title: Draft Commission interpretative communication - Freedom to provide services and the general good in the insurance sector (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
advertising
freedom to provide services
insurance
right of establishment

formats: html pdfa1b print


title: Utkast till rådets resolution om riktlinjer för sysselsättning för 1998

eurovoc_concepts:
approximation of policies
business policy
employment policy
equal treatment
integration into employment

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 12. 1997 KOM(97)676 slutlig Utkast till Rådets resolution om Riktlinjer för sysselsättning för 1998 (framlagt av kommissionen) Meddelande från kommissionen om utkast till rådets resolution om Riktlinjer för sysselsättning för 1998 Vid toppmötet i Amsterdam beslutade Europeiska rådet att vissa bestämmelser i den nya avdelningen om sysselsättning i fördraget skall börja gälla omedelbart samt att det skall hållas ett särskilt toppmöte om sysselsättning. Den 1 oktober 1997 antog kommissionen därför ett meddelande med rubriken "Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998". Detta meddelande riktade sig till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, och det tjänade som ram för diskussionen före Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättning som hölls i Luxemburg den 20-21 november 1997. I enlighet med den överenskommelse som uppnåtts av Europeiska rådet om riktlinjerna såsom anges i ordförandeskapets slutsatser från mötet den 20-21 november 1997, lägger kommissionen nu fram ett utkast till rådets resolution om riktlinjer för sysselsättning för 1998 för antagande. Riktlinjerna följer fyra huvudlinjer: att förbättra möjligheten till inträde på arbetsmarknaden, utveckla företagarandan, uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga och stärka jämställdhetspolitiken. Nitton specifika riktlinjer framhävs. Kommissionen åtar sig att utarbeta och att i vederbörlig ordning framlägga de rapporter som Europeiska rådet begär. Kommissionen kommer också att i vederbörlig ordning förbereda och lägga fram den gemensamma rapporten till Europeiska rådets möte för sysselsättning för 1999. inför antagandet av riktlinjer i Wien och Utkast till Rådets resolution om Riktlinjer för sysselsättning för 1998 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, i enlighet med resolutionen från Europeiska rådet i Amsterdam om tillväxt och sysselsättning i vilken hänvisades till det förfarande som avses i den nya avdelningen om sysselsättning i fördraget och fastslogs att kommissionen bör försöka se till att dessa bestämmelser skall börja gälla omedelbart, på grundval av slutsatserna sysselsättning (20-21 november 1997), från Europeiska rådets extra möte om med beaktande av kommissionens utkast och kommissionens meddelande "Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik under 1998" av den 1 oktober 1997, med beaktande av att resolutionen är ett uttryck för Europaparlamentets bidrag till Europeiska rådets extra möte om sysselsättning, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över kommissionens meddelande, med beaktande av Regionkommitténs bidrag till Europeiska rådets extra möte om sysselsättning, med beaktande av yttrandet arbetsmarknad, från Kommittén för sysselsättning och med beaktande av yttrandet från Kommittén för ekonomisk politik, med beaktande av bidraget från arbetsmarknadens parter till Europeiska rådets extra möte om sysselsättning, och med beaktande av följande: Sysselsättningsfrågan är en mycket viktig för den europeiske medborgaren, och alla krafter måste sättas in för att bekämpa en arbetslöshet som är så oacceptabelt hög att den hotar sammanhållningen i våra samhällen. fråga Det krävs en helhetsstrategi, som omfattar tre aspekter: (1) fortsatt utveckling av en samordnad makroekonomisk politik baserad på en effektiv inre marknad, (2) drivande av hela gemenskapspolitiken för att stödja sysselsättningen, (3) samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik på grundval av gemensamma riktlinjer för både mål och medel i syfte att samverka för gemensamt bestämda mål, som är möjliga att kontrollera och som regelbundet uppdateras, som bör infogas i de nationella handlingsplaner för sysselsättning som har utarbetats av medlemsstaterna. En sådan samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik skall genomföras genom antagande av riktlinjer för sysselsättning som stämmer överens med de stora riktlinjerna i den ekonomiska politiken och som fastställer konkreta mål vars genomförande följs upp regelbundet enligt ett gemensamt förfarande för utvärdering av resultaten. Riktlinjerna följer fyra huvudlinjer: att förbättra möjligheten till inträde på arbetsmarknaden, utveckla företagarandan, uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga för att göra det möjligt för arbetsmarknaden att reagera på de ekonomiska förändringarna och stärka jämställdhetspolitiken. Genomförandet av strategin kräver gemensamma ansträngningar från alla parter, aktörer: gemenskapsinstitutioner; Europeiska investeringsbanken har visat sitt engagemang i detta avseende. Europaparlamentet arbetsmarknadens medlemsstater, regioner, och Riktlinjerna skall infogas i nationella handlingsplaner för sysselsättning så att de kan konkretiseras i form av nationella mål uttryckta i siffror, varje gång det är möjligt och lämpligt, och omsättas till nationella åtgärder i lagar och författningar och andra åtgärder. I de nationella handlingsplanerna för att uppnå det eftersträvade resultatet bl. a. med tanke på de administrativa och finansiella resurser som kan frigöras. tidsfrister fastställs Målet med dessa åtgärder är att uppnå en betydande ökning av sysselsättningsgraden i Europa på en varaktig basis. Preventiva åtgärder har särskild betydelse för att hejda utvecklingen av ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten genom en tidig identifiering av individuella behov och genom väl avvägda lösningar; aktiva åtgärder för inträde på arbetsmarknaden prioriteras systematiskt i förhållande till passiva stödåtgärder. Gemensamma indikatorer på grundval av jämförbara statistiska uppgifter är av följa upp och utvärdera vikt och gör det möjligt att effektivt sysselsättningspolitiken och fastställa bra metoder. ANTAGIT DENNA RESOLUTION 1. De bifogade riktlinjerna för sysselsättningen för 1998 har antagits. 2. Medlemsstaterna skall beakta dessa riktlinjer i sin sysselsättningspolitik. 3. Varje medlemsstat skall varje år utarbeta en nationell handlingsplan för sysselsättningen ur ett flerårigt perspektiv, i vilken medlemsstaten redovisar sin inställning till samtliga riktlinjer samt skickar denna plan till rådet och kommissionen tillsammans med en rapport om villkoren för genomförandet av planen. 4. Medlemsstaterna uppmanas a) b) att lägga fram sin första nationella handlingsplan för sysselsättningen på grundval av dessa riktlinjer till rådet och kommissionen i tillräckligt god tid före Europeiska rådet i Cardiff, att förelägga rådet och kommissionen en årsrapport om de viktigaste åtgärder de har vidtagit för att genomföra sin sysselsättningspolitik på grundval av de riktlinjer med avseende på den gemensamma årsrapport som rådet och kommissionen skall förelägga Europeiska rådet. 5. Rådet förbinder sig a) b) att under senare hälften av 1998 mot bakgrund av de rapporter som avses i punkt 4 b utföra en undersökning av genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik på grundval av riktlinjerna, att tillsammans med kommissionen och på grundval av ett första utkast över sysselsättningsläget i gemenskapen och om genomförandet av riktlinjerna, som skall läggas fram för Europeiska rådet i Wien. kommissionen utarbeta rapport från en 6. Rådet noterar att kommissionen förbinder sig att senast den 15 oktober för medlemsstaternas riktlinjer förslag lägga till 1998 sysselsättningspolitik under 1999 fram ett 7. Rådet bekräftar att medverkan från arbetsmarknadens parter på alla nivåer är viktig för riktlinjernas genomförande och att denna medverkan kommer att utvärderas regelbundet, dels med kommissionen och rådet, dels på det möte som äger trojka på stats- och regeringschefsnivå och kommissionen. rum varje halvår med en RIKTLINJER FÖR SYSSELSÄTTNING FÖR 1998 ATT I. ARBETSMARKNADEN FÖRBÄTTRA MÖJLIGHETEN TILL INTRÄDE PÅ • Att angripa långtidsarbetslösheten ungdomsarbetslösheten och förebygga För att vända utvecklingen av ungdoms- och långtidsarbetslösheten kommer medlemsstaterna att utarbeta förebyggande strategier, som är inriktade på möjligheten till inträde på arbetsmarknaden och som grundar sig på en tidig identifiering av individuella behov. Inom en tidsfrist som varje medlemsstat själv skall fastställa och som inte får överskrida fem år - en tidsfrist som kan vara längre i de medlemsstater där arbetslösheten är särskilt hög - skall medlemsstaterna se till att - - alla ungdomar, innan de varit arbetslösa sex månader, erbjuds en ny start i form av utbildning, omskolning, arbetslivserfarenhet, anställning eller andra åtgärder som främjar deras inträde på arbetsmarknaden, arbetslösa vuxna, innan de varit arbetslösa i tolv månader, också får erbjudande om en ny start genom någon av de ovan nämnda åtgärderna eller, mer allmänt, genom individuell yrkesvägledning. förebyggande åtgärder och åtgärderna Dessa arbetsmarknaden långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. kombineras med bör för åtgärder inträde på de för • Från passiva till aktiva åtgärder Systemen för ersättning och utbildning bör - där detta visar sig nödvändigt - omarbetas och anpassas så att de aktivt främjar möjligheten till inträde på arbetsmarknaden och faktiskt stimulerar de arbetslösa att söka och acceptera ett arbete eller en utbildning. Därför kommer varje medlemsstat - som kan underlätta att anstränga sig att avsevärt öka antalet personer som är föremål inträdet på för aktiva åtgärder arbetsmarknaden. För att öka andelen arbetslösa som erbjuds utbildning eller varje annan jämförbar åtgärd kommer varje medlemsstat att utifrån sina fast en målsättning om att gradvis närma sig genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten och minst 20 %. förutsättningar lägga • Att uppmuntra utvecklingen av en metod för partnerskap Medlemsstaternas insatser för inträde på arbetsmarknaden är inte i sig tillräckliga för att nå önskat resultat när det gäller inträde på arbetsmarknaden. Följaktligen - - uppmanas arbetsmarknadens parter enträget att på sina olika ansvars- och verksamhetsnivåer, skyndsamt sluta avtal som ökar möjligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktik eller andra åtgärder som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden, kommer medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att anstränga sig att utveckla möjligheterna till livslång utbildning. • Att underlätta övergången från skola till arbete Utsikterna till anställning är små för de unga som lämnar skolan utan att ha till inhämtat nödvändiga kunskaper arbetsmarknaden. Därför kommer medlemsstaterna att tillträde för att få - - förbättra skolsystemets kvalitet för att avsevärt minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, se till att ungdomar får bättre förutsättningar att anpassa sig till de tekniska och ekonomiska förändringarna samt de kvalifikationer som motsvarar arbetsmarknadens behov, i förekommande fall genom att inrätta eller utveckla lärlingssystem. ATT UTVECKLA FÖRETAGARANDAN • Att göra det lättare att starta och driva företag genom att skapa klara, stabila och tillförlitliga bestämmelser och genom att förbättra villkoren för utveckling av riskkapitalmarknaderna. De nya möjligheter som Europeiska investeringsbanken erbjuder kommer tillsammans med medlemsstaternas insatser att göra det enklare att starta nya företag. Medlemsstaterna bör även lätta och förenkla de administrativa och skattemässiga bördor som tynger de små och medelstora företagen. Medlemsstaterna kommer därför att - lägga särskild vikt vid att väsentligt minska de allmänna omkostnaderna och den administrativa bördan för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, bl. a. vid anställning av ytterligare arbetskraft, - uppmuntra initiativ till egenföretagande genom att uppmärksamma - och sedan minska - de hinder som, inom skattesystemen och de sociala trygghetssystemen, kan försvåra, särskilt för anställda, att övergå till egenföretagande eller att bilda småföretag. • Att utnyttja möjligheterna att skapa nva arbetstillfällen Om Europeiska unionen vill lyckas med att anta den utmaning som sysselsättningen utgör måste alla potentiella källor till sysselsättning, liksom ny teknik och innovationer, utnyttjas effektivt. Därför kommer medlemsstaterna - att granska sätten att fullständigt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom att sysselsättning skapas på lokal nivå, i den sociala ekonomin och de nya verksamheter som är kopplade till de behov som marknaden ännu inte har tillfredsställt, genom att - i avsikt att minska dem - granska eventuella hinder för dessa möjligheter. • Att göra skattesystemet gynnsammare för sysselsättningen och vända på den långvariga tendensen till allt högre skattetryck och allt högre obligatoriska avgifter på arbete (en ökning från 35 % år 1980 till mer än 42 % år 1995). Varje medlemsstat - kommer att, i mån av behov och med hänsyn till sin nuvarande nivå, fastställa ett mål för en gradvis minskning av den totala skattebördan och, där så är lämpligt, ett mål för en gradvis minskning av skattetrycket på arbete och av lönebikostnaderna - särskilt för okvalificerat och lågavlönat arbete - utan att ifrågasätta saneringen av de offentliga finanserna och den finansiella jämvikten förekommande fall att undersöka lämpligheten av att införa en energiskatt eller en skatt på förorenande utsläpp eller varje annan skattemässig åtgärd, trygghetssystemen. De kommer i de sociala - kommer att utan förpliktelser undersöka lämpligheten av att sänka nivån på mervärdesskatten på arbetsintensiva tjänster som inte är utsatta för gränsöverskridande konkurrens. III. ATT UPPMUNTRA FÖRETAGENS OCH DE ANSTÄLLDAS ANPASSNINGSFÖRMÅGA • Att modernisera arbetsorganisationen För att främja modernisering av arbetsorganisationen och arbetsformerna - - för uppmanas arbetsmarknadens parter, att på lämplig nivå, t. ex. på branschnivå och företagsnivå, förhandla fram avtal som syftar till att modernisera arbetsorganisationen, bland annat flexibla arbetsformer, företagen produktiva och konkurrenskraftiga och för att uppnå en nödvändig jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. Dessa avtal kan t. ex. handla om arbetstid på årsbasis, minskning av arbetstiden, minskning av övertiden, utveckling av deltidsarbete, livslångt lärande och avbrott i yrkeslivet, göra att kommer varje medlemsstat å sin sida att undersöka lämpligheten i att i sin lagstiftning införa typer av kontrakt som är mer anpassningsbara, för att ta hänsyn till att sysselsättningen antar allt mer skilda former. Personer som har anställningskontrakt av detta slag bör samtidigt komma i åtnjutande av tillräcklig trygghet och bättre yrkesmässig status, som är förenlig med företagens behov. • Att stödja företagens anpassningsförmåga För att höja kompetensnivån inom företagen kommer medlemsstaterna - att åter granska de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för en investering i mänskliga resurser och de kommer i förekommande fall att planera skattemässiga eller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. De skall även granska alla nya bestämmelser för att kontrollera att de bidrar till att reducera de hinder som finns för sysselsättningen samt till att öka arbetsmarknadens förmåga att anpassa sig till strukturella förändringar i ekonomin. IV. ATT STÄRKA JÄMSTÄLLDHETSPOLITIKEN • Att angripa diskriminering mellan män och kvinnor kvinnornas Medlemsstaterna bör visa sin vilja att främja jämställdheten genom att öka vara uppmärksamma på att kvinnor och män är ojämnt representerade i vissa verksamhetssektorer och i vissa yrken. Medlemsstaterna sysselsättningsgrad. De också bör - kommer att sträva efter att minska skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetslöshetsnivåer genom att aktivt stödja en ökning av sysselsättningen för kvinnor och de kommer att ingripa mot att kvinnor är underrepresenterade i vissa verksamhetssektorer och i vissa yrken och överrepresenterade i andra. Att förena yrkesliv och familjeliv Politiken när det gäller avbrott i yrkeslivet, föräldraledighet och deltidsarbete är av stor vikt för kvinnor och män. Genomförandet av olika direktiv och avtal mellan arbetsmarknadens parter i dessa frågor bör påskyndas och regelbundet följas upp. Det måste finnas tillräckligt med kvalificerade tjänster för barnomsorg och vård av anhöriga för att kvinnor och män lättare skall kunna komma in på arbetsmarknaden och bli kvar där. Medlemsstaterna - kommer att anstränga sig att öka tillgången till tjänster för omsorg och vård, där det finns vissa behov som för närvarande inte är täckta. Att underlätta återinträde på arbetsmarknaden Medlemsstaterna - kommer särskilt att uppmärksamma kvinnor och män som önskar återgå till arbetslivet efter ett uppehåll och kommer därför att undersöka möjligheterna att gradvis avlägsna hindren för detta återinträde. Att främja funktionshindrade personers inträde i arbetslivet Medlemsstaterna - kommer särskilt att uppmärksamma de svårigheter som funktionshindrade personer kan möta vid inträde i arbetslivet. ISSN 1024-4506 KOM(97) 676 slutlig DOKUMENT SV 04 05 10 Katalognummer : CB-CO-97-704-SV-C ISBN 92-78-29034-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Verordnung (EG) Nr. 2405/97 der Kommission vom 3. Dezember 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2125/95 zur Eröffnung und Verwaltung von Zollkontingenten für Konserven von Pilzen der Gattung Agaricus

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import licence
mushroom-growing
preserved product
tariff quota