemben. 64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet (9) A tagállamok legkésőbb minden év január 31-ig tájékoz- tatják a Bizottságot az előző év december 31-én közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók, valamint az akkor forga- lomban lévő járművek számának megfelelő példányszámú hiteles másolatok számáról. (10) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a közösségi engedély a nemzeti szállítási tevékenységekre is érvényes legyen. ”. 4. A 4. cikk szövege helyébe a következő szöveg lép: „4. cikk Hozzáférés a piachoz (1) A 2. cikk 3. 1. pontjában meghatározott különjáratok nem engedélykötelesek. (2) A 2. cikk 1. 2. pontjában meghatározott különcélú menetrend szerinti járatok nem engedélykötelesek, amenny- iben azokat a szervező és a fuvarozó közötti szerződés sza- bályozza. (3) Az (1) és (2) bekezdésben említett szállítási tevékenység- gel kapcsolatos üres járatok szintén nem engedélykötelesek. (4) A 2. cikk 1. 1. pontjának első albekezdésében meghatá- rozott menetrend szerinti járatok, valamint az olyan külön- célú menetrend szerinti járatok, amelyeket szervező és fuva- rozó közötti szerződés nem szabályoz, az 5–10. cikkel összhangban engedélykötelesek. (5) A saját számlás szállításra vonatkozó szabályozást a 13. cikk tartalmazza. ” 5. A II. szakasz címe helyébe a következő cím lép: – az (5) bekezdés szövege helyébe a következő szöveg lép: „(5) Az engedélyek menetrend szerinti járatok üzemelte- tésére jogosítják fel az engedélyjogosult(ak)at mindazon tagállamok területén, amelyeken a járatok útvonala átha- lad. ”, – a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(6) A menetrend szerinti járatok üzemeltetője átmeneti jellegű és kivételes helyzetek kezelésére további járműve- ket alkalmazhat. Ebben az esetben a fuvarozónak biztosítania kell, hogy a következő dokumentumok a járművön legyenek: – – – a menetrend szerinti járat engedélyének másolata, a menetrend szerinti járatok üzemeltetője és a további járműveket biztosító vállalkozás közötti szerződés másolata, vagy azzal egyenértékű dokumentum, a menetrend szerinti kiállított közösségi engedély hiteles másolata. ” járatok üzemeltetője részére 7. A 6. cikk az következők szerint módosul: – az (1) bekezdés szövege helyébe a következő szöveg lép: „(1) Az engedélykérelmeket azon tagállam illetékes ható- ságához (a továbbiakban »engedélyező hatóság«) kell benyújtani, amelynek területén az indulás helye található. Az indulási hely az egyik végállomást jelenti. ”, – a (2) bekezdésben a „tagállamokkal folytatott konzultációt követően” szövegrész helyébe a „16a. cikkben megállapí- tott eljárással összhangban” szöveg lép, „ENGEDÉLYKÖTELES MENETREND SZERINTI JÁRA- TOK” – a (3) bekezdés szövege helyébe a következő szöveg lép: 6. Az 5. cikkben: – az (1) bekezdés második albekezdésében az első mondat helyébe a következő mondat lép: „A menetrend szerinti járatok lebonyolítása céljából tár- sult vállalkozások esetében az engedélyt valamennyi vál- lalkozás nevére ki kell állítani. ”, – a (2) bekezdésben az első mondat helyébe a következő mondat lép: „(2) Az engedély érvényességének időbeli hatálya legfel- jebb öt év. ”, – a (3) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép: „d) a megállóhelyek és a menetrend. ”, – a (4) bekezdésben a „tagállamokkal folytatott konzultációt követően” szövegrész helyébe a „16a. cikkben megállapí- tott eljárással összhangban” szöveg lép, „(3) Az engedélykérelmet benyújtó személyeknek min- den további, általuk lényegesnek tartott vagy az engedé- lyező hatóság által előírt adatot meg kell adniuk, így külö- nösen a vezetési- és pihenőidőről szóló közösségi jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzését lehetővé tévő vezetési tervet, továbbá az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti személyszállításhoz szükséges, a 3a. cikk szerinti közösségi engedély másolatát. ” 8. A 7. cikk szövege helyébe a következő szöveg lép: „7. cikk Engedélyezési eljárás (1) Az engedélyek minden olyan tagállam hatóságainak egyetértésével adhatók ki, amelynek területén az utasok fel-, illetve leszállása történik. Az engedélyező hatóság e hatósá- gok, illetve azon tagállamok illetékes hatóságai számára, amelyek területén a járat az utasok fel-, illetve leszállása nél- kül áthalad, megküldi a kérelem, valamint minden lényeges dokumentum másolatát, illetve azok értékelését. 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 65 (2) A tagállamok azon illetékes hatóságai, amelyek hozzájá- rulását kérelmezték, a kérelemmel kapcsolatos határoza- tukról két hónapon belül értesítik az engedélyező hatóságot. Ezt a határidőt a véleménykérés kézhezvételének az átvételi elismervényen feltüntetett dátumától kell számítani. Ha az engedélyező hatóság e határidőn belül nem kap választ, akkor úgy kell tekinteni, hogy a megkeresett hatóságok hoz- zájárulása biztosított, és az engedélyező hatóság kiadja az engedélyt. Azon tagállamok hatóságai, amelyek területén a járat az uta- sok fel-, illetve leszállása nélkül halad át, észrevételeikről az első albekezdésben megállapított határidőn belül tájékoztat- hatják az engedélyező hatóságot. (3) A (7) és a (8) bekezdésre is figyelemmel, az engedélyező hatóságnak a kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül határoznia kell a fuvarozó kérelméről. (4) Az engedélyt nem lehet kiállítani, ha: a) a kérelmező nem képes a kérelmezett járatot a közvetle- nül rendelkezésére álló eszközökkel üzemeltetni; b) a kérelmező korábban nem tartotta be a közúti fuvarozás hazai vagy nemzetközi előírásait, különösen a nemzet- közi közúti személyszállítás engedélyezésére vonatkozó feltételeket és követelményeket, vagy ha a kérelmező súlyosan megsértette a közúti közlekedés biztonságára, különösen a járművekre, valamint a járművezetők vezetési- és pihenőidejére vonatkozó előírásokat; c) engedély megújítása iránti kérelem esetén nem tartották be az engedélyezés feltételeit; d) bebizonyosodik, hogy a kérdéses járat a már engedélye- zett menetrend szerinti járatokat közvetlenül veszélyez- teti, kivéve ha a kérdéses menetrend szerinti járatokat csak egyetlen fuvarozó vagy fuvarozócsoport üzemelteti; egyetértésével, a fuvarozó értesítése után hat hónappal felfüggesztheti vagy visszavonhatja a nemzetközi autó- buszjárat működtetésére jogosító engedélyt. Az a tény, hogy valamely fuvarozó más közúti vagy vasúti fuvarozónál alacsonyabb árat ajánl, illetve az a tény, hogy a kérdéses útvonalat már más közúti vagy vasúti fuvarozók kiszolgálják, önmagában még nem igazolja a kérelem eluta- sítását. létrejöttére (5) Az engedélyező hatóság és az (1) bekezdésben előírt megállapodás irányuló eljárásban érintett valamennyi tagállam illetékes hatóságai kizárólag e rendelet- tel összeegyeztethető okok alapján utasíthatják el a kérelme- ket. (6) Amennyiben az (1) bekezdésben említett megállapodás elérését célzó eljárás alapján az engedélyező hatóság valamely kérelem ügyében nem tud dönteni, az ügy az engedélyké- relem fuvarozó általi benyújtásának időpontjától számított öt hónapos határidőn belül a Bizottság elé terjeszthető. (7) Az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt köve- tően a Bizottság tíz héten belül határozatot hoz, amely az érintett tagállamok értesítésétől számított 30 napon belül hatályba lép. (8) A Bizottság határozata addig hatályos, ameddig az érin- tett tagállamok között megállapodás nem jön létre. (9) Az e cikkben megállapított eljárás befejezését követően az engedélyező hatóság határozatáról az (1) bekezdésben említett valamennyi hatóságot értesíti, és valamennyi enge- dély másolatát megküldi számukra; a tranzittagállamok ille- tékes hatóságai azonban jelezhetik, hogy ilyen értesítésre nem tartanak igényt. ” 9. A 8. cikk (3) bekezdésének második albekezdése a „viteldí- jak” szó után „a járatok sűrűségét” kifejezéssel egészül ki. e) nyilvánvalóvá válik, hogy a kérelemben szereplő járatok üzemeltetése az érintett útvonalak közül csak a legjöve- delmezőbbre irányul; 10. A 9. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. f) a tagállamok részletes elemzés nyomán határozhatnak arról, hogy az említett szállítási szolgáltatás komolyan veszélyezteti-e a közvetlenül érintett szakaszokon az azzal összevethető vasúti szolgáltatás életképességét. Az e rendelkezés értelmében hozott határozatokról, valamint azok indokolásáról az érintett fuvarozókat értesíteni kell. 2000. január 1-jétől abban az esetben, ha egy működő nemzetközi autóbuszjárat komolyan veszélyezteti a köz- vetlenül érintett szakaszokon a vele összevethető vasúti szolgáltatás életképességét, a tagállam a Bizottság 11. A III. szakasz címe helyébe a következő cím lép: „KÜLÖN- JÁRATOK ÉS MÁS NEM ENGEDÉLYKÖTELES JÁRA- TOK” 12. A 11. cikk szövege helyébe a következő szöveg lép: „11. cikk Menetlevél (1) A 4. cikk (1) bekezdésében említett járatokat menetlevél kíséretében kell lebonyolítani. 66 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet (2) A különjáratokat üzemeltető fuvarozó a menetlevelet az egyes utazások megkezdése előtt tölti ki. – a közösségi engedély kiállításához szükséges adatok vonatkozásában téves adatokat közölt. (3) A menetlevélnek legalább a következő adatokat kell tar- talmaznia: a) a járat típusa; b) az útvonal főbb pontjai; c) a résztvevő fuvarozó(k). (4) A menetlevéltömböket a fuvarozó vállalkozás letelepe- dése szerinti tagállam illetékes hatóságai, vagy az általuk kije- lölt szervek biztosítják. (5) A Bizottság a 16a. cikkben megállapított eljárással össz- hangban meghatározza a menetlevél mintáját és annak hasz- nálati módját. ” 13. A 12. cikk első bekezdésében a „Szálláslehetőséggel össze- kapcsolt nemzetközi ingajárat vagy” szövegrészt el kell hagy- ni. 14. A 13. cikkben: – a (2) bekezdést el kell hagyni, – a (3) bekezdésben a „tagállamokkal folytatott konzultációt követően” szövegrész helyébe a „16a. cikkben megállapí- tott eljárással összhangban” szöveg lép. 15. A 14. cikkben: – az (1) bekezdés bevezető részéből a következőt kell elhagyni: „vagy ingajárat”, – az (1) bekezdés utolsó francia bekezdésének szövege helyébe a következő szöveg lép: „– a szállítás díja. ” 16. A 16. cikk szövege helyébe a következő szöveg lép: „16. cikk (2) Az engedélyező hatóság az engedélyt visszavonja, ha az engedélyes az e rendelet alapján kiadott engedély feltételei- nek már nem felel meg, különösen ha a fuvarozó letelepedése szerinti tagállam ezt kéri. A hatóság erről késedelem nélkül értesíti az érintett tagállam illetékes hatóságait. (3) A közúti közlekedés biztonságára vonatkozó rendelke- zések súlyos vagy ismétlődő megsértése, különös tekintettel a járművekre, valamint a járművezetők vezetési- és pihenői- dejére vonatkozó előírásokra, továbbá a 2. cikk 1. 3. pontjá- ban említett párhuzamos vagy időszakos járatok engedély nélküli üzemeltetése esetén, a jogsértést elkövető fuvarozó letelepedése szerinti többek között visszavonhatják a közösségi engedélyt, vagy ideigle- nesen és/vagy részlegesen visszavonhatják a közösségi enge- dély hiteles másolatait. tagállam illetékes hatóságai A szankciókat a közösségi engedély jogosultja által elköve- tett jogsértés súlyosságának, valamint – a nemzetközi jára- tok vonatkozásában – a hiteles másolatok számának megfe- lelően kell meghatározni. (4) Amennyiben a fuvarozó a közúti közlekedés biztonsá- gára vonatkozó rendelkezéseket – különös tekintettel a jár- művekre és a járművezetők vezetési és pihenőidejére vonat- kozó előírásokra – ismételten súlyosan megsérti, a tagállam illetékes hatóságai a fuvarozót a nemzetközi személyszállító járatok e rendelet alapján területükön történő üzemelte- tésétől eltiltják. A hatóságok haladéktalanul tájékoztatják az érintett tagállam illetékes hatóságait. (5) A tagállamok kérésre megadnak egymásnak minden, bir- tokukban lévő lényeges információt a következőkkel kapcso- latban: – e rendelet előírásainak, illetve egyéb, autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításra vonatkozó közösségi sza- bályok megsértése, amennyiben azokat egy másik tagál- lamból származó fuvarozó követte el területükön, – illetve a kiszabott szankciók, melyeket saját fuvarozóikkal szemben az általuk más tagállam területén elkövetett szabálysértések miatt szabtak ki. ” Szankciók és kölcsönös segítségnyújtás „16a. cikk 17. A szöveg a következő cikkel egészül ki: (1) A fuvarozó letelepedése szerinti tagállam illetékes ható- ságai visszavonják a 3a. cikkben meghatározott közösségi engedélyt, amennyiben az engedély jogosultja: – már nem teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében meghatáro- zott feltételeket, Ahol az e cikkben említett eljárást kell követni, ott a Bizottságot a valamely tagállamban nem honos fuvarozók számára a belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás feltételeinek megállapításáról szóló, 1997. december 11-i 12/98/EK tanácsi tanácsadó bizottság támogatja. A tanácsadó bizottság elnöke a Bizottság képviselője. rendelettel (*) létrehozott 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 67 A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnök által az ügy sürgősségétől függően megállapított határidőn belül, adott esetben szavazással, véleményt nyilvánít a tervezetről. időn belül minden, a későbbiekben bekövetkező változásról. A tagállamok biztosítják, hogy minden ilyen intézkedést a fuvarozó állampolgárságán vagy vállalkozásának letelepedési helyén alapuló megkülönböztetés nélkül alkalmazzanak. ” A véleményt jegyzőkönyvben rögzítik; minden tagállam kérheti jegyzőkönyvbe foglalását. álláspontjának továbbá saját A Bizottság messzemenően köteles figyelembe venni a bizottság véleményét. A Bizottság tájékoztatja a bizottságot arról, hogy milyen módon vette annak véleményét. figyelembe (*) HL L 4. , 1998. 1. 8. , 10. o. ”. 18. A 19. cikk második bekezdésének helyébe a következő szö- veg lép: „A tagállamok elfogadják azokat az intézkedéseket, amelyek az ellenőrzések végrehajtásának eszközeire, valamint az e rendeletben foglalt rendelkezések megsértése folytán kiszab- ható szankciók rendszerére vonatkoznak, továbbá minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy érvényt szerezzenek a szankcióknak. Az így elrendelt szank- cióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok e rendelet hatálybalépésének időpont- jától számított 12 hónapon belül értesítik a Bizottságot a vonatkozó intézkedéseikről, valamint a lehető legrövidebb 19. A melléklet helyébe az e rendelethez csatolt melléklet lép. 2. cikk 1998. december 11-e előtt a tagállamok a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadják az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket és azokról értesítik a Bizottságot. 3. cikk A Bizottság legkésőbb 1999. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásának eredményeiről. 4. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. 1998. december 11-től kell alkalmazni, kivéve az 1. cikk (3) bekezdését, amelyet 1999. június 11-től kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. december 11-én. a Tanács részéről az elnök M. DELVAUX-STEHRES 68 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet MELLÉKLET „MELLÉKLET 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 69 Általános rendelkezések 1. Ez az engedély a 11/98/EK rendelettel módosított, az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i 684/92/EGK tanácsi rendelet értelmében került kiállításra. 2. Ezt az engedélyt az ellenszolgáltatás fejében szállítási szolgáltatást végző fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatósága állítja ki azon fuvarozó részére, aki: – – – a letelepedése szerinti tagállamban autóbusszal végzett menetrend szerinti járatok, különcélú menetrend szerinti járatok és különjáratok üzemeltetésére jogosult, eleget tesz a belföldi és nemzetközi közúti személyszállítás tekintetében a szakmába történő bejutásra vonatkozóan a közösségi szabályokkal összhangban megállapított feltételeknek, eleget tesz a közúti közlekedés biztonságára vonatkozó jogi követelményeknek a járművezetők és járművek tekintetében. 3. Ez az engedély lehetővé teszi az ellenszolgáltatás fejében autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás lebonyolítását a Közösség területén található valamennyi közlekedési vonalon: – – amennyiben az indulás és az érkezés helye két különböző tagállamban van, függetlenül attól, hogy áthalad-e a járat egy vagy több tagállam, illetve harmadik országok területén, valamelyik tagállamból egy harmadik országba és fordítva, függetlenül attól, hogy áthalad-e a járat egy vagy több tagállam, illetve harmadik országok területén, – harmadik országok között, egy vagy több tagállam területén áthaladó tranzittal, valamint a 684/92/EGK rendeletben megállapított feltételek szerint végzett szállítási tevékenységgel összefüggő üres járatokat. Valamely tagállamból egy harmadik országba irányuló szállítás esetén és fordítva, a 684/92/EGK rendeletet kell alkalmazni az azon tagállamban megtett útra, amelynek területén utasok fel- és leszállása történik, amennyiben a szükséges megállapodást a Közösség és az érintett harmadik ország megkötötte. 4. Az engedély személyre szóló és nem átruházható. 5. Az engedélyt a kibocsátó tagállam illetékes hatóságai visszavonhatják, különösen akkor, ha a fuvarozó: – már nem teljesíti a 684/92/EGK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeket, – – a közösségi engedély kiállításához és meghosszabbításához szükséges adatok vonatkozásában téves adatokat közölt, a közúti közlekedés biztonságára vonatkozó rendeleteket súlyosan vagy ismételten megsértette, különös tekintettel a járművekre, valamint a járművezetők vezetési és pihenőidejére vonatkozó szabályokra, továbbá a 684/92/EGK rendelet 2. cikkének 1. 3. pontjában említett párhuzamos vagy időszakos járatok engedély nélküli végzésére. A jogsértést elkövető fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai többek között visszavonhatják a közösségi engedélyt, vagy ideiglenesen és/vagy részlegesen visszavonhatják a közösségi engedély hiteles másolatait. A szankció mértékének megállapítása a közösségi engedély tulajdonosa által elkövetett jogsértés súlyosságának, valamint a nemzetközi járatok vonatkozásában az illető birtokában lévő hiteles másolatok teljes számának megfelelően történik. 6. Az engedély eredeti példányát a fuvarozó köteles megőrizni. Az engedély hiteles másolatait a nemzetközi szállítást végző járműveken kell tartani. 7. Ezt az engedélyt az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni. 8. Az engedély jogosultja köteles valamennyi tagállam területén betartani az adott államban érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, különösen a szállítás és a közlekedés tekintetében. 70 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet 9. »Menetrend szerinti járatok« azok a járatok, amelyeken az utasok szállítása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és kitéve történik. A menetrend szerinti járatokat bárki igénybe veheti, adott esetben helyfoglalási kötelezettség mellett. A járatok működési feltételeinek módosulása nem érinti annak menetrend szerinti járatként történő besorolását. A menetrend szerinti járatok engedélykötelesek. A »különcélú menetrend szerinti járatok, amelyek meghatározott járatok« olyan menetrend szerinti utascsoportok szállítását bonyolítják le más utasok kizárásával, meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon úgy, hogy az utasok előre meghatározott megállóhelyeken szállnak fel és le. Különcélú menetrend szerinti járatok közé a következők tartoznak: a) a dolgozók otthonuk és munkahelyük közötti szállítása; b) a tanulók és hallgatók otthonuk és oktatási intézményük közötti szállítása; c) a katonák és családjuk származási államuk és laktanyájuk közötti szállítása. Az a tény, hogy egy különjárat az azt használók igényeihez igazodik, nem befolyásolhatja annak menetrend szerinti járatként történő besorolását. A különcélú menetrend szerinti járatok nem engedélykötelesek, amennyiben azokat a szervező és a fuvarozó közötti szerződés szabályozza. A párhuzamos vagy időszakos és a már meglévő menetrend szerinti járatokkal közös utasokat kiszolgáló járatok megszervezése engedélyköteles. A »különjáratok« olyan járatok, amelyek nem felelnek meg a menetrend szerinti járatok, illetve a különcélú menetrend szerinti járatok meghatározásának, és amelyek fő jellemzője, hogy a megrendelő vagy maga a fuvarozó járatokkal kezdeményezésére összeállított csoportokat szállítanak. A már meglévő menetrend szerinti összevethető és azokkal közös utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok megszervezése a 684/92/EGK rendelet II. szakaszában megállapított eljárással összhangban engedélyköteles. Ezek a járatok akkor is különjáratok, ha meghatározott időközönként közlekednek. A különjáratok nem engedélykötelesek. ”


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3895/97 του Gerardo FERNANDEZ-ALBOR προς την Επ τροπή. Μισθοί εκφρασμένοι σε ευρώ

eurovoc_concepts:
European symbol
currency convertibility
euro
issuing of currency
pay
public awareness campaign

text: C 174/152 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 8. 6. 98 episkefuoy·n toyw xv· royw ta a·toma poy pragmatopoioy·n thn e·reyna (. )• mporei· na dhmioyrghuei· e·naw fa·kelow me fvtografi·ew (. )• h Epitroph· symfv· nhse na gi·noyn o·lew oi anakritike·w pra· jeiw (. )• h e·reyna basi·zetai stiw dhlv· seiw tvn goniv· n (. )• h ana·krish synexi·zetai (. )• orisme·noi gonei·w zh·thsan rhta· apo· ton anakrith· na thrh·sei to apo·rrhto o·son afora· ayth· thn e·reyna apo· sebasmo· prow ta paidia· toyw». To grafei·o asfa·leiaw ypa·getai ston pro·edro thw Epitroph·w. H yphresi·a poy ei·nai armo·dia gia thn parakoloy·uhsh thw diaxei·rishw thw ypergolabi·aw ei·nai h yphresi·a «koinvnikh· politikh·» thw GD IX, h opoi·a ypa·getai ston Epi·tropo poy ei·nai armo·diow gia to prosvpiko· kai th dioi·khsh. (98/C 174/226) GRAPTH ERVTHSH E-3895/97 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (11 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Misuoi· ekfrasme·noi se eyrv· Dia·fora o·rgana, organismoi· kai epixeirh·seiw e·xoyn h·dh jekinh·sei thn praktikh· thw e·kdoshw tvn misuologikv· n katasta·sevn tvn ypallh·lvn toyw stiw opoi·ew oi misuoi· ekfra·zontai se eyrv· kai se euniko· no·misma, oy·tvw v· ste oi ergazo·menoi na synhui·zoyn stadiaka· se e·na no·misma poy ua alla· jei tiw synh·ueiew tvn eyrvpai·vn. Ayto· to ei·dow me·trvn poy synodey·etai apo· a·lla toy i·dioy ty·poy, o·pvw h plhrvmh· tvn dhmotikv· n telv· n se eyrv· , ua symba·lloyn sto na dieykoly·noyn o·loyw toyw eyrvpai·oyw poli·tew na katanoh·soyn to ne·o no·misma. Ei·nai se ue·sh h Epitroph· na pei ea·n proti·uetai na epektei·nei thn empeiri·a ayth· oy·tvw v· ste na dieykoly·nei ton eyrvpai·o poli·th na ejoikeivuei· kai na synhui·sei th metatroph· toy eyrv· vw nootropi·a prow mia ne·a nomismatikh· pragmatiko·thta poy ua env· sei, ako·mh perisso·tero, o·loyw toyw poli·tew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono· matow thw Epitroph· w (15 Ianoyari·oy 1998) H Epitroph· symmeri·zetai plh·rvw thn a·poch toy Ajio·timoy Me·loyw. Ekfra·zei thn ikanopoi·hsh· thw gia th de·smeysh poy ane·laban to·so oi dhmo·sioi o·so kai oi idvtikoi· forei·w v· ste h eisagvgh· toy eyrv· na pragmatopoihuei· me ton armoniko·tero tro·po. O tro·pow me ton opoi·o h Epitroph· proti·uetai na antimetvpi·sei tiw proklh·seiw poy ue·tei se epi·pedo epikoinvni·aw h eisagvgh· toy eyrv· perigra·fetai se pro·sfath anakoi·nvsh me ti·tlo «Praktika· zhth·mata thw kauie·rvshw toy eyrv· » (1). H Epitroph· e·xei systh·sei dia·forew symboyleytike·w oma·dew empeirognvmo·nvn poy ei·nai epifortisme·new me th diejodiko·terh eje·tash sygkekrime·nvn uema·tvn epikoinvni·aw. Oi oma·dew ayte·w pre·pei na ypoba·loyn tiw ekue·seiw toyw sy·ntoma kai sth syne·xeia h Epitroph· ua antlh·sei taxe·vw kata·llhla sympera·smata vw prow thn politikh· poy pre·pei na akoloyuhuei·. Mia prv· th oma· da ergasi·aw ejeta·zei tiw texnike·w epiptv· seiw kai to ko·stow thw diplh·w anagrafh·w, dhladh· thw anagrafh·w tvn timv· n kai/h· tvn ajiv· n se eunike·w nomismatike·w mona·dew kai se eyrv·. Mia dey·terh oma·da diereyna· toyw tro·poyw me toyw opoi·oyw mporei· na dieykolynuei· h katano·hsh apo· toyw poli·tew tvn timv· n kai tvn ajiv· n poy ekfra·zontai se eyrv·. H Epitroph· anagnvri·zei o·ti oi dhmo·siew dioikh·seiw diadramati·zoyn shmantiko· ro·lo gia th meta·bash sto eyrv· kai zh·thse apo· tiw eunike·w arxe·w na thw ypoba·loyn prin apo· to te·low toy 1997 progra·mmata meta·bashw sto eyrv·. Sxedo·n o·la ta kra·th me·lh e·xoyn h·dh ypoba·lei paro·moia progra·mmata, ta perisso·tera apo· ta opoi·a proble·poyn dynato·thta ypobolh·w forologikv· n dhlv· sevn se eyrv· kata· th metabatikh· peri·odo. Se polle·w periptv· seiw, to dikai·vma ypobolh·w forologikh·w dh·lvshw se eyrv· kata· th metabatikh· peri·odo isxy·ei epi·shw gia tiw dhlv· seiw fo·roy eisodh·matow fysikv· n prosv· pvn. Oi leptome·reiew o·son afora· th meta·bash sto eyrv· tvn eunikv· n dioikh·sevn enapo·keintai sthn armodio·thta tvn eunikv· n arxv· n. H Epitroph· ua ypoba·lei sy·ntoma e·kuesh sxetika· me ta progra·mmata meta·bashw sto eyrv· o·lvn tvn kratv· n melv· n. (1) COM (97) 491 teliko·


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3905/97 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Aeroporto di Malpensa (Milano)

eurovoc_concepts:
Italy
air traffic
air traffic control
air transport
airline
airport
means of transport
project of common interest
town and country planning

text: 16. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 187/81 Per quanto concerne la situazione futura delle isole greche, la Commissione desidera ricordare che i programmi dei Fondi strutturali sono elaborati in partenariato con gli Stati membri che presentano alla Commissione il loro piano di sviluppo regionale. I documenti adottati rispecchiano, quindi, le scelte e le priorita‘ inizialmente stabilite da ogni Stato membro. Secondo le statistiche di cui dispone attualmente la Commissione (media del prodotto interno lordo 1992-1994), l(cid:146)ammissibilita‘ delle isole greche all(cid:146)obiettivo 1 non e‘ messa in questione. Inoltre, nei progetti di regolamenti che la Commissione sta attualmente preparando, si prevede di reintrodurre per un nuovo periodo un tasso di cofinanziamento comunitario piu‘ alto per le isole periferiche greche svantaggiate dalla loro lontananza. (98/C 187/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3905/97 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (11 dicembre 1997) Oggetto: Aeroporto di Malpensa (Milano) Considerato che Malpensa e‘ uno dei grandi progetti prioritari dell(cid:146)Unione europea; considerato che Malpensa purtroppo continua a non avere le adeguate infrastrutture di collegamento verso la piu‘ importante metropoli del Nord Italia, Milano, citta‘ che dal punto di vista economico rappresenta una punta avanzata verso l(cid:146)Europa; considerato che il Ministro italiano dei trasporti Burlando avrebbe stabilito che dal prossimo ottobre l(cid:146)aeroporto milanese di Linate dovrebbe essere utilizzato solo per voli interni, mentre tutti i voli verso l(cid:146)Unione europea dovrebbero partire dall(cid:146)aeroporto di Malpensa; considerato che per raggiungere Malpensa dal centro di Milano, in qualunque ora lavorativa della giornata, si impiega circa 1 ora e mezza di percorrenza, con un costo taxi di circa 200. 000 lire italiane; Si chiede: 1. che la Commissione inviti il Governo italiano a rendere agibile Malpensa prima di decidere qualsiasi data riferentesi all(cid:146)aumento del trasporto aereo di detto aeroporto; 2. che la Commissione intervenga affinche· dall(cid:146)aeroporto di Linate non siano cancellati i voli che collegano Milano col resto dell(cid:146)Unione e in special modo con Bruxelles, in quanto se rimarranno i voli Milano-Roma (capitale dell(cid:146)Italia), devono rimanere anche i voli Milano-Bruxelles (capitale d(cid:146)Europa). (98/C 187/128) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3956/97 di Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI) e Carlo Secchi (PPE) alla Commissione (12 dicembre 1997) Oggetto: Aeroporto di Milano Malpensa E‘ noto che › l(cid:146)aeroporto di Malpensa e‘ uno dei progetti prioritari dell(cid:146)Unione europea, › e‘ tuttora privo delle adeguate infrastrutture di collegamento verso la piu‘ importante metropoli del Nord Italia, Milano, citta‘ che dal punto di vista economico rappresenta una punta avanzata verso l(cid:146)Europa. › il ministro italiano dei trasporti, Burlando, avrebbe stabilito che dal prossimo ottobre l(cid:146)aeroporto milanese di Linate sia adibito solo ai voli interni e che tutti i voli verso gli altri paesi dell(cid:146)Unione partano dall(cid:146)aeroporto di Malpensa. › per raggiungere Malpensa dal centro di Milano si impiega, in qualsiasi ora lavorativa della giornata, circa un(cid:146)ora e mezza di percorrenza con un costo taxi di circa 200. 000 ITL


title: Verordening (EG) nr. 2470/97 van de Commissie van 11 december 1997 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 3846/87 wat betreft de landbouwproductennomenclatuur voor de uitvoerrestituties (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
export refund
syrup

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3911/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Seveso-direktivet

eurovoc_concepts:
accident prevention
dangerous substance
environmental impact
health control
industrial hazard
pollution control measures
prevention of pollution
public health
safety standard
technical standard


title: Guide de la jurisprudence de la Cour de justice des CE relative aux articles 59 ss du traité CE : La libre circulation des services.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU law
case law (EU)
directory
freedom to provide services


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2469/97 av den 11 december 1997 om ändring av förordningarna (EEG) nr 1964/82 om villkoren för beviljande av särskilda exportbidrag för vissa urbenade styckningsdelar av nötkreatur, (EEG) nr 3846/87 om upprättandet av en exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter och (EG) nr 1445/95 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
beef
boned meat
export licence
export refund
import licence


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2478/97 DA COMISSÃO de 11 de Dezembro de 1997 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund