title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) pyyntikiintiöiden jakamisesta Puolan vesillä kalastaville jäsenvaltioiden aluksille vuodeksi 1998

eurovoc_concepts:
Poland
catch quota
fishing agreement
fishing area
fishing rights

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 12. 1997 KOM(97) 704 lopull. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) [yyntikiintiöiden jakamisesta Puolan vesillä kalastaville jäsenvaltioiden aluksille vuodeksi 1998 (komission esittämä) PERUSTELUT Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan mukaisesti yhteisö hoitaa kyseisten valtioiden kolmansien maiden kanssa tekemät kalastussopimukset. Yhteisö Ruotsin kuningaskunnan puolesta ja Puola ovat neuvotelleet Puolan ja Ruotsin vuonna 1978 tekemän kahdenvälisen kalastussopimuksen mukaisesti keskinäisistä kalastusoikeuksistaan vuoden 1998 osalta. Tämän asetusehdotuksen tarkoituksena on jakaa mainittujen järjestelyjen mukaisesti jäsenvaltioiden kesken kiintiöt Puolan vesillä kalastaville yhteisön aluksille vuodeksi 1998. Ruotsin kyseisten sopimusten perusteella saamat pyyntimahdollisuudet on jaettu jäsenvaltioille. d:\data\winword\poland\regs-98\swepol\fi. doc O Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /98, annettu päivänä joulukuuta 1997, pyyntikiintiöiden jakamisesta Puolan vesillä kalastaville jäsenvaltioiden aluksille vuodeksi 1998 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/921, ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että vuoden 1994 liittymisasiakirjan 124 artiklan mukaisesti yhteisö hoitaa Ruotsin kuningaskunnan kolmansien maiden kanssa tekemät kalastussopimukset, yhteisö Ruotsin kuningaskunnan puolesta ja Puolan tasavalta ovat neuvotelleet 1 päivänä helmikuuta keskinäisistä 1978 kalastusoikeuksistaan vuoden 1998-osalta, kalastussopimuksessa määrätyn menettelyn mukaisesti tehdyssä näissä neuvotteluissa valtuuskunnat ovat sopineet suosittelevansa omille viranomaisilleen tiettyjen pyyntikiintiöiden vahvistamista toisen sopimuspuolen aluksille vuodeksi 1998, olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet Puolan kanssa käytyjen neuvottelujen tulosten täytäntöön panemiseksi vuodeksi 1998, pyyntimahdollisuudet Puolan vesillä olisi jaettava kiintiöinä jäsenvaltioiden kesken niiden tehokkaan hoidon varmistamiseksi asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan mukaisesti, tässä asetuksessa tarkoitettuun kalastustoimintaan sovelletaan yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/932 säädettyjä valvontatoimenpiteitä, ja TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta,— neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/963 2 artiklan mukaisesti, ei sovittu Puolan kanssa, 2 3 EYVLN:o L 389,31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla EYVLN:oL261,20. 10. 1993,s. 1 EYVLN:oL115,9. 5. 1996,s. 3 d:\data\winword\poland\regs-98\swepol\fi. doc merkittävien yhteisten etujen vuoksi tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten sallitaan pyytää Puolan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1998 tämän asetuksen liitteessä lueteltujen kiintiöiden rajoissa. Liitteessä tarkoitettuihin kantoihin ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 847/96 2 ja 3 artiklassa sekä 5 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä. 2 artikla 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä päivänä joulukuuta 1997. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja d:\data\winword\poland\regs-98\swepol\fi. doc LIITE Yhteisön pyyntikiintiöiden jako Puolan vesillä vuodeksi 1998 (pyöreää tonnia tuoretta kalaa) Laji ICES-alue •Yhteisön < •-'. * • Jäsenvaltioille pyyntikiintiöt •• -. myönnetyt kiintiöt Silli Turska Kilohaili Kampelakalat Illd Illd Illd Illd 1000 500 20 000 50 Ruotsi Ruotsi Ruotsi Ruotsi ' 1 000 500 20 000 50 d:\data\winword\poland\regs-98\swepol\fi. doc ISSN 1024-4492 KOM(97) 704 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 11 14 Luettelonumero : CB-CO-97-723-FI-C ISBN 92-78-29242-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille entisten muiden kuin markkinatalousmaiden kohtelusta polkumyyntimenettelyissä

eurovoc_concepts:
China
Russia
anti-dumping legislation
import policy
market economy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Brvssel, 12. 12. 1997 KC. vl(97)677 lopull. 97/ 0368 (ACC) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE ENTISTEN MUIDEN KUIN MARKKINATALOUSMAIDEN KOHTELUSTA POLKUMYYNTIMENETTELYISSÄ Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan unionin nykyisessä polkumyyntiiainsäädännössä useat maat luokitellaan muiksi kuin markkinatalousmaiksi. Näiden maiden osalta normaaliarvon laskemista kotimaan kiinteiden hintatietojen perusteella pidetään mahdottomana valtion voimakkaan valvonnan ja merkittävien markkinatekijöiden puuttumisen aiheuttaman huomattavan vinouttavan vaikutuksen vuoksi. Tämän vuoksi on kehitetty vertailumaajärjestelmä, jossa muun kuin markkinatalousmaan normaaliarvo määritetään vertailukelpoisen kolmannen maan, joka on markkinatalousmaa, hintojen ja kustannusten perusteella. Markkinatalousmaiksi luetuissa maissa kyseistä ongelmaa ei ole, jolloin normaaliarvon määrittäminen on mahdollista kyseistä maata koskevien kotimaan taloudellisten tietojen perusteella. Muiden kuin markkinatalousmaiden erityiskohtelu polkumyyntisäännöksissä on peräisin 1950-luvulta ja näiden maiden asemaan liittyvä erityiskohtelu kodifioitiin EU:ssa vuonna 1979. Useiden muiksi kuin markkinatalousmaiksi luettujen maiden taloudelliset olosuhteet ovat kuitenkin sittemmin muuttuneet huomattavasti kommunismin väistyttyä Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä entisessä Neuvostoliitossa ja Kiinassa sekä muualla maailmassa tapahtuneiden mullistavien taloudellisten uudistusten vaikutuksesta. Osana KIE-maiden taloudellisten muutosten tunnustamista ja näiden maiden kehittymistä Euroopan unionin jäsenvaltioiksi KIE-maat on jo poistettu muiden kuin markkinatalousmaiden luettelosta ja niitä kohdellaan EU:n polkumyyntisäännöksissä markkinatalousmaina. EU:n polkumyyntiiainsäädännössä ei ole kuitenkaan toistaiseksi otettu huomioon taloudellisten uudistusten aiheuttamaa huomattavaa kehitystä Venäjällä ja Kiinassa. Tämän vuoksi yleisesti käytettävien hinnanlaskentamenetelmien soveltaminen kaikissa näitä maita koskevissa tutkimuksissa ei ole enää perusteltua, ja EU:n polkumyyntikäytäntöjä on taloudellisten perusteiden vuoksi oikeutettua mukauttaa nykyisiä olosuhteita vastaaviksi. Venäjä ja Kiina ovat EU. n kannalta erittäin tärkeitä kauppakumppaneita ja niiden potentiaaliset markkinat ovat tulevaisuudessa laajat. Näiden maiden ja yhteisön välinen kauppa on kasvanut nopeasti viimeisen vuosikymmenen aikana, ja niiden talouksien laajentuessa kasvu epäilemättä jatkuu. Polkumyyntisäännökset ovat luonnollisesti Ä°^ tasapainottaneet ratkaisevasti kauppasuhteita, silloin kun epäoikeudenmukaista hinnoittelua on esiintynyt. Huolimatta siitä, että polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan kuitenkin vain pieneen osaan kaupasta (esimerkiksi vuonna 1996 polkumyyntitoimenpiteitä sovellettiin vain yhteen prosenttiin kummankin maan tuonnista Euroopan unioniin), Venäjä ja Kiina ovat pitäneet EU. n polkumyynnin vastaista politiikkaa ja erityisesti asemaansa muuna kuin markkinatalousmaana poliittisesti erittäin olennaisina kysymyksinä. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on Venäjän ja Kiinan taloudellisten olosuhteiden objektiivisen arvioinnin perusteella ottaa käyttöön EU:n polkumyynnin vastaista politiikkaa koskevia erityisiä mukautuksia heikentämättä kuitenkaan EU:n omia kaupan puolustuskeinoja. Ehdotuksessa annetaan tapauskohtaisesti liikkumavaraa erityisesti sellaisissa tapauksissa, joissa vallitsevat todennettavasti markkinatalousolosuhteet. Ehdotuksessa kumotaan myös Venäjän ja Kiinan asema muina kuin markkinatalousmaina ja otetaan käyttöön järjestelmällisempi lähestymistapa yksilöllisen kohtelun ja kilpailuedun laskemisessa. Ehdotetuilla muutoksilla tunnustetaan täten ne edistysaskeleet, joita Kiina ja Venäjä ovat tähän mennessä taloutensa muuttamisessa saavuttaneet. Niillä on myös tärkeä kannustava merkitys jatkuville ja laajeneville uudistuksille niissä venäläisissä ja kiinalaisissa yrityksissä, jotka eivät toimi vielä markkinatalousolosuhteissa sekä Venäjän ja Kiinan hallituksille uudistusten läpiviemisessä paikallistasolla. EU:n polkumyyntisäännökset yhdenmukaistetaan myös ehdotettujen muutosten avulla vastaamaan joidenkin tärkeimpien kauppakumppaneittemme (esimerkiksi Yhdysvallat, Australia ja Kanada) säädöksiä, joiden perusteella mainitut maat voivat mukauttaa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vastaamaan todellisia taloudellisia olosuhteita. Tässä tiedonannossa esitetään seuraavaa: • muihin kuin markkinatalousmaihin tällä hetkellä sovellettavan kohtelun tausta ja vaikutukset polkumyynnin vastaisissa menettelyissä, • Venäjän ja Kiinan talousuudistusten vaikutukset polkumyyntiin, • ehdotus nykyisen polkumyyntikäytännön muuttamiseksi. Ab TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE ENTISTEN MUIDEN KUIN MARKKINATALOUSMAIDEN KOHTELUSTA POLKUMYYNTIMENETTELYISSÄ A. Johdanto 1. EU:n polkumyyntiiainsäädännössä kolmannet maat luokitellaan markkinatalousmaiksi tai muiksi kuin markkinatalousmaiksi. EU:n muiksi kuin markkinatalousmaiksi lukemia maita ei ole lueteltu polkumyynnin perusasetuksessa, vaan tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94' liitteessä. Muut kuin liitteessä mainitut maat luetaan markkinatalousmaiksi. Tärkein ero näiden kahden luokan välillä liittyy tapaan, jolla normaaliarvo (hinta, jolla viejät myyvät tavaroita kotimarkkinoillaan) sekä siis myös polkumyynnin olemassaolo määritellään polkumyyntitutkimusta varten. 2 Polkumyyntiä esiintyy silloin, kun tuottaja myy vientimarkkinoilla tavaroita normaaliarvoa alhaisemmilla hinnoilla eli hinnoilla, joilla tuottaja myy tuotetta kotimarkkinoillaan. Polkumyynnin vastaisessa menettelyssä markkinatalousmaan normaaliarvo määritetään yleensä viejämaan kotimaan hintojen perusteella. Mikäli kotimaan hinnat eivät vastaa normaaliarvoa esimerkiksi silloin, kun kotimaan myynti on riittämätöntä, normaaliarvo lasketaan viejämaan tuotantokustannusten perusteella. 3. Valtion voimakkaan valvonnan ja merkittävien markkinatekijöiden puuttumisen aiheuttamien vinouttavien vaikutusten vuoksi normaaliarvon laskemista kotimaan kiinteiden hintatietojen perusteella muiden kuin markkinatalousmaiden osalta pidetään mahdottomana. Tämän vuoksi polkumyyntiasetuksessa annetaan normaaliarvon laskemista koskevia erityissäädöksiä2, joita sovelletaan muiksi kuin markkinatalousmaiksi lueteltuihin maihin. Näiden säädösten mukaan 1 Muiksi kuin markkinatalousmaiksi luettavia maita ovat Albania, Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Kiinan kansantasavalta, Georgia, Kazakstan, Pohjois-Korea, Kirgisia, Moldova, Mongolia, Venäjä, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan ja Vietnam. 2 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 2 artiklan 7 kohta 1 AC normaaliarvo määritetään kotimaan hintojen ja kustannusten sijasta vastaavassa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävien hintojen tai kustannusten perusteella. Vertailumaan valinnassa yhteisön käytäntönä on valita markkinatalousmaa, jossa hinnat ja kustannukset eivät ole merkittävästi maailmanmarkkinoiden keskitasoa korkeammat. Tämä on pääteltävissä useiden tekijöiden perusteella, joita ovat muun muassa mahdollisen vertailumaan kilpailuedellytykset sekä sen kotimaan teollisuuden ominaisuudet, kuten järkeistäminen, ajanmukaisuus ja kustannustietoisuus. Muiden kuin markkinatalousmaiden kohtelun taustan syvälliseksi ymmärtämiseksi olisi tutustuttava käytännön alkuperään ja historialliseen kehitykseen. GATT-sopimuksen 6 artiklassa korostetaan, että polkumyynnin määrittämisessä on tarkasteltava liiketoimia, jotka ovat tapahtuneet tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä merkitsee sitä, että ollakseen luotettavia, hinnat ja kustannukset on määritettävä tarjonnan ja kysynnän edellytyksiä vastaavien markkinatekijöiden perusteella. Tällaista käytäntöä ei suinkaan noudatettu vuonna 1955 useissa suunnitelmatalouksissa, joissa valtion harjoittama voimakas tuotantovälineiden sääntely ja puuttuminen talouteen vinoutti hintoja ja kustannuksia huomattavasti. Näiden ongelmien huomioon ottamiseksi annettiin GATT-sopimuksen 6 artiklaa koskeva huomautus jossa todettiin, että hintojen vertailtavuuden määrittäminen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla voi olla erityisen ongelmallista, mikäli tuonti tapahtuu maasta, jossa vallitsee kaupan täydellinen tai osittainen monopoli ja jossa kotimaan hinnat ovat valtion sääntelemiä, jolloin tuovien sopimuspuolten on ehkä otettava huomioon, että välitöntä vertailua kotimaan hintojen kanssa ei voida näissä tapauksissa aina suorittaa. Huomautuksessa korostettiin muiden kuin markkinatalousmaiden hinta- ja kustannustietoihin mahdollisesti liittyviä ongelmia, mutta siinä ei esitetty vaihtoehtoisia perusteita normaaliarvon vahvistamiselle. Säädöksien puuttuessa oli löydettävä ratkaisu, minkä johdosta Yhdysvallat otti käyttöön vertailumaana käytettävän kolmannen maan käytännön Kennedyn kierroksen päättymisen jälkeen. Menetelmän tavoite oli yksinkertainen: jotta viejämaan hintojen ja tavaroiden normaaliarvojen vertaileminen tavanomaisessa kaupankäynnissä olisi mahdollista, oli löydettävä viejämaan, joka oli muu kuin markkinatalousmaa, ulkopuolinen vinoutumaton esikuva, ja käytettävä vastaavan kolmannen maan, joka oli markkinatalousmaa, hintoja ja kustannuksia. Tätä menetelmää ryhtyivät pian käyttämään myös muut GATT-sopimuksen allekirjoittajavaltiot ja vuonna 1979 EU otti käyttöön erityisiä sääntöjä, joilla EU:n omaksuma käytäntö tällä alueella kodifioitiin. 6. Muiden kuin markkinatalousmaiden ja markkinatalousmaiden kohtelu polkumyynnin vastaisissa menettelyissä eroaa myös polkumyyntitullin määrittämisessä käytettävän menetelmän osalta. Markkinatalouksissa kullekin viejälle vahvistetaan yksilöllinen tulli, mutta muiden kuin markkinatalousmaiden osalta sovelletaan yhtä keskimääräistä tullia kaikkeen kyseistä maasta tulevaan tuontiin. Yksittäisiä tuottajia muissa kuin markkinatalousmaissa ei voida erotella, koska kaikki tuotantovälineet ja luonnonvarat ovat valtion omistuksessa. Kaiken muista kuin markkinatalousmaista tulevan tuonnin katsotaan olevan peräisin yhdeltä tuottajalta ja yhden tullin soveltaminen on välttämätöntä, jotta estettäisiin tullien kiertäminen eli viennin kanavoiminen matalinta tullia maksavan viejän kautta. Nykyinen EU. n käytäntö sallii poikkeamat tästä perussäännöstä, mikäli ne ovat kyseisten yritysten taloudellisten olosuhteiden perusteella oikeutettuja. Yksittäisiä tulleja voidaan siis soveltaa sellaisissa erityistapauksissa, joissa yritys pystyy osoittamaan toimivansa valtioista riippumatta. Vuoden 1997 maaliskuussa uudistettiin yksilöllistä kohtelua koskevat hallinnolliset säännöt joustavuuden lisäämiseksi. Yksilölliseen kohteluun oikeutettavien viejien on nyt noudatettava viittä keskeistä periaatetta (katso liitteen perusteet (i), (iv), (vi), (vii) ja (viii), minkä lisäksi komissiolla on jossain määrin harkintavaltaa kolmen muun periaatteen osalta. 7. Kiina ja Venäjä ovat maita, joita on polkumyyntisäännöksissä perinteisesti kohdeltu muina kuin markkinatalousmaina. Edellä kuvatut säädökset luotiin suunnitelmatalouksissa vallitsevien olosuhteiden huomioon ottamiseksi ja ne vastasivat mainittujen kahden maan olosuhteita tilanteessa, jolloin GATT- sopimuksen 6 artiklaa koskevat huomautukset laadittiin. Kiina ja Venäjä ovat tämän jälkeen kuitenkin siirtyneet selvästi pois suunnitelma- tai keskusjohtoisesta taloudesta, mutta EU. n polkumyyntisäännöksiin ei ole tehty muutoksia. Tämä on antanut aiheen EU:n polkumyyntipolitukan sisäiselle tarkastelulle, jonka tarkoituksena on määritellä mahdollisten muutosten tarpeellisuus. B. Muutokset Venäjällä ia Kiinassa 8. Uudistuksen laajuuden täsmällinen arvioiminen ei ole aina yksinkertaista sen päättelemiseksi, onko kyseinen maa edistynyt riittävästi, jotta sitä voidaan kohdella markkinatalousmaana; koska entisten muiden kuin markkinatalousmaiden omaksumat uudistussuunnitelmat ovat usein hyvin yksilöllisiä, niiden saavuttama edistys vaihtelee eri alueilla. Yksittäisten maiden vertailu ei tämän vuoksi ole yksinkertaista. Esimerkiksi tarkasteltaessa Venäjää ja Kiinaa, Kiinan uudistukset ovat edenneet hitaasti, mutta tasaisesti vuodesta 1979 ja uudistuksia on toteutettu rajallisesti ja kokeiluluontoisesti rannikkoalueilla, minkä jälkeen ne on laajennettu muualle maahan. Venäjän edistyminen on vuodesta 1992 ollut nopeaa. 9. On kuitenkin selvää, että kumpikin maa on siirtynyt peruuttamattomasti pois suunnitelmataloudesta: tuotantoa ei enää säädellä keskusjohtoisesti; useimmat tuonti- ja vientikaupan rajoitukset on poistettu; hintoja on vapautettu laajalti; kansallista valuuttaa voidaan vaihtaa vaihtotaseen erien osalta; yksityistäminen on edennyt nopeasti; yksityistä yrittämistä on kannustettu. Oikeudellisia ja toimielimiin liittyviä rakenteita on samanaikaisesti uudistettu ja uusia verolakeja ja verotusmenettelyjä on valmisteilla. 10. Paikallistasolla yritysten rakenteet ovat muuttumassa. Valtiojohtoisten yritysten, joita kannustetaan toteuttamaan fuusioita ja uudelleenjärjestelyjä, rinnalle on ilmestynyt uusia yrityksiä, jotka toimivat riippumattomina valtiosta ja yhä lisääntyvissä kilpailuolosuhteissa. Eräs huomionarvoinen ilmiö on ulkomaisessa omistuksessa olevien ja markkinatalouden periaatteiden mukaisesti toimivien yritysten määrän kasvu näissä maissa. On selvää, että näiden yritysten hintoja ja kustannuksia voidaan käyttää lisääntyvässä määrin polkumyyntitutkimuksissa. 11. Seuraavat tiedot kuvaavat taloudellisia uudistuksia Venäjällä ja Kiinassa: Venäjä Venäjän talous on makrotalouden tasolla huomattavasti vakautunut viimeisen kahden vuoden aikana. Uudistusprosessi on entisestään voimistunut sen jälkeen kun presidentti Jeltsinin uudistusmielisen linjan vuoden 1996 vaaleissa saavuttaman vaalivoiton jälkeen uusi hallitus aloitti toimintansa vuoden 1997 maaliskuussa. Hallitus on harjoittanut johdonmuKaisesti tiukkaa rahapolitiikkaa: valuuttakurssi on vakautunut, inflaatio on hidastunut 1-2 prosenttiin kuukaudessa ja Venäjä on kyennyt hyötymään entistä enemmän kansainvälisistä pääomamarkkinoista, minkä ansiosta reaalikorko laski vuoden 1996 kesäkuun 120 prosentista 24 prosenttiin vuoden 1997 kesäkuussa. Kokonaistuotanto saattaa vihdoin olla elpymässä. Julkisten toimenpiteiden merkityksen väheneminen on vakiintunutta ja esimerkiksi valtion tukia on tuntuvasti pienennetty ja palkat on vapautettu. Rupla on täysin vaihdettava valuutta. Ratkaisevan tärkeitä ovat verolaeista käytävän keskustelun tulokset sekä sellaisen talousarvion hyväksyminen, jolla Venäjä pystyy saavuttamaan Kansainvälisen valuuttarahaston budjettialijäämän tavoitteen, joka on noin 5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Hintojen laajamittainen vapauttaminen toteutettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1992. Vaihdettavien tavaroiden hintataso on lähentynyt markkinahintoja ja joissakin tapauksissa jopa ylittänyt markkinahinnat. Palvelujen hintataso on yleensä maailmanmarkkinahintoja alhaisempi, vaikka palvelujen yksityistämisen myötä hintataso on nopeasti nousemassa. Asumisen ja julkisten palvelujen osalta kustannusten kattavuutta ollaan mukauttamassa hintatukien asteittaisen poistumisen huomioon ottamiseksi. Yksityistäminen toteutettiin kaksivaiheisena. Vuonna 1992 suurimmat valtionyritykset velvoitettiin tarjoamaan osakkeita yksityistämistodistuksina veloituksetta koko väestölle. Vuodesta 1994 on yksityistämisohjelmalla pyritty siirtämään jäljelle jääneet osake-erät yksityissektorille huutokauppa- ja tarjousmenettelyin "shares for loans" -järjestely mukaan luettuna, jolla 29 suuryrityksen osakkeita on myyty pankeille ja yhteenliittymille. Huolimatta siitä, että viimeisimpiä yksityistämisohjelmia on arvosteltu sisäpiirikaupoiksi, ne on toteutettu suurelta osin kaupallisin perustein. Vuoden 1997 puoliväliin mennessä on yksityistetty yhteensä 128 000 eri kokoista yritystä eri toimialoilla. Yksityistämisohjelmaan palataan jälleen vuoden 1997 lopulla osittain budjettituloja koskevan kriisin seurauksena. Pankki- ja korkojärjestelmä: Kaupalliset pankki- ja rahoitusmarkkinat ovat kehittyneet nopeasti viimeisen kahden vuoden aikana valvontajärjestelmän huomattavan edistymisen ansiosta. Osakkaiden suojaa ovat lisänneet erityisesti kaksi vuonna 1995 säädettyä osakeyhtiö- ja arvopaperimarkkinalakia. Osakemarkkinat ovat kuitenkin vasta kehitysasteella ja valvonta- sekä säätelyjärjestelmät ovat valmisteluvaiheessa. Ulkomaalaisia koskevia rajoituksia on edelleen voimassa. Kaupan vapauttaminen: Venäjä on vapauttanut huomattavasti ulkomaankauppajärjestelmäänsä hakiessaan Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyyttä. Ulkomaankaupan monopolin päättymisestä ilmoitettiin vuonna 1991 ja siirtyminen täysin avoimeen järjestelmään toteutettiin vuosien 1994 ja 1995 uudistuksilla. Venäjän talousuudistus on makrotalouden tasolla yleisesti ottaen onnistunut. Sisäistä epäjohdonmukaisuutta ja ristiriitaisuuksia on kuitenkin yhä lainsäädännön ja käytännön välillä, keskushallinnon tavoitteiden ja paikallistason toteutuksen välillä sekä yrityskohtaisesti. Kuluvan vuoden aikana Venäjän hallitus on toteuttanut useita uudistuksia tavoitteiden toteuttamiseksi käytännössä; kampanja "luonnollisten monopolien" valvomiseksi; uusista verolaeista parhaillaan käytävän keskustelun yhteydessä hallitus on tehostanut toimintaansa verorästien perimiseksi. Koko maata koskeva kirjanpito- ja tilintarkastusuudistus ovat osoituksena hallituksen vakaasta pyrkimyksestä nopeuttaa uudistusprosessia. Kiina Kiina on pyrkinyt merkittävästi vapauttamaan talouttaan sen jälkeen, kun Deng Xiaoping aloitti suunnitelmatalouden asteittaisen purkamisen vuonna 1979. Uudistusprosessi on jo vakiintunut ja Jiang Zen. n vahvisti sen jatkamisen 15. puoluekokouksessa viime syyskuussa. Hintojen vapauttamisen, vaihdettavan valuutan luomisen, kaupan esteiden poistamisen ja yksityisyritteliäisyyden kannustamisen myötä muun muassa ulkomaisten sijoitusten avulla markkinatalouden periaatteet on vähitellen otettu käyttöön Kiinan taloudessa. Suurilla talousalueilla, eikä vähiten monilla "erityistalousalueilla", ulkomaiset ja kotimaiset yritykset toimivat jo markkinaperiaatteiden mukaisesti. Hintojen vapauttaminen. Maailmanpankin mukaan vuonna 1996 90 prosenttia vähittäishinnoista ja 80 prosenttia maataloustuotteiden ja raaka-aineiden hinnoista määräytyivät markkinoiden mukaan. Lukuja voidaan verrata vuoteen 1978, jolloin 97 prosenttia vähittäishinnoista, 94,4 prosenttia maataloustuotteiden hinnoista ja 99,7 prosenttia raaka-aineiden hinnoista olivat valtion valvonnassa. Vuonna 1993 raakaöljyn ja teräksen hinnat vapautettiin. Valtio säätelee hintoja yhä siviilikäyttöön tarkoitetun kaasun, veden ja sähkön osalta. Myös tältä osin hintoja pyritään vapauttamaan esimerkiksi Beijingissä, jossa vesi - ja polttoainemaksut ovat nousseet merkittävästi. Yritysjärjestelmä. Kiinassa on jo olemassa todellinen kansainvälinen yritysmalli (World Bank country study on China, 1997). Valtion omistamien yritysten muuttaminen osakeyhtiöiksi on saanut aikaan suurempaa avoimuutta voittojen ja tappioiden osalta siten, että omaisuuserien kirjanpitoarvot vahvistetaan ja kiinteistöjen omistusoikeudet selvitetään. Yksityiset ja osittain yksityiset yritykset edustavat tällä hetkellä yli kaksi kolmannesta Kiinan talouden tuotannosta ja kyseinen prosenttiosuus kasvaa joka vuosi. Lisäksi tuontia ja vientiä harjoittavien ulkomaisten yritysten osuus kasvoi 21 prosentista vuonna 1991 47 prosenttiin vuonna 1996 (Euroopan komission markkinoille pääsyä koskeva tietokanta (market access database)). Ulkomailta rahoitetut tuotantoyritykset edustavat suurta osaa Kiinan Euroopan viennistä. Valuuttakysymykset ia pääomamarkkinat. Kiina otti käyttöön valuutan täyden vaihdettavuuden vaihtotaseen erien osalta vuonna 1996 ja luopui ottamasta koskaan käyttöön mitään vaihtotasetta koskevia valuuttarajoituksia ilman Kansainvälisen valuuttarahaston hyväksyntää. Inflaatio on saatu tehokkaasti kuriin; se oli yli 25 prosenttia 1990-luvun alussa ja tällä hetkellä inflaatioluku on yksinumeroinen (vähittäishintojen osalta inflaatio oli keskimäärin 1,8 prosenttia tammikuusta 1997 saman vuoden kesäkuuhun, kun taas kuluttajahintojen inflaatioprosentti saman vuoden osalta oli 5 prosenttia). Kiinan lisääntynyt integroituminen kansainvälisiin pääomamarkkinoihin näkyy siten, että maa edustaa tällä hetkellä 40 prosenttia kehitysmaihin suuntautuvista ulkomaisista sijoituksista, 10 prosenttia pankkilainoista ja sillä on kasvava osuus portfoliosijoituksista kehitysmaihin. Lisäksi koko rahoitusalaa koskeva asteittainen uudistus aloitettiin vuonna 1993 ja siihen kuuluu keskuspankin vahvistaminen, valtion lainauksen valvonnan tiukentaminen ja neljän erikoistuneen pankin muuttaminen aidoiksi liikepankeiksi. Erityistalousalueet. Kotimaisten yksityisyritysten kannustamiseksi tarkoitettujen uudistusten lisäksi yksityisen sektorin kasvu johtuu Beijingin harjoittamasta aktiivisesta politiikasta, jolla houkutellaan ulkomaisia yrityksiä perustamaan yhteisyrityksiä Kiinan viidelle "erityistalousalueelle", joita ovat Shenzhen (josta suuri osa Hong Kongin ulkopuolisista palveluista hankitaan), Zhuhai, Shantou, Xiamen ja Hainan. Huipputeknologian ja vientiin suunnattavan tuotannon kannustamiseksi tarkoitetut säännökset antavat oikeuden perustaa kokonaan yksityisomistuksessa olevia yrityksiä ja harjoittaa vientiä itsenäisesti ilman velvollisuutta käyttää valtion kauppayhtiöitä ja ilman valtion ennakkolupaa. Säännökset antavat myös mahdollisuuden tulleja, tuloveroa, tuoteveroa ja tietyissä olosuhteissa arvonlisäveroa koskeviin etuuksiin. Monissa tapauksissa kyseiset uudistukset ovat vakiintuneet ja niitä on otettu käyttöön jopa alueiden rajojen ulkopuolella. Erityistalousalueet ovat huomattavassa määrin valtiosta riippumattomia ja ne hyötyvät niissä kehittyvästä ulkomaisten sijoittajien aikaansaamasta yrityskulttuurista, yhteyksistä Taiwaniin ja Hong Kongiin ja nykyaikaisen yritysrakenteen käyttöön ottamista koskevista valtion järjestelmistä. Useat ulkomaiset pankit harjoittavat jo merkittävässä määrin toimintaa näillä alueilla. Erityistalousalueiden lisäksi yksityisyritteliäisyys sallittiin 14 rannikkokaupungissa vuonna 1984, ja sen jälkeen useissa rajakaupungeissa, monissa sisämaan maakuntien pääkaupungeissa ja useissa Jangtsejoen rannalla sijaitsevissa kaupungeissa. Edellä mainitut rannikkokaupungit liittyivät myöhemmin yhteen muodostaakseen suurempia kehittämisalueita kuten Zhujiangjoen suistomaa Guangdongissa ja Jangtsejoen suistomaa (johon kuuluu Shanghai). Useat yritykset näillä alueilla toimivat jo markkinatalouden periaatteiden mukaisesti. 350 miljoonaa ihmistä asuu Kiinan rannikkoalueilla, joilla markkinauudistukset ovat edenneet pisimmälle. Kaupan vapauttaminen. Kiinan johto uskoo, että kaupan ja sijoitusten esteiden asteittainen poistaminen on välttämätöntä sen oman sisäisen uudistusohjelman täydentämiseksi. Kiina on myös vapauttanut kauppajärjestelmäänsä huomattavasti. Vuonna 1979 Kiinassa oli 14 valtion omistamaa kauppayhtiötä. Tällä hetkellä yhtiöitä, joilla on ulkomaiset kauppaoikeudet, on yli 12 000. Maailman kauppajärjestöön liittymistä koskevien neuvottelujen yhteydessä Kiina on tarjoutunut pudottamaan tuontitullejaan tämänhetkisestä keskimääräisestä 17 prosentista 10 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä (vuonna 1994 keskimääräinen prosenttiluku oli 34) ja poistamaan kaikki jäljellä olevat kiintiöt vuoteen 2005 mennessä. On todettava, että talousuudistus on vakiintunut Kiinassa. Uudistusprosessia ei ole vielä täydellisesti toteutettu kaikkialla Kiinassa, esimerkiksi palkkojen määrittämisen ja työolosuhteiden osalta, mutta välttämättömien uudistusten toteuttamiseksi on olemassa poliittista tahtoa. Kiinan hallitus pyrkii jakamaan talousuudistuksesta saatua hyötyä kaikille alueille ja nopeuttamaan valtion yritysten rakenneuudistusta. Lisäksi uutta sosiaali- ja työvoimapolitiikkaa kehitetään parhaillaan, jotta voitaisiin ottaa huomioon muun muassa siirtotyöläisten lisääntyvä osuus ja työttömyyden kasvu siirtymäkaudella, joka johtuu työvoiman siirtymisestä perinteisiltä tuotannonaloilta uusille taloudellisen toiminnan alueille. 12. Komissio on päättänyt tehdä tämän ehdotuksen harkittuaan huolellisesti Venäjän ja Kiinan huomattavista talousuudistuksista saatuja todisteita sekä ottaen huomioon asian käsittelystä mahdollisesti johtuvan myönteisen vaikutuksen EU:n ja Venäjän sekä Kiinan välisiin suhteisiin. Tämä merkitsee muun kuin markkinatalousmaan aseman poistumista (kuitenkin ilman markkinatalousmaan aseman myöntämistä täydellisenä) ja perustuu joustavampaan kunkin polkumyyntitutkimuksen kannalta olennaisten taloudellisten edellytysten analysointiin tapauskohtaisesti. 13. Ehdotettu käytäntö tukisi myös tärkeällä tavalla hallitusten tekemiä poliittisia aloitteita, jotka tähtäävät perusteellisten rakenneuudistusten toteuttamiseen yritystasolla mukaan lukien ajanmukaiset kirjanpito- ja tilintarkastusjärjestelmät sekä ajanmukaiset johtamistavat, tehokkaan kilpailu- ja konkurssilainsäädännön sekä ratkaisut maksujen laiminlyöntiongelmiin. Ehdotus on erittäin tehokas kannustin sekä Venäjän että Kiinan jatkuville uudistuksille, joiden tukemista EU jatkaa edelleen antamalla asianmukaista ohjausta. 14. Ehdotetut muutokset saattavat Euroopan unionin polkumyynnin vastaiset säädökset yhdenmukaisiksi joidenkin suurimpien kauppakumppaneidemme vastaavien säädösten kanssa, jotka antavat niille mahdollisuuden soveltaa polkumyynnin vastaista käytäntöään taloudellisten realiteettien mukaisesti. Tässä yhteydessä tarkasteltiin myös muiden GATT-sopimuksen allekirjoittajavaltioiden polkumyynnin vastaista käytäntöä. 15. Australialla ja Kanadalla on jo käytössään säännöksiä, joiden perusteella kotimaan hintojen ja kustannusten käyttäminen siirtymävaiheessa olevien maiden osalta on mahdollista, mikäli markkinaolosuhteiden todetaan olevan olemassa. Australia käytti äskettäin kotimaan hintoja ja kustannuksia kahdessa Kiinaa koskevassa tapauksessa. Yhdysvaltain lainsäädännössä on myös samankaltaisia säännöksiä ja päätökset tehdään ennakolta määriteltyjen perusteiden mukaisesti, joita voidaan soveltaa tapauskohtaisesti. Yhdysvaltain lainsäädäntö sallii normaaliarvojen perustuvan siirtymävaiheessa olevien maiden hintoihin ja kustannuksiin, jos voidaan osoittaa, että tutkittavana olevat tuotteet ovat markkinoille suuntautuneen tuotannonalan tuottamia. Sen määrittämiseksi, onko tuotannonala markkinasuuntautunut, Yhdysvallat tutkii missä määrin 10 tuotantokustannukset määräytyvät markkinoiden mukaisesti ja kuinka paljon valtio osallistuu tuotantoa ja hinnoittelua koskeviin päätöksiin. Yhdysvalloissa polkumyyntitutkimuksen kohteena olevat yritykset eivät ole suuressa määrin vedonneet kyseiseen säännökseen, joten sen soveltaminen on sen vuoksi ollut hyvin vähäistä. Yhdysvallat tutkii parhaillaan uudelleen markkinasuuntautuneen tuotannonalan määrittelyä avoimuuden ja ymmärrettävyyden lisäämiseksi perusteita sovellettaessa. Lisäksi Yhdysvallat myöntää yksilöllisen kohtelun melkein kaikissa tapauksissa. Yhdysvallat käyttää tältä osin aktiivista lähestymistapaa, joka perustuu järjestelmällisille paikan päällä tehtäville tarkastuksille. C. Ehdotus EU:n Venäjää ia Kiinaa koskevan polkumvvnninvastaisen politiikan muuttamisesta 16. EU:n nykyisellä polkumyyntijärjestelmällä ei voida ottaa huomioon Venäjän ja Kiinan talouksia koskevia muutoksia vertailumaasäännösten joustamattomuuden vuoksi: mikäli maa luetaan muuksi kuin markkinatalousmaaksi, EU voi käyttää ainoastaan vertailumaata koskevia tietoja, vaikka tämä käytäntö olisi taloudellisten edellytysten perusteella tarpeeton tai soveltumaton. Jotta EU. n käytäntöä voitaisiin muuttaa joustavammaksi ottaen huomioon tilanteet, joissa markkinatalouden mukaiset edellytykset ovat todennettavasti olemassa, näiden maiden nykyiseen kohteluun on ehdotettu neljää mukautusta seuraavasti: (i) Venäjä ja Kiina poistetaan niiden maiden luettelosta, joihin sovelletaan muiden kuin markkinatalousmaiden kohtelua. (ii) EU:lle myönnetään mahdollisuus poiketa vertailumaamenetelmästä Venäjän ja Kiinan osalta silloin, kun se on taloudellisten olosuhteiden vuoksi perusteltua. Erityisesti: - otetaan käyttöön polkumyyntiä koskevaan perusasetukseen liittyvä erityissäännös, joka oikeuttaa EU:n tutkimaan tapauskohtaisesti, toimiiko yksi tai useampi polkumyyntitutkimuksen kohteena oleva tuottaja niin, että niiden kotimaan hintojen ja kustannusten käyttö olisi perusteltua 11 normaaliarvon vahvistamisessa. Kyseinen määrittely tehdään asianomaiselta tuottajalta tai tuottajilta saadun asianmukaisesti perustellun pyynnön perusteella ja liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi liitteen I perusteiden mukaisesti3; - jotta esimerkiksi kotimaan hintoja ja kustannuksia voitaisiin käyttää polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, yrityksen kirjanpidosta olisi ilmettävä tarkasti asianomaisen tuotteen tuotantokustannukset. Lisäksi sellaisten tuotantokustannusten kuten esimerkiksi maan, raaka-aineen ja työvoiman, olisi oltava arvoltaan kohtuullisia. Sama pätee julkisiin palveluihin kuten energian saantiin ja teknologiasta aiheutuviin kustannuksiin (mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet). Tapauksissa, joissa tietyt tuotantokustannukset ovat vääristyneet, ne korvataan yhteisön ulkopuolisen markkinatalousmaan vastaavilla kustannuksilla. Rahoitetaanko yritystä lainarahalla vai asianmukaisesti hankitulla pääomalla, otetaan huomioon. Yrityksen olisi myös saatava vapaasti määritellä hintansa ja tuotantomääränsä, jotta se voisi maksimoida kokonaispääoman tuoton4; - tutkimuksen aloittamisen jälkeen komissio ilmoittaa asianomaisille tuottajille mahdollisuudesta esittää kyseisiä vaatimuksia. Todistustaakka on asianomaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla tai tuottajilla. Vaatimuksia tutkiessaan komissio käyttää kaikkia käytettävissä olevia tietoja. Kotimaan tietoja käytetään, mikäli markkinaedellytykset ovat olemassa, ja yrityksille vahvistetaan yksilölliset polkumyyntimarginaalit. Tätä käytäntöä sovelletaan ainoastaan niihin polkumyyntitutkimuksiin, jotka on pantu vireille asiaankuuluvien lainsäädännöllisten muutosten voimaantulon jälkeen; 3 Tämä ei rajoita EU:n teollisuutta esittämästä valitusta vertailumaan tietojen perusteella. Mikäli jälkeenpäin polkumyyntitutkimusten aikana kuitenkin osoitetaan, että nämä yritykset toimivat markkinatalousolosuhteissa, EU käyttää normaaliarvon määrittämisessä kotimaan hintoja tai tuotantokustannuksia. 4 Täydellinen luettelo perusteista on liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi liitteessä I. 12 - lisätoimet sen tutkimiseksi, vallitseeko maassa markkinatalous, on saatava loppuun tutkimuksen riittävän aikaisessa vaiheessa, jotta olemassaolevia pakollisia aikarajoja voidaan noudattaa. Tältä osin on erittäin tärkeää tehdä peruuttamaton päätös siitä, toimivatko yksittäiset yritykset markkinatalousolosuhteissa menettelyn mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, eli kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. (iii) Mikäli ei voida osoittaa, että markkinaolosuhteet ovat olemassa, käytetään vertailumaan tietoja, kuten tällä hetkellä. Käytäntöön tehdään kuitenkin parannuksia seuraavissa yhteyksissä: - tämänhetkisen käytännön mukaisesti komissio tutkii, onko vertailumaan normaaliarvoa mukautettava niiden kaikkien luonnollisten kilpailuetujen huomioon ottamiseksi, joita venäläiset ja kiinalaiset tuottajat voivat saada vertailumaan tuottajiin verrattuna5. Tältä osin komissio tulee antamaan tietoja asianomaisille tuottajille niiden asiaa koskevista oikeuksista, se lähettää niille kyselylomakkeita ja varmistaa tiedot paikan päällä suoritettavilla tarkastuskäynneillä. Mukautuksia tehdään tarpeen mukaan. Tällä tavoin vahvistettu normaaliarvo antaa oikean käsityksen Venäjän ja Kiinan tuotanto- ja myyntiedellytyksistä; - parannuksia tehdään yksilöllisen kohtelun osalta, jolla tarkoitetaan sellaisen yksilöllisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä, jota sovelletaan poikkeuksellisesti yhden koko maata koskevan marginaalin sijasta. Nykyisen käytännön mukaisesti yksilöllinen kohtelu voidaan myöntää, mikäli tuottaja voi osoittaa toimivansa valtiosta riippumatta, tämän tiedonannon liitteessä I lueteltujen edellytysten perusteella ja tämän tiedonannon 6 kappaleessa esitetyn hallinnollisen käytännön mukaisesti. Komissio jatkaa aikaisempien perusteiden käyttöä. Tässä yhteydessä 5 luonnolliset kilpailuedut, joita saavat ne tuottajat, Eurooppalaisten tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaisesti polkumyyntitutkimuksessa on otettava jotka sijaitsevat muissa kuin huomioon markkinatalousmaissa. Ks. asia C-16/90, Detlef Nolle v. Hauptzollamt Bremen-Freihafen. Euroopan unionin ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 18 artiklaa koskevassa yhteisessä julistuksessa viitataan kilpailuetuihin. Siinä sovittiin asianomaisten valmistajien luonnollisten kilpailuetujen huomioon ottamisesta, jotka koskevat raaka-aineiden saatavuutta, tuotantomenetelmiä, tuotannon läheisyyttä kuluttajiin ja tuotteen erityisominaisuuksia. 13 korostetaan mahdollista tullien kiertämisen riskin olemassaoloa. Komissio tutkii paikan päällä suoritettavien tarkastuskäyntien avulla, onko ilmoitettuja perusteita olemassa pyydetyn kohtelun oikeuttamiseksi, jotta se voi yleisemmin kokonaisuuden perusteella päätellä missä määrin yritys tai yritykset ovat riippumattomia. Kyseiset mukautukset muodostavat perustan tasapainoisille toimenpiteille, jotka olisi toteutettava kyseisessä kahdessa maassa tapahtuneisiin taloudellisiin muutoksiin reagoimiseksi tarkoituksenmukaisella tavalla. 17. Siinä määrin kuin markkinatalous tulee vallitsevaksi tietyissä venäläisissä tai kiinalaisissa yrityksissä ehdotus johtaa kotimaan hintojen ja kustannusten soveltamiseen vertailumaata koskevien tietojen käyttämisen sijaan. Ehdotuksen vaikutus riippuu sen vuoksi kyseisten maiden tekemien uudistusten laajuudesta ja se kuvastaa yksittäisten yritysten käytöstä ja niiden toimintaolosuhteita. Se ei sen vuoksi missään tapauksessa heikennä EU:n polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuutta, joita jatketaan perustelluissa tapauksissa. 18. Tässä ehdotuksessa ei ennakoida meneillään olevien kyseisten maiden Maailman kauppajärjestöön liittymistä koskevien neuvottelujen lopputulosta. Tämän ehdotuksen toivotaan vaikuttavan myönteisesti meneillään oleviin liittymisneuvotteluihin uudistuksia edelleen kannustamalla, mutta se ei helpota tai vähennä EU:n kyseisiltä mailta vaatimia Maailman kauppajärjestön jäsenyyttä koskevia edellytyksiä. Komissio tarkastelee kehitystä muissa maissa, jotka eivät ole markkinatalousmaita, ja se antaa säännöllisesti kertomuksen tapahtuneesta kehityksestä kohti markkinataloutta meneillään olevien uudistusten yhteydessä, jotta kyseisten maiden kohtelu voidaan mukauttaa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. 14 U1TE YKSILÖLLISTÄ KOHTELUA KOSKEVAT PERUSTEET (i) Osake-enemmistön olisi kuuluttava aidosti yksityisille yrityksille ja valtion virkamiehiä ei saisi olla johtokunnassa eikä tärkeimmissä johtotehtävissä; se, että yritys on ulkomaisen sijoittajan omistuksessa, katsotaan olevan olennaisena osoituksena yrityksen itsenäisyydestä. (ii) Maa-alue, johon yrityksen toimitilat rakennetaan, olisi vuokrattava valtiolta markkinatalousmaissa sovellettavia ehtoja vastaavien ehtojen mukaisesti, tai ostettava (esimerkiksi asianmukainen vuokrasopimus). (iii) Yrityksillä olisi oltava oikeus palkata ja erottaa työntekijöitä ja oikeus muuttaa palkkoja. (iv) Raaka-aineen ja muun materiaalin hankinnan olisi oltava kokonaan yrityksen hallinnassa. (v) Julkisten palvelujen hankinta olisi varmistettava sopimuksilla. (vi) Voittoja voidaan todistettavasti viedä pois maasta ja pääomasijoituksia voidaan tuoda takaisin kotimaahan (ainoastaan, kun kyseessä ovat ulkomaiset sijoitukset, esimerkiksi yhteisyritykset). (vii) Vientihintojen olisi oltava vapaasti määritettävissä; se, että vienti suuntautuu maan ulkopuolelle sijoittautuneelle etuyhteydessä olevalle osapuolelle, on ratkaiseva tekijä. (viii) Liiketoiminnan harjoittamisen vapaus olisi taattava erityisesti seuraavien seikkojen osalta: • kotimaan markkinoiden myynnille ei saisi olla mitään rajoituksia, • oikeutta liiketoiminnan harjoittamiseen ei voida peruuttaa ilman sopimusta, ja 15 • yrityksen olisi voitava vapaasti määrittää vientiä varten tuotettavat määrät yrityksen vientimarkkinoiden perinteisen kysynnän mukaisesti. 16 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o annettu polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 muuttamisesta 17 NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o annettu polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen6, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon7, sekä katsoo, että asetuksella (EY) N:o 384/968 ("polkumyynnin perusasetus") neuvosto vahvisti yhteisen menettelyn polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumiseksi, asetuksella (EY) N:o 519/949 neuvosto vahvisti yhteisen menettelyn tietyistä asetuksen liitteessä I luetelluista kolmansista maista tapahtuvalle tuonnille, neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että muussa kuin markkinatalousmaista peräisin olevassa tuonnissa ja erityisesti sellaisista maista, joihin sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 519/94, peräisin olevassa tuonnissa 6 EYVL N:o 7 EYVLN:o 8 EYVL N:o 9 EYVL N:o 18 normaaliarvo määritetään vertailumaassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella, Venäjällä ja Kiinan kansantasavallassa tapahtuneen uudistuskehityksen myötä kyseisten maiden taloudet ovat perusteellisesti muuttuneet, minkä johdosta on syntynyt yrityksiä ja aloja, joilla vallitsevat markkinatalouden säännöt; tämän tuloksena kummassakaan maassa ei enää ole niitä taloudellisia olosuhteita, joiden vuoksi vertailumaan menetelmä oli käytössä, on tarkoituksenmukaista tarkistaa yhteisön polkumyynnin vastainen käytäntö Venäjän ja Kiinan kansantasavallan muuttuneiden taloudellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi; erityisesti on tarkoituksenmukaista mainita, että normaaliarvo voidaan määrittää markkinatalousmaihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti tapauksissa, joissa voidaan osoittaa, että tutkimuksen kohteena oleva yksi tai useampi tuottaja toimii markkinaolosuhteissa kyseisen tuotteen myynnin ja valmistuksen osalta, on tarkoituksenmukaista mainita erityisesti, että markkinaolosuhteiden vallitsemista koskeva tutkimus tehdään asianmukaisesti perusteltujen vaatimusten perusteella, joita ovat esittäneet yksi tai useampi tutkimuksen kohteena oleva tuottaja, jotka haluavat käyttää hyväkseen mahdollisuutta, että normaaliarvo määritetään markkinatalousmaihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti, ja jotta tarkistettu käytäntö voitaisiin ottaa käyttöön ilman, että sillä on vaikutusta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta tapahtuvaa tuontia koskeviin yleisiin sääntöihin, on tarkoituksenmukaista poistaa polkumyynnin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdasta viittaus asetukseen (EY) N:o 519/94 liitetystä maiden luettelosta ja lisätä sen sijaan alaviitteeseen kyseisten maiden tarkistettu luettelo, 19 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla Muutetaan asetuksen (EY) N:o 384/96 2 artiklan 7 kohta seuraavasti: a) Muussa kuin markkinatalousmaista^1) peräisin olevassa tuonnissa normaaliarvo määritetään yhteisön ulkopuolisessa markkinatalousmaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta yhteisön ulkopuolisesta maasta muihin maihin, myös yhteisöön, käytetyn hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti yhteisössä maksettu tai maksettava hinta, jpta on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Soveltuva yhteisön ulkopuolinen markkinatalousmaa valitaan hyväksyttävällä tavalla ottaen huomioon kaikki valintahetkellä käytettävissä olevat luotettavat tiedot. Myös määräajat otetaan huomioon ja tarvittaessa valitaan saman tutkimuksen kohteena oleva yhteisön ulkopuolinen markkinatalousmaa. Tutkimuksen osapuolille ilmoitetaan viipymättä tutkimuksen alkamisen jälkeen suunnitellusta yhteisön ulkopuolisesta markkinatalousmaasta, ja niillä on kymmenen päivää aikaa esittää huomautuksiaan. b) Venäjän liittovaltiosta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevassa polkumyyntitutkimuksessa normaaliarvo määritetään 1-6 kohdan-mukaisesti, jos voidaan yhden tai useamman tutkimuksen kohteena olevan tuottajan asianmukaisesti perusteltujen vaatimusten perusteella ja tämän asetuksen liitteessä I olevien perusteiden mukaisesti osoittaa, että kyseinen tuottaja tai kyseiset tuottajat toimivat markkinatalousolosuhteissa asianomaisen samankaltaisen tuotteen valmistuksen ja myynnin osalta. Muussa tapauksessa sovelletaan a kohdan säännöksiä. 2 artikla M mukaan lukien Albania, Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Pohjois-Korea, Kirgisia, Moldavia, Mongolia, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan, Vietnam 20 1. Tämä asetus tulee voimaan. Sitä sovelletaan kaikkiin sen voimaantulon jälkeen aloitettuihin polkumyynnin vastaisiin menettelyihin. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 21 Sovellettavat perusteet päätettäessä kotimaan hintojen ia kustannusten käyttämisestä entisiä muita kuin markkinatalousmaita koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä UITEl Päätökset siitä, voivatko entisten muiden kuin markkinatalousmaiden kotimaan hinnat ja kustannukset, ja missä määrin, muodostaa perustan normaaliarvon määrittämiselle polkumyyntitutkimuksissa, tehdään seuraavien perusteiden mukaisesti: • Yritysten päätökset, jotka koskevat hintoja, kustannuksia ja tuotannontekijöitä, mukaan lukien raaka-aineet, teknologiasta aiheutuvia kustannuksia ja työvoimakustannuksia, tuotantoa ja sijoituksia, tehdään kysyntää ja tarjontaa kuvaavat markkinatekijät huomioon ottaen ja ilman merkittävää valtion osallistumista; tärkeimpien tuotannontekijöiden kustannukset vastaavat suuressa määrin markkinatalouden vastaavia kustannuksia. • Yrityksillä on yksi selvä peruskirjanpito, joka vastaa riittävästi valvottuja kansainvälisiä kirjanpitostandardeja, ja jota sovelletaan kaikissa tapauksissa. • Yritysten tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen eivät vaikuta entisen muun kuin markkinatalousjärjestelmän aiheuttamat merkittävät vääristymät, jotka liittyvät omaisuuserien poistoihin ja muihin poistoihin, vaihtokauppaan ja maksujen suorittamiseen velkojen korvaamisella. • Sekä kotimaisiin että ulkomaisiin yrityksiin sovelletaan riittävää omistus- ja konkurssilainsäädäntöä, jotka takaavat yritysten toiminnan laillisuuden ja vakauden. • Valuuttakurssien muunnokset tehdään markkinakurssilla. 22 ISSN 1024-4492 KOM(97) 677 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 10 06 Luettelonumero : CB-CO-97-734-FI-C ISBN 92-78-29717-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για τον καθορισμό για το 1998 ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό εσθονική σημαία

eurovoc_concepts:
Estonia
conservation of fish stocks
exchange of information
fishery management
fishing area

text: it *r ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 12. 12. 1997 COM(97)689 τελικό ΙΙρόταστ) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΜΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τον καθορισμό για το 1998 ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό εσθονική σημαία (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Σύμφωνα με τη συμφωνία αλιείας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Εσθονίας, η οποία υπογράφηκε στις Βρυξέλλες στις 19 Δεκεμβρίου 1996, πραγματοποιήθηκαν διαβουλεύσεις μεταξύ της Κοινότητας και της Εσθονίας στις Βρυξέλλες από τις 3 έως τις 4 Νοεμβρίου 1997, οι οποίες κατέληξαν σε συμφωνημένα πρακτικά για μια αμοιβαία αλιευτική διευθέτηση για το 1998. Σκοπός αυτής της πρότασης κανονισμού είναι να επιτρέψει στα σκάφη της Εσθονίας να αλιεύουν τις ποσοστώσεις που τους παραχωρήθηκαν για το 1998 στα ύδατα της Κοινότητας, σύμφωνα με τις αμοιβαίες διευθετήσεις που αναφέρονται ανωτέρω. ζ Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ /98 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της. Δεκεμβρίου 1997 για τον καθορισμό για το 1998 ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό εσθονική σημαία ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1992 για τη θέσπιση κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια1, και ιδίως το άρθρο 8 παράγραφος 4, την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας: ότι, σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στην αλιευτική συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Εσθονίας2, και ιδίως στα άρθρα 3 και 6, η Κοινότητα και η Εσθονία προέβησαν σε διαβουλεύσεις για το θέμα των αμοιβαίων αλιευτικών δικαιωμάτων για το 1998 καθώς και για το θέμα της διαχειρίσεως των κοινών ζώντων πόρων- ότι, κατά τη διάρκεια των διαβουλεύσεο>ν αυτών, οι αντιπροοίοπείες συμφώνησαν να συστήσουν στις αντίστοιχες αρχές τους τον καθορισμό ορισμένων αλιευτικών ποσοστώσεων για τα σκάφη του άλλου μέρους όσον αφορά το 1998· ότι πρέπει να ληφθούν τα αναγκαία μέτρα ώστε να εφαρμοστούν, για το 1998, τα αποτελέσματα των διαβουλεύσεων που διεξήχθησαν με την Εσθονία· ότι, εναπόκειται στο Συμβούλιο να ορίσει, τις ειδικές προϋποθέσεις πραγματοποιήσεως της αλιείας από σκάφη υπό εσθονική σημαία· ότι οι αλιευτικές δραστηριότητες που αναφέρονται στον παρόντα κανονισμό υπόκεινται στα μέτρα ελέγχου που προβλέπονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2847/93 του Συμβουλίου της 12ης Οκτωβρίου 1993 για τη θέσπιση συστήματος ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής3· ότι το άρθρο 3 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1381/87 της Επιτροπής της 20ής Μαΐου 1987 που θεσπίζει λεπτομερείς κανόνες όσον αφορά τη σήμανση και τον εφοδιασμό με τα αναγκαία έγγραφα των αλιευτικών σκάφων4 προβλέπει ότι όλα τα σκάφη που διαθέτουν ψυχόμενες δεξαμενές με θαλάσσιο ύδωρ πρέπει να τηρούν επί του σκάφους έγγραφο 1 ΕΕ αριθ. L 389 της 31. 12. 1992, σ. 1. Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε από την πράξη προσχώρησης του 1994. 2 ΕΕ αριθ. L 332 της 20. 12. 1996, σ. 16. 3 ΕΕ αριθ. L 261 της 20. 10. 1993, σ. 1. 4ΕΕαριθ. L 132 της 21. 5. 1987, σ. 9. επικυρωμένο από αρμόδια αρχή που να αναγράφει τον όγκο των δεξαμενών τους σε κυβικά μέτρα ανά διαστήματα 10 εκατοστών, ότι για επιτακτικούς λόγους κοινού συμφέροντος, ο παρών κανονισμός θα ισχύσει από την 1η Ιανουαρίου 1998, ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΩΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ : Άρθρο 1 1. Επιτρέπονται οι αλιευτικές δραστηριότητες των σκαφών υπό εσθονική σημαία, από την 1η Ιανουαρίου έως τις 31 Δεκεμβρίου 1998, για τα είδη που αναφέρονται στο παράρτημα Ι, εντός των γεωγραφικών και ποσοτικών ορίων που καθορίζονται από το εν λόγω παράρτημα και σύμφωνα με τον παρόντα κανονισμό, στις ζώνες αλιείας των κρατών μελών οι οποίες εκτείνονται μέχρι 200 μίλια στη Βαλτική Θάλασσα. Απαγορεύεται η αλιεία του μπακαλιάρου στη Βαλτική Θάλασσα, στην περιοχή Belts και στην περιοχή Sound από 10 Ιουνίου έως και 20 Αυγούστου 1998. 2. Οι αλιευτικές δραστηριότητες που επιτρέπονται δυνάμει της παραγράφου 1, περιορίζονται στις περιοχές της αλιευτικής ζώνης των 200 μιλίων που βρίσκονται πέραν των 12 ναυτικών μιλίων από τις γραμμές βάσεως από τις οποίες μετρώνται οι αλιευτικές ζώνες τον κρατών μελών και νοτίως των 59°30Έ. Κατά παρέκκλιση της παραγράφου 1, η αναπόφευκτη παρεμπίπτουσα αλιεία των 3. ειδών για τα οποία δεν καθορίστηκε ποσόστωση για μια ζώνη, επιτρέπεται εντός των ορίων που προβλέπονται από τα μέτρα διατήρησης που ισχύουν στην εν λόγω ζώνη. Η παρεμπίπτουσα αλιεία εντός συγκεκριμένης ζώνης των ειδών για τα οποία 4. καθορίστηκε ποσόστωση για τη ζώνη αυτή καταλογίζεται στην εν λόγω ποσόστωση. Άρθρο 2 1. Τα σκάφη που αλιεύουν στο πλαίσιο των ποσοστώσεων που ορίζονται στο άρθρο 1, τηρούν τα μέτρα διατήρησης και ελέγχου και όλες τις άλλες διατάξεις που διέπουν τις αλιευτικές δραστηριότητες στις ζώνες που αναφέρονται στο εν λόγω άρθρο. Τα σκάφη τηρούν ημερολόγιο πλοίου στο οποίο εγγράφονται οι πληροφορίες που 2. αναφέρονται στο παράρτημα Π. Τα σκάφη διαβιβάζουν στην Επιτροπή, σύμφωνα με τους κανόνες που αναφέρονται 3. στο παράρτημα III, τις πληροφορίες που αναφέρονται στο παράρτημα αυτό. Τα σκάφη τα οποία έχουν ψυχόμενες δεξαμενές θαλάσσιου ύδατος, πρέπει να 4. διαθέτουν επί του σκάφους έγγραφο επικυρωμένο από την αρμόδια αρχή που να αναφέρει τον όγκο των δεξαμενών σε κυβικά μέτρα ανά διαστήματα 10 εκατοστομέτρων. - Τα γράμματα και οι αριθμοί νηολόγησης των σκαφών αναγράφονται, κατά τρόπο 5. ευδιάκριτο, στις δύο πλευρές της πλώρης του σκάφους. Ί Άρθρο 3 1. Η αλιεία στα πλαίσια των ποσοστώσεων που καθορίζονται στο άρθρο 1, υπόκειται στην έκδοση γενικής αδείας και ειδικής αδείας αλιείας από την Επιτροπή για λογαριασμό της Κοινότητας, κατόπιν αιτήσεως των εσθονικών αρχών, καθώς και στην υποχρέωση τήρησης των όρων που αναφέρονται στα παραρτήματα Π και III. Αντίγραφα αυτών των παραρτημάτων καθώς και η γενική και ειδική άδεια αλιείας τηρούνται επί κάθε σκάφους. Τα σκάφη που διαθέτουν άδεια αλιείας στην ζώνη της Κοινότητας κατά τη διάρκεια ενός συγκεκριμένου μήνα ανακοινώνονται το αργότερο την πέμπτη ημέρα του προηγούμενου μήνα. Η Κοινότητα εξετάζει αμελλητί τις αιτήσεις τροποποίησης του μηνιαίου καταλόγου, κατά τη διάρκεια ισχύος του. Κατά την κατάθεση κάθε αιτήσεως άδειας γενικής άδειας και ειδικής άδειας αλιείας 2. στην Επιτροπή παρέχονται τα ακόλουθα στοιχεία: όνομα του σκάφους· αριθμός νηολόγησης· εξωτερικά γράμματα και αριθμοί αναγνώρισης· λιμάνι νηολόγησης· όνομα και διεύθυνση του πλοιοκτήτη ή του ναυλωτή· (α) (β) (γ) (δ) (ε) (στ) ολική χωρητικότητα και συνολικό μήκος· (ζ) (η) (θ) (ι) (ια) (ιβ) ισχύς του κινητήρα· διακριτικό κλήσεως ασυρμάτου και ραδιοσυχνότητα· προβλεπόμενη μέθοδος αλιείας· προβλεπόμενη ζώνη αλιείας· είδη ιχθύων που προβλέπεται να αλιευθούν· περίοδος για την οποία ζητείται άδεια. 3. Οι γενικές και ειδικές άδειες αλιείας θα εκδίδονται υπό την προϋπόθεση ότι ο αριθμός των αδειών που ισχύουν καθ' οιονδήποτε χρόνο κατά τη διάρκεια ενός συγκεκριμένου μήνα ή έτους δεν υπερβαίνει τους αριθμούς που αναφέρονται στο παράρτημα Ι. 4. Μόνο αλιευτικά σκάφη κάτω των 43 μέτρων επιτρέπεται να αλιεύουν. Κάθε γενική και ειδική άδεια αλιείας ισχύει για ένα μόνο σκάφος. Σε περίπτωση που 5. περισσότερα σκάφη συμμετέχουν στην ίδια αλιευτική ενέργεια, καθένα από τα σκάφη αυτά πρέπει να είναι εφοδιασμένο με γενική και ειδική άδεια αλιείας. Οι γενικές και ειδικές άδειες αλιείας μπορούν να ακυρωθούν για να εκδοθούν νέες 6. γενικές και ειδικές άδειες αλιείας. Η ακύρωση παράγει αποτελέσματα την προηγούμενη ημέρα της ημερομηνίας κατά την οποία η Επιτροπή εκδίδει τις νέες γενικές και ειδικές άδειες αλιείας. Οι νέες γενικές και ειδικές άδειες αλιείας ισχύουν από την ημερομηνία εκδόσεως τους. 7. Οι γενικές κσ,ι ειδικές άδειες αλιείας ανακαλούνται εν όλω ή εν μέρει πριν από την ημερομηνία λήξης, στην περίπτωση που έχουν εξαντληθεί οι αντίστοιχες ποσοστώσεις oc οποίες καθορίζονται στο παράρτημα 1. Οι γενικές και ειδικές άδειες αλιείας ανακαλούνται σε περίπτωση αθέτησης των 8. υποχρεώσεων που καθορίζονται στον παρόντα κανονισμό. Γ 9. Για περίοδο μέχρι δώδεκα μηνών, καμία γενική ή ειδική άδεια αλιείας δεν εκδίδεται για σκάφη για τα οποία δεν έχουν τηρηθεί οι υποχρεώσεις που προβλέπονται στο παρόντα κανονισμό. 10. Η Επιτροπή υποβάλλει, εξ ονόματος της Κοινότητας, στην Εσθονία τα ονόματα και χαρακτηριστικά των εσθονικών πλοίων που δεν επιτρέπεται να αλιεύουν στην αλιευτική ζώνη της Κοινότητας κατά τον επόμενο (τους επόμενους) μήνα (μήνες), επειδή παρέβησαν τους κοινοτικούς κανόνες. Άρθρο 4 Τα σκάφη που διαθέτουν άδεια αλιείας την 31η Δεκεμβρίου μπορούν να συνεχίσουν την αλιευτική δραστηριότητα από την έναρξη του επόμενου έτους μέχρις ότου υποβληθεί και εγκριθεί από την Επιτροπή, για λογαριασμό της Κοινότητας, ο κατάλογος των σκαφών που επιτρέπεται να αλιεύουν κατά τη διάρκεια του εν λόγω έτους. Άρθρο 5 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσης του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισμός εφαρμόζεται από την 1η Ιανουαρίου 1998. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Βρυξέλλες,. Δεκεμβρίου 1997 Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος C ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Ποσοστώσεις αλιείας της Εσθονίας και άδειες για το 1998 Αλιευτική ζώνη των κρατών μελών της Κοινότητας Είδη Γάδος Ζώνες στις οποίες επιτρέπεται η αλιεία ICES Iïïd(1) 1 100 Αριθμός αδειών(2) } } Ρέγγα ICES md(1) 4 000 120 (70) Παπαλίνα ICES IIId(1) 4 000 } } (I) (2) Πέραν των 12 ναυτικοτν μιλίων από τη βασική γραμμή από την οποία μετρώνται τα χωρικά ύδατα και νοτίως των 59°30'Β. Ο αριθμός τα)ν γενικίόν και ειδικών αλιευτικών αδεκόν που ισχύουν οποιαδήποτε στιγμή αναφέρεται εντός τ<ον παρενΒέσεανν. ^ ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II Όταν η αλιευτική δραστηριότητα πραγματοποιείται στις ζώνες ,αλιείας που εκτείνονται μέχρι 200 ναυτικά μίλια από τις ακτές των κρατών μελών της Κοινότητας και που υπόκεινται στους κοινοτικούς κανόνες αλιείας, οι κάτωθι πληροφορίες πρέπει να καταγράφονται στο ημερολόγιο του πλοίου, μετά από τις ακόλουθες ενέργειες: 1. Μετά από κάθε αλίευση: 1. 1. Η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που αλιεύθηκε· 1. 2. Η ημερομηνία και η ώρα της αλιεύσεως· 1. 3. Η γεωγραφική θέση στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις- 1. 4. Η μέθοδος αλιείας που χρησιμοποιήθηκε. 2. Μετά από κάθε μεταφόρτωση προς ή από άλλο σκάφος: 2. 1. Η ένδειξη "παρελήφθη από" ή "μεταφέρθηκε προς"· 2. 2. Η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που μεταφορτώθηκε· 2. 3. Το όνομα, τα εξωτερικά γράμματα και οι αριθμοί αναγνώρισης του σκάφους προς ή από το οποίο έγινε η μεταφόρτωση· 2. 4. Η μεταφόρτωση γάδου δεν επιτρέπεται. 3. 4. Μετά από κάθε εκφόρτωση σε λιμάνι της Κοινότητας: 3. 1. Το όνομα του λιμένος· 3. 2. Η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που εκφορτώθηκε. Μετά από κάθε διαβίβαση πληροφοριών στην Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων: 4. 1. Η ημερομηνία και η ώρα της διαβίβασης· 4. 2. Ο τύπος μηνύματος: IN, OUT, ICES, WKL ή 2 WKL· 4. 3. Στην περίπτωση ραδιομετάδοσης, ονομασία του σταθμού ασυρμάτου. Έ 1. Οι πληροφορίες πού πρέπει να διαβιβάζονται στην Ευρωπαϊκή Επιτροπή και το χρονοδιάγραμμα της διαβίβασης τους έχουν ως εξής: ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ III 1. 1. Σε κάθε είσοδο στις ζώνες αλιείας που εκτείνονται μέχρι 200 μίλια από τις ακτές των ακτών κρατών μελών της Κοινότητας και οι οποίοι στους κοινοτικούς κανόνες αλιείας: (α) (β) τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρος) κάθε είδους ιχθύων που βρίσκεται στα αμπάρια· η ημερομηνία και η διαίρεση ICES στο εσωτερικό της οποίας ο πλοίαρχος προτίθεται να αρχίσει την αλιεία. (γ) Όταν οι αλιευτικές ενέργειες απαιτούν περισσότερες από μία εισόδους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, κατά τη διάρκεια μίας συγκεκριμένης ημέρας, αρκεί μία και μόνη ανακοίνωση κατά την πρώτη είσοδο. 1. 2. Σε κάθε έξοδο από τις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1: (α) (β) (γ) (δ) (ε) τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· η ποσότητα (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που βρίσκεται στα αμπάρια· οι ποσότητες κάθε είδους ιχθύων που αλιεύθηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης διαβίβασης (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους)· η διαίρεση ICES στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις· οι ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που μεταφέρθηκαν σε ή/και από άλλα σκάφη από τη στιγμή που εισήλθε το σκάφος στη ζώνη και τα στοιχεία αναγνώρισης του σκάφους επί του οποίου πραγματοποιήθηκε η μεταφορά· (στ) οι ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους ιχθύων που εκφορτώθηκαν σε λιμάνι της Κοινότητας από τη στιγμή που το σκάφος εισήλθε στη ζώνη. Όταν οι αλιευτικές ενέργειες απαιτούν περισσότερες από μία εισόδους στις ζώνες που ανασύρονται στο σημείο 1. 1, κατά τη διάρκεια μίας συγκεκριμένης ημέρας, αρκεί μία και μόνη ανακοίνωση κατά την τελευταία έξοδο. 1. 3. Κάθε τρεις ημέρες, αρχής γενομένης από την τρίτη ημέρα μετά την πρώτη είσοδο του σκάφους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, όταν πρόκειται για αλιεία ρέγγας και σκουμπριού, κάθε εβδομάδα, αρχής γενομένης από την έβδομη ημέρα μετά την πρώτη είσοδο του σκάφους στις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο 1. 1, όταν πρόκειται για την αλιεία όλων των άλλων ειδών εκτός της ρέγγας και του σκουμπριού: (α) (β) τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· οι ποσότητες κάθε είδους ιχθύων που αλιεύθηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης διαβίβασης (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους)· η διαίρεση ICES στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις. (γ) (α) (β) 1. 4. Σε κάθε μετακίνηση του σκάφους από μια διαίρεση ICES σε άλλη: τα στοιχεία που αναφέρονται στο σημείο 1. 5· οι ποσότητες κάθε είδους ιχθύων που αλιεύθηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης διαβίβασης (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους)· η διαίρεση ICES στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις. (γ) 1. 5. (α) Το όνομα, το διακριτικό κλήσεως, τα εξωτερικά γράμματα και οι αριθμοί αναγνώρισης του σκάφους και το όνομα του πλοίαρχου του· (β) (γ) (δ) (ε) ο αριθμός της άδειας, εάν το σκάφος διαθέτει άδεια· ο αύξων αριθμός του μηνύματος για το συγκεκριμένο ταξίδι· τα στοιχεία αναγνωρίσεως του τύπου μηνύματος· η ημερομηνία, η ώρα και το στίγμα του σκάφους. 2. 1. Οι πληροφορίες που υποδεικνύονται στο σημείο 1 πρέπει να διαβιβάζονται στην Ευρωπαϊκή Επιτροπή στις Βρυξέλλες (τηλέτυπο 24189 FISEU-B), μέσω ενός των σταθμών ασυρμάτου που αναφέρονται στο σημείο 3 και με τον τύπο που υποδεικνύεται στο σημείο 4. 2. 2. Στην περίπτωση που, για λόγους ανωτέρας βίας, είναι αδύνατο να μεταδοθεί το μήνυμα από το σκάφος, δύναται διαβιβασθεί από άλλο σκάφος για λογαριασμό του. Ονομασία σταθμού ασυρμάτου Κωδικός κλήσεως σταθμού ασυρμάτου Blâvand Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Stockholm Gryt Gôteborg R0nne Maarianhamina Helsinki Τύπος ανακοινώσεων OXB DAF DAK DAH DAL DAI DAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC SDJ (δεν υπάρχει χαρακτηριστικό κλήσεως) SOG ΟΥΕ OHM OHG Οι πληροφορίες που αναφέρονται στο σημείο 1 πρέπει να περιλαμβάνουν τα ακόλουθα στοιχεία και να δίνονται με την ακόλουθη σειρά: όνομα του σκάφους; χαρακτηριστικό κλήσεως ασυρμάτου· εξωτερικά γράμματα. και αριθμοί αναγνώρισης· αύξων αριθμός του μηνύματος για το συγκεκριμένο ταξίδι αλιείας· ένδειξη του τύπου μηνύματος σύμφωνα με τον ακόλουθο κώδικα: μήνυμα κατά την είσοδο σε μία από τις ζώνες που αναφέρονται στο ϋημείο 1. 1: "IN", μήνυμα κατά την έξοδο από μία από τις ζώνες που αναφέρονται στο σημείο i. li'OUT", μήνυμα κατά τη μετακίνηση από μια διαίρεση ICES προς μια άλλη: "ICES", εβδομαδιαίο μήνυμα: "WKL", τριήμερο μήνυμα: "2 WKL"· ημερομηνία, ώρα και γεωγραφικό στίγμα· διαίρεση ICES εντός της οποίας προβλέπεται να αρχίσει η αλιεία· ημερομηνία κατά την οποία προβλέπεται να αρχίσει η αλιεία· ποσότητες των αλιευμάτων, ανά είδος, που βρίσκονται στα αμπάρια (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους), χρησιμοποιώντας τον κώδικα που αναφέρεται στο σημείο 5· ιχθύων που ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους αλιεύθηκαν από τη στιγμή της προηγούμενης διαβίβασης, την οποία χρησιμοποιήθηκε ο κωδικός που αναφέρεται στο σημείο 5· διαίρεση ICES στην οποία πραγματοποιήθηκαν οι αλιεύσεις· ιχθύων που ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζώντος βάρους) κάθε είδους μεταφέρθηκαν σε, ή από, άλλα σκάφη από τη στιγμή της προηγούμενης διαβίβασης· όνομα και χαρακτηριστικό κλήσεως του σκάφους επί του οποίου/από το οποίο πραγματοποιήθηκε η μεταφόρτωση· ποσότητες (σε χιλιόγραμμα ζίόντος βάρους), κάθε είδους που εκς>ορτώ()ηκαν σε λιμάνι της Κοινότητας (χπό τη στιγμή της προηγούμενης διαβίβασης- όνομα του πλοιάρχου. 5. Ο κώδικας που πρέπει να χρησιμοποιείται, για τον προσδιορισμό των ειδών ιχθύων επί του σκάφους, σύμφωνα με το σημείο 4, είναι ο ακόλουθος: COD - SAL - HER - - SPR Γάδος (Gadus morhua), Σολομός (Salmo salar), Ρέγγα (Clupea harengus), Σαρδελόρεγγα (Sprattus sprattus). Α-Λ ISSN 0254-1483 COM(97) 689 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 03 04 05 10 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-711-GR-C ISBN 92-78-29104-8 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο 4L


title: VERORDENING (EG) Nr. 2483/97 VAN DE COMMISSIE van 12 december 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 3960/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN , Rijk van DAM to the Commission. Law on freedom of religion in Belarus

eurovoc_concepts:
Christianity
European political cooperation
USSR
cooperation agreement
freedom of religious beliefs
government bill
religious discrimination
religious group

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/101 (98/C 187/152) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3957/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeudet Burmassa Alankomaiden ulkoministeri Van Mierlo on ilmoittanut Alankomaiden parlamentille aikomuksestaan pyyta¤a¤ EU:ta huomioimaan, etta¤ 15. elokuuta langetettiin burmalaisessa ammattiyhdistyksessa¤ johtavassa asemassa olleelle U Myo Aung Thantille elinkautinen vankeustuomio ra¤ja¤hdysaineiden salakuljetuksesta. Samassa oikeudenka¤ynnissa¤ tuomittiin myo¤skin kolme burmalaista ihmisoikeusaktivistia kymmeneksi vuodeksi vankeu- teen. Tuomiot langetettiin suljetuin ovin ka¤ydyssa¤ oikeudenistunnossa. Onko komissio jo vastaanottanut ta¤ma¤n Alankomaiden ministerin esitta¤ma¤n pyynno¤n? Miten komissio voi ja aikoo toimia na¤iden tuomioiden johdosta, jotka ihmisoikeusja¤rjesto¤jen ja kansainva¤lisen ammattiyhdistysliiton mukaan langetettiin epa¤rehellisessa¤ oikeuska¤sittelyssa¤ ja puutteellista todistusaineistoa ka¤ytta¤en? Miten komissio yleisesti suhtautuu Burman ihmisoikeustilanteeseen? Onko tilanne huononemaan pa¤in? Komission ja¤senen Manuel Mar(cid:14)·nin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 1998) Komissio ei ole ollut ta¤ha¤n asti tietoinen arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemasta kirjeesta¤. Joka tapauksessa asian esille ottaminen YUTP-neuvotteluissa, joita tavanomaisesti ka¤yda¤a¤n vastaavissa tapauksissa, on kyseisen ja¤senvaltion tehta¤va¤. Komissio on ottanut sopivissa tilanteissa esille yksitta¤isia¤ mielipidevankeja tai mielipidevankien luetteloita keskusteluissaan eri hallitusten kanssa. Myo¤s ja¤senvaltiot tekeva¤t samoin aina kun sen on mahdollista korkean tason tapaamisissa kyseisten hallitusten kanssa. Unionilla ei ole syvemma¤n vuoropuhelun mahdollistavia korkean tason yhteyksia¤ Burman sotilasjunttaan (aiemmin valtion lain ja ja¤rjestyksen palauttamisneuvosto SLORC). Unioni on yritta¤nyt useaan otteeseen aloittaa kriittisen vuoropuhelun Burman kanssa, mutta Burman haluttomuuden vuoksi se on toistaiseksi epa¤onnistunut ta¤ssa¤ pyrkimyksessa¤. Neuvosto vahvisti 23. lokakuuta 1996 yhteisen kannan, jossa kielleta¤a¤n poliittinen yhteydenpito SLORCiin. Kannan voimassaoloa on pidennetty kahdesti kuudella kuukaudella. Mahdollisuudet ottaa esille mielipidevankiongelma rajoittuvat na¤in ollen unionin julistuksiin tai toimiin seka¤ Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ihmisoikeustoimikunnan ja yleiskokouksen jatkuvaan tyo¤ho¤n. Komissio tukee sa¤a¤nno¤nmukaisesti viimeksi mainittujen elinten aloitteita tuomita Burman ihmisoikeusrikkomukset ja parantaa yleista¤ ihmisoikeustilannetta. Komissio pita¤a¤ luonnollisesti mielessa¤a¤n tapauksen, johon arvoisa parlamentin ja¤sen on pyyta¤nyt sita¤ kiinnitta¤ma¤a¤n huomiota. Komissio ka¤ytta¤a¤ ensimma¤ista¤ mahdollista tilaisuutta huomion kohdistamiseksi U Myo Aung Thantin tapaukseen. Burman kokonaistilanteesta komissio toteaa jakavansa YK:n erityisraportoijan kannan, etta¤ joistakin myo¤ntei- sista¤ merkeista¤ huolimatta kokonaistilanne Burmassa ei ole parantunut. Edistyksen puute huolestuttaa suuresti komissiota. (98/C 187/153) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3960/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) ja Rijk van Dam (I-EDN) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Valko-Vena¤ja¤n uskonvapauslaki Onko komissio tietoinen, etta¤ Valko-Vena¤ja¤n hallitus on julkistanut ehdotuksen muuttaa voimassa olevaa uskonvapauslakia ja etta¤ ta¤ha¤n ehdotukseen sisa¤ltyy suuri uskonvapauden seka¤ uskonnon harjoittamisen ja tunnustamien rajoittamiseen liittyva¤ vaara?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3966/97 af Reimer BÖGE til Kommissionen. Grænseværdier for babymad

eurovoc_concepts:
baby food
carcinogenic substance
early childhood
food contamination
food poisoning
pesticide
pesticide residue
scientific committee (EU)
toxic substance