title: Padomes Regula (EK) Nr. 12/98 (1997. gada 11. decembris) par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji var veikt pasažieru iekšzemes autopārvadājumus dalībvalstī

eurovoc_concepts:
administrative sanction
carriage of passengers
freedom to provide services
international transport
road cabotage
transport licence

text: 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 501 31998R0012 L 4/10 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 8. 1. 1998. PADOMES REGULA (EK) Nr. 12/98 (1997. gada 11. decembris) par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji var veikt pasažieru iekšzemes autopārvadājumus dalībvalstī EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 75. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), saskaņā ar Līguma 189. c pantā izklāstīto procedūru (3), (1) (2) (3) (4) jūlija Regulu (EEK) tā kā Padomes 1992. gada 23. saskaņā ar kuriem Nr. 2454/92 par nosacījumiem, ārvalstu pārvadātāji var veikt pasažieru iekšzemes autopārvadājumus dalībvalstī (4), Tiesa ar savu 1994. jūnija spriedumu (5) pasludinājusi par spēkā gada 1. neesošu; tā kā, ievērojot Līguma 75. panta 1. punkta b) apakš- punktu, kopējas transporta politikas izveide saistīta cita starpā ar nosacījumu izstrādi, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji var veikt pasažieru iekšzemes autopārvadāju- mus dalībvalstī; tā kā šis noteikums saistīts ar visu ierobežojumu atcel- šanu attiecībā uz pārvadātājiem, kuri sniedz minētos pakalpojumus, ņemot vērā viņu pilsonību vai to, ka viņi veic uzņēmējdarbību kādā citā dalībvalstī nevis tajā, kurā paredzēts sniegt pakalpojumu; tā kā uz pārvadātājiem, kas sniedz šādus pakalpojumus, būtu jāattiecina salīdzināmas sistēmas, tādējādi ierobežo- jot konkurences apstākļu nevienlīdzību to pilsonības un uzņēmējdarbības veikšanas valsts dēļ, un tādējādi jāvei- cina valstu tiesību aktu pakāpeniska tuvināšana; (1) OV C 60, 29. 2. 1996. , 10. lpp. , un OV C 124, 21. 4. 1997. , 73. lpp. (2) OV C 30, 30. 1. 1997. , 40. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1996. gada 28. novembra atzinums (OV C 380, 16. 12. 1996. , 35. lpp. ), Padomes 1997. gada 14. aprīļa kopēja nostāja (OV C 164, 30. 5. 1997. , 17. lpp. un Eiropas Parlamenta 1997. gada 16. jūlija lēmums (OV C 286, 22. 9. 1997. , 84. lpp. ). (4) OV L 251, 29. 8. 1992. , 1. lpp. (5) 1994. gada 1. jūnija spriedums, Lieta C-388/92, Eiropas Parlaments pret Padomi (ECR 1994, I-2081. lpp. ). (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) tā kā dažāda veida pārvadājumi ar autobusiem būtu jādefinē tāpat kā tie pārvadājumi, kas pieņemti starptau- tiskajā transportā; tā kā ārvalstu pārvadātājiem būtu jāļauj veikt noteikta veida pārvadājumus ar autobusiem, paturot prātā katra pakalpojuma veida īpatnības; tā kā būtu jānosaka prasības, ko piemēro kabotāžas pārvadājumiem; saistībā tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju sniegšanu (6) nosūtīšanu piemēro lai nodrošinātu speciālos regulāros reisus norīko darbinie- kus, kuriem ir darba attiecības ar šiem pārvadātājiem, no tās dalībvalsts, kurā tie parasti strādā; pakalpojumu kad ar gadījumos, pārvadātāji, tajos tā kā attiecībā uz regulāriem reisiem vienīgi tiem regulā- riem reisiem, kas ir daļa no regulārajiem starptautiska- jiem reisiem, neņemot vērā pilsētas un piepilsētas pārvadājumus, vajadzētu būt pieejamiem kabotāžas veikšanai, pakļaujoties noteiktiem nosacījumiem un it īpaši tiesību aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī; tā kā būtu jāpieņem noteikumi tā, gadījumā, jumu tirgus; lai varētu rīkoties ja tiek nopietni traucēts attiecīgais pārvadā- tā kā būtu jāizveido padomdevēja komiteja ar uzdevumu palīdzēt Komisijai izstrādāt dokumentus attiecībā uz kabotāžas pārvadājumiem neregulāru reisu veidā un sniegt padomus Komisijai par drošības pasākumiem; sniegtu savstarpēju tā kā ir vēlams, ka dalībvalstis palīdzību, it sevišķi lai pamatoti piemērotu šo regulu, attiecībā uz sankcijām, kas piemērojamas pārkāpumu gadījumā; (13) tā kā dalībvalsts ziņā pieņemšana, kuri nepieciešami, lai īstenotu šo regulu; ir nepieciešamo pasākumu (14) tā kā šīs regulas piemērošana būtu jāuzrauga tādējādi, ka Komisija iesniedz ziņojumu; (6) OV L 18, 21. 1. 1997. , 1. lpp. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. 502 (15) tā kā saskaņā ar iepriekšminēto Tiesas spriedumu, ar kuru pasludināja par spēkā neesošu Regulu (EEK) Nr. 2454/92, regulas tiesiskās sekas turpina pastāvēt līdz tam laikam, kamēr Padome būs pieņēmusi jaunus tiesību aktus par šo jautājumu; tā kā šī regula netiks piemērota 18. mēnešus pēc tās stāšanās spēkā; tā kā tādēļ ir jāuz- skata, ka par spēkā neesošu pasludinātās regulas tiesiskās sekas turpinās pastāvēt, līdz pilnībā tiks īstenota šī regula, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Jebkuram pārvadātājam, kurš veic pasažieru komercpārvadāju- mus ar autotransportu un kuram ir Kopienas licence, kā paredzēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 684/92 (1992. gada 16. marts) par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptauti- skiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (1) 3. a pantā, ir atļauts, ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā regulā, un bez jebkādas diskriminācijas attiecībā uz pārvadātāja pilsonību vai uzņēmējdarbības veikšanas vietu, īslaicīgi veikt pasažieru iekš- zemes komercpārvadājumus ar autotransportu citā dalībvalstī, turpmāk sauktā “uzņēmējā dalībvalstī”, neprasot, lai viņam šajā valstī būtu juridiskā adrese vai kāda struktūra. iekšzemes pārvadājumi šeit Šādi pārvadājumi”. turpmāk saukti “kabotāžas Regulārie speciālie reisi ir šādi: a) darbinieku pārvadāšana starp mājām un darbavietu; b) skolēnu un studentu pārvadāšana uz mācību iestādēm un atpakaļ; c) kareivju un viņu ģimeņu pārvadāšana starp viņu izcel- smes valsti un viņu kazarmu teritoriju. Tas, ka speciālo reisu var variēt atkarībā no lietotāju vajadzībām, neietekmē tā klasifikāciju kā regulāro reisu; 3) “neregulāri reisi” nozīmē pakalpojumus, kuri neietilpst regulāro reisu, tajā skaitā regulāro speciālo reisu, definīcijā un kuru galvenā pazīme ir tā, ka ar tiem pārvadā grupas, kas izveidotas pēc klienta vai paša pārvadātāja iniciatīvas. Šie reisi nepārstāj būt par neregulārajiem reisiem tikai tādēļ vien, ka tie ir paredzēti noteiktos intervālos; 4) “autotransporta līdzekļi” nozīmē mehāniskos transportlī- dzekļus, kas pēc to uzbūves tipa un aprīkojuma piemēroti vairāk nekā deviņu personu, ieskaitot autovadītāju, pārva- dāšanai un ir paredzēti šim nolūkam. 3. pants Ar kabotāžas pārvadājumiem ir atļauti šādi pakalpojumi: 1) speciālie regulārie reisi, ja tie ietverti līgumā, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju; 2. pants 2) neregulārie reisi; Šajā regulā: 3) regulārie reisi, ja kā regulārus starptautiskus reisus saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 684/92 tos veic pārvadātājs, kurš nav uzņēmējas dalībvalsts rezidents. 1) reisi” nozīmē pakalpojumus, kas nodrošina “regulārie pasažieru pārvadāšanu paredzētos intervālos pa paredzē- tiem maršrutiem, uzņemot un izlaižot pasažierus iepriekš noteiktās pieturvietās. Regulārie reisi ir brīvi pieejami visiem, kur nepieciešams, pakļaujot obligātai rezervēšanai. Kabotāžas pārvadājumus nevar veikt neatkarīgi no šādiem starptautiskiem reisiem. Šā punkta darbības jomā neiekļauj pilsētas un piepilsētu pārvadājumus. Tas, ka pakalpojuma darbības noteikumi var tikt koriģēti, neietekmē tā klasificēšanu kā regulāro reisu; “Pilsētas un piepilsētu pārvadājumi” nozīmē pārvadājumu pakalpojumus, kas apmierina pilsētu aglomerāta un konurbācijas vajadzības un vajadzības pēc pārvadājumiem starp tām un apkārtējām teritorijām. 2) “speciālie regulārie reisi” nozīmē regulārus pakalpojumus, kas nodrošina noteiktu kategoriju pasažieru, atšķirībā no citiem pasažieriem, pārvadāšanu paredzētos intervālos pa paredzētiem maršrutiem, uzņemot un izlaižot pasažierus iepriekš noteiktās pieturvietās. (1) OV L 74, 20. 3. 1992. , 1. lpp. Regula, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 11/98 OV L 4, 8. 1. 1998. , 1. lpp. 4. pants 1. Kabotāžas pārvadājumu, kas minēti 3. pantā, veikšana, ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, pakļauta normatī- viem un administratīviem aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalīb- valstī attiecībā uz šādām jomām: 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 503 a) likmes un nosacījumi, kam pakļauts pārvadājuma līgums; 6. pants b) autotransporta līdzekļu svars un gabarīti; šāds svars un gabarīti attiecīgā gadījumā var pārsniegt tos, kas piemēro- tā reģistrēta dalībvalstī, jami uzņēmējdarbība, apstākļos nedrīkst tie nekādos pārsniegt atbilstības sertifikātā norādītos tehniskos standar- tus; pārvadātāja kur bet c) prasības attiecībā uz noteiktu pasažieru kategoriju pārva- dāšanu, tas ir, skolēnu, bērnu un personu ar ierobežotu kustībspēju; d) transportlīdzekļa vadīšanas laiku un atpūtas laiku; e) transporta pakalpojumu PVN (pievienotās vērtības nodok- lis); šajā jomā Padomes Direktīvas 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (1) – 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro šīs regulas 1. pantā minētajiem pakalpojumiem. Ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, kabotāžas 2. pārvadājumi, kuri veido 3. panta 3. punktā paredzēto pārvadā- jumu daļu, ir pakļauti normatīviem un administratīviem aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī attiecībā uz atļaujām, konkursa procedūrām, apkalpojamām līnijām, pārvadājumu regularitāti, nepārtrauktību un biežumu, kā arī maršrutiem. 3. Uzbūves un aprīkojuma tehniskām prasībām, kas jāievēro autotransporta līdzekļiem, kurus lieto kabotāžas pārvadājumu veikšanai, jābūt tādām, kādas noteiktas autotransporta līdze- kļiem, kuri ir starptautiskā transporta apritē. Dalībvalstīm 1. un 2. punktā minētie attiecīgās valsts 4. noteikumi jāpiemēro attiecībā uz ārvalstu pārvadātājiem ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus izvirza attiecībā uz pašu valsts pārvadātājiem, lai efektīvi novērstu jebkādu atklātu vai slēptu diskrimināciju attiecībā uz pilsonību vai uzņēmējdarbī- bas veikšanas vietu. 5. Ja ir noskaidrots un pieredze rāda, ka nepieciešams grozīt 1. punktā minēto uzskaitījumu par jomām, ko skar uzņēmējas dalībvalsts noteikumi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma to dara ar kvalificētu balsu vairākumu. 1. Kabotāžas pārvadājumus neregulāro reisu veidā veic saskaņā ar kontroles dokumentu – brauciena formulāru –, kam jāatrodas autotransporta līdzeklī un kas jāuzrāda, kad to pie- prasa pilnvarots kontroles darbinieks. Brauciena formulārā, kura paraugu Komisija pieņem 2. saskaņā ar 8. pantā noteikto procedūru, ietver šādas ziņas: a) reisa izbraukšanas punkts un galapunkts; b) iebraukšanas datums un datums, kurā beidzas reiss. ko Brauciena formulāri tiek piegādāti brauciena formulāru 3. vai grāmatiņās, veic pārstāvniecība uzņēmējdarbību. Komisija pieņem brauciena formulāru grāma- tiņu paraugu saskaņā ar 8. pantā izklāstīto procedūru. iestāde pārvadātājs kompetenta sertificējusi dalībvalstī, kurā tajā 4. Speciālo regulāro reisu gadījumā kontroles dokuments ir starp pārvadātāju un pārvadājuma organizētāju noslēgtais līgums vai tā apliecināta kopija. Tomēr brauciena formulāru aizpilda ikmēneša pārskata veidā. Izlietotos brauciena formulārus nodod atpakaļ kompeten- 5. tajai kurā iestādei pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, saskaņā ar procedūrām, ko izstrādājusi šī iestāde vai pārstāvniecība. pārstāvniecībai dalībvalstī, tajā vai 7. pants 1. Katra ceturkšņa beigās un trīs mēnešu laikā, ko Komisija var saīsināt līdz vienam mēnesim 9. pantā minētajā gadījumā, katras dalībvalsts kompetentā iestāde vai pārstāvniecība dara zināmus Komisijai datus attiecībā uz kabotāžas pārvadājumiem, ko attiecīgajā ceturksnī rezidenti pārvadātāji veikuši speciālo regulāro reisu veidā un neregulāro reisu veidā. 5. pants Datus dara zināmus, izmantojot tabulu, kas atbilst tam parau- gam, kuru pieņēmusi Komisija saskaņā ar 8. pantā izklāstīto procedūru. licencei jāatrodas Kopienas autotransporta līdzeklī, un tā jāuzrāda, kad to prasa pilnvarots kontroles darbinieks. apliecinātai kopijai vai tās (1) OV L 145, 13. 6. 1977. , 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/95/EEK (OV L 338, 28. 12. 1996. , 89. lpp. ). 2. Reizi gadā uzņēmēju dalībvalstu kompetentas iestādes nosūta Komisijai statistikas datus par atļaujām, kas tikušas regulāro reisu izsniegtas kabotāžas pārvadājumu veikšanai veidā, kā minēti 3. panta 3. punktā. 504 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/3. sēj. Komisija pēc iespējas drīz nosūta dalībvalstīm kopsavil- 3. kuma ziņojumus, kas sastādīti, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem saskaņā ar 1. punktu. 8. pants Kad vien ir dota atsauksme par procedūru, kas izklāstīta šajā pantā, Komisijai palīdz padomdevēja komiteja, kas minēta 10. pantā. Komisijas pārstāvis Komiteja priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no lietas steidzamības, nepieciešams, veicot balsošanu. iesniedz komitejai pasākumu projektu. sniedz savu atzinumu par projektu laikā, ko ja Atzinumu protokolē; turklāt katrai dalībvalstij ir tiesības prasīt, lai tās nostāja tiktu pierakstīta protokolā. Komisija maksimāli ņem vērā komitejas sniegto atzinumu. Tā informē komiteju par to, kādā veidā tās atzinums ticis ņemts vērā. Ja Komisija nolemj veikt tādus drošības pasākumus, kas 4. skar vienu vai vairākas dalībvalstis, iesaistīto dalībvalstu kompe- tentām iestādēm tiek prasīts veikt līdzvērtīga apjoma pasāku- mus attiecībā uz rezidentiem pārvadātājiem un ziņot par to Komisijai. Šos pasākumus īsteno ne vēlāk kā tajā pašā dienā, kad Komisi- jas nolemtos drošības pasākumus. 5. Katra dalībvalsts var nodot 3. punktā minēto Komisijas lēmumu izskatīšanai Padomē 30 dienu laikā pēc tā paziņoša- nas. Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, 30 dienu laikā, kopš dalībvalsts nodevusi izskatīšanai, vai, ja ir izskatīša- nai nodoti iesniegumi no vairākām dalībvalstīm, pēc pirmās nodošanas izskatīšanai var pieņemt atšķirīgu lēmumu. Spēkā esamības ierobežojumi, kas izklāstīti 3. punkta otrajā daļā, attiecas uz Padomes lēmumu. Attiecīgo dalībvalstu kompetentām iestādēm ir saistoši veikt līdzvērtīga rezidentiem pārvadātājiem un ziņot par to Komisijai. apjoma pasākumus attiecībā uz 9. pants Gadījumā, ja attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā iekšzemes 1. pārvadājumu tirgus tiek nopietni traucēts, ko izraisa vai paslik- tina kabotāža, jebkura dalībvalsts var ziņot par to Komisijai, lai pieņemtu drošības pasākumus, un piegādā Komisijai nepie- ciešamo informāciju, un ziņo tai par pasākumiem, ko tā grasās veikt attiecībā uz rezidentiem pārvadātājiem. Ja Padome nepieņem nekādu lēmumu otrajā daļā noteiktajā laika posmā, Komisijas lēmums kļūst galīgs. 6. Ja Komisija uzskata, ka 3. punktā minētos pasākumus nepieciešams pagarināt, tā iesniedz priekšlikumu Padomei, kas pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. 2. Šā panta 1. punktā: 10. pants — “nopietni iekšējā transporta tirgus traucējumi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā” nozīmē specifisku problēmu raša- nos šajā tirgū, tādu kā nopietns un potenciāli paliekošs kurš pārsniedz pieprasījumu, pārmērīgs piedāvājums, netieši apdraudot ievērojama daudzuma pasažieru autopār- vadājumu uzņēmumu finansiālo stabilitāti un izdzīvošanu, — “ģeogrāfiskais apgabals” nozīmē teritoriju, kas aptver kādas dalībvalsts teritorijas daļu vai visu teritoriju vai ietver citu dalībvalstu teritorijas daļu vai visu teritoriju. Komisija izpēta situāciju un, apspriedusies ar padom- 3. devēju komiteju, kas minēta 10. pantā, viena mēneša laikā pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma saņemšanas izlemj attiecībā uz drošības pasākumu nepieciešamību, un pieņem tos, ja tie ir nepieciešami. Pasākumi, ko uzsāk saskaņā ar šo pantu, turpina būt spēkā laika posmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, tie ir atjaunojami vienu reizi uz tādu pašu laika posmu. 1. Komisijai palīdz padomdevēja komiteja, kura izveidota no dalībvalstu pārstāvjiem un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komiteja, rīkojoties saskaņā ar 8. pantā noteikto procedūru, palīdz Komisijai izstrādāt brauciena formulāru paraugu, brau- ciena formulāru grāmatiņu paraugu un tabulu, kas minēta 6. un 7. pantā. 2. Komitejas uzdevums turklāt ir sniegt Komisijai padomus: — par jebkuru pieprasījumu no dalībvalsts atbilstoši 9. panta 1. punktam, — par pasākumiem, kas domāti nopietnu tirgus traucējumu šādu sevišķi par atrisināšanai, kā minēts 9. pantā, pasākumu praktisko piemērošanu. it Komisija nevilcinoties dara zināmu dalībvalstīm un Padomei jebkuru lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi šim pantam. 3. Komiteja izstrādā savu reglamentu. 07/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 505 11. pants 1. Dalībvalstis cita citai palīdz šīs regulas piemērošanā. veic Sankcija, ko uzlikušas tās dalībvalsts kompetentas iestādes, kurā pārvadātājs ar uzņēmējas dalībvalsts kompetentām iestādēm, var paredzēt anulēt atļauju nodarboties ar pasažieru autopārvadājumu veik- šanu. uzņēmējdarbību, apspriešanās pēc 2. Neierobežojot kriminālvajāšanu, dalībvalstis var piemērot sankcijas nerezidentiem pārvadātājiem, kas tās teritorijā ar kabotāžas pārvadājumiem pārkāpuši šo regulu vai Kopienas vai attiecīgās valsts pārvadājumu noteikumus. Tās dalībvalsts kompetentas iestādes, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, var arī atbilstīgi saviem valsts tiesību aktiem saukt attiecīgo pārvadātāju kompetentas attiecīgās valsts tiesas priekšā. Sankcijas piemēro bez diskriminācijas un saskaņā ar 3. punktu. Tie informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentas iestādes par saviem lēmumiem, kas pieņemti, ievērojot šo punktu. 3. Sankcijas, kas minētas 2. punktā, var cita starpā sastāvēt no brīdinājuma vai, nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu gadī- jumā, no īslaicīga aizlieguma veikt kabotāžas pārvadājumus tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kur noticis pārkāpums. Ja tiek uzrādīta viltota Kopienas licence, viltota atļauja vai vil- tota apliecināta kopija, viltotais dokuments tiek nekavējoties izņemts un vajadzības gadījumā nosūtīts pēc piederības tās dalībvalsts veic iestādei, uzņēmējdarbību. kompetentai pārvadātājs kurā kompetentās Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes informē tās 4. dalībvalsts veic iestādes, uzņēmējdarbību, par protokolētajiem pārkāpumiem un par jeb- kurām sankcijām, kas piemērotas pārvadātājam, un nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā var vienlaicīgi nosūtīt pie- prasījumu, lai tiktu uzliktas sankcijas. pārvadātājs kurā Nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, lemj par to, vai attiecīgajam pārvadātājam būtu jāpiemēro attiecīga sankcija; šīs iestādes ņem vērā jebkuru sankciju, kas jau uzlikta uzņēmējā dalībvalstī, un nodrošina, lai tā sankcija, kas jau uzlikta attiecīgajam pārvadātājam, būtu visumā propor- cionāla pārkāpumiem vai tiem pārkāpumiem, kas izraisīja šādu sankciju. 12. pants Dalībvalstis nodrošina, jebkuru tiem piemēroto administratīvo sankciju. lai pārvadātāji varētu pārsūdzēt tiesās 13. pants 1. Līdz 1998. gada 30. jūnijam Komisija ziņo Eiropas Parla- mentam un Padomei par Regulas (EEK) Nr. 2454/92 piemē- rošanas rezultātiem un par regulāro reisu veikšanu dalībvalstīs. 2. Vēlākais līdz 1999. gada 31. decembrim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu un jo īpaši par kabotāžas pārvadājumu ietekmi uz attiecīgo valstu pārvadājumu tirgiem. 14. pants Dalībvalstis savlaicīgi pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, un dara tos zināmus Komisijai. 15. pants Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1999. gada 11. jūnija. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 11. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja M. DELVAUX-STEHRES


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2469/97, 11. detsember 1997, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1964/82, milles sätestatakse teatavate konditustatud veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused, määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks, ja määrust (EÜ) nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
beef
boned meat
export licence
export refund
import licence

formats: html pdf print

text: 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 31997R2469 L 341/8 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 12. 12. 1997 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2469/97, 11. detsember 1997, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1964/82, milles sätestatakse teatavate konditustatud veise- liha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused, määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega (EÜ) kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks, ja määrust nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, üksikasjalikud ühiseeskirjad, (9) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 815/97 (10); asjaomased viited tuleks käesolevas määruses ajakohastada; võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 805/68 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2321/97, (2) eriti selle ar- tikli 13 lõiget 12, ning arvestades, et: komisjoni määruses (EMÜ) nr 1964/82, (3) muudetud määru- sega (EMÜ) nr 3169/87, (4) sätestatakse täiskasvanud isasveiste tagaveeranditest saadud teatavate konditustatud jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused; pärast mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu rakendamist tuleks kehtestada kord, mis võimaldaks eristada paremini veise- ja vasikalihatoo- teid, mida eelistatakse eksportimisel kolmandatesse riikidesse; kõnealuse eesmärgi võiks saavutada eritoetuse kehtestamisega täiskasvanud isasveiste eesveeranditest saadud konditustatud jaotustükkide (EMÜ) nr 1964/82 ettenähtud korda laiendada kõnealustele toodetele; tuleks määrusega seepärast jaoks; minimaalset tailihasisaldust kohaldatakse kõikide konditustatud jaotustükkide keskmise suhtes; seepärast tuleks kõnealuseks miinimumsisalduseks sätestada 55 %; kogemused on näidanud, et on vaja teha teatavad tehnilised muudatused, muu hulgas vähendada tagaveerandi ribide maksi- maalset arvu üheksalt kaheksale ja lubada ettevõtjatel turustada ühenduses kõnealustest tagaveeranditest saadud fileesid; liikmesriigid ei tee enam artikli 7 lõikega 1 ettenähtud erandeid; seepärast tuleks need välja jätta; alates mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu rakendamisest võib komisjon abil koguseid, mille puhul kontrollida antakse eritoetust; seepärast võib kaotada artiklis 9 nimetatud liikmesriikidepoolse teabeedastamise; ekspordilitsentside nr (EMÜ) 2730/79, (7) komisjoni määrus (EMÜ) nr 798/80, (5) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr (EMÜ) nr 1180/87, (8) asendati komisjoni 27. novembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3665/87, milles sätestatakse põllumajan- kohaldamise dustoodete ja määrus viimati muudetud määrusega eksporditoetuste 471/87, (6) süsteemi (1) EÜT L 148, 28. 6. 1968, lk 24. (2) EÜT L 322, 25. 11. 1997, lk 25. (3) EÜT L 212, 21. 7. 1982, lk 48. (4) EÜT L 301, 24. 10. 1987, lk 21. (5) EÜT L 87, 1. 4. 1980, lk 42. (6) EÜT L 48, 17. 2. 1987, lk 10. (7) EÜT L 317, 12. 12. 1979, lk 1. (8) EÜT L 193, 30. 4. 1987, lk 27. täiskasvanud isasveiste eesveeranditest saadud teatavate kondi- tustatud jaotustükkide jaoks eritoetuse kehtestamine toob kaasa muudatuse tegemise eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllu- majandustoodete nomenklatuuri ja toetuse saamise tingimustele vastavate veise- ja vasikalihakategooriatesse; tuleks seepärast 3846/87 (11) nr nr 2333/97 (12)) 1445/95 (13) nr nr 2284/97) (14) III lisa; komisjoni määruse asendada (viimati muudetud määrusega (EMÜ) (EÜ) lisa 5. osa ja komisjoni määruse (EÜ) (EÜ) (viimati muudetud määrusega käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 1964/82 muudetakse järgmiselt. 1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega: “Artikkel 1 Täiskasvanud isasveiste värsketest või ja tagaveeranditest saadud ja eraldi pakitud kondita jaotustük- kide puhul, mille keskmine tailihasisaldus on vähemalt 55 %, antakse käesolevas määruses sätestatud tingimustel ekspordi eritoetust. jahutatud ees- (9) EÜT L 351, 14. 12. 1987, lk 1. (10) EÜT L 116, 6. 5. 1997, lk 22. (11) EÜT L 366, 24. 12. 1987, lk 1. (12) EÜT L 323, 26. 11. 1997, lk 25. (13) EÜT L 143, 27. 6. 1995, lk 35. (14) EÜT L 314, 18. 11. 1997, lk 17. 126 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: — eesveerandid – kaupade koondnomenklatuuri 2. peatüki täiendavate märkuste punkti 1. A alapunktides d ja e määratletud rümpade või poolrümpade eesveerandid, otse või pistoola lõikega lõigatud, — tagaveerandid – kaupade koondnomenklatuuri 2. grupi täiendavate märkuste punkti 1. A alapunktides f ja g määratletud rümpade või poolrümpade tagaveerandid, millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari, otse või pistoola lõikega lõigatud. ” 2. Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Ettevõtja esitab liikmesriigi poolt nimetatud pädevale asutusele deklaratsiooni oma kavatsuse kohta konditustada artiklis 1 määratletud ees- või tagaveerandid käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja eksportida kogu saadud konditustatud jaotustükkide kogus, iga tükk eraldi paki- tuna. Konditustatud jaotustükkide üldkoguse keskmine tailihasisaldus peab olema vähemalt 55 %. ” 3. Artikli 2 lõikes 3, artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 2 asendatakse sõna “tagaveerandid” sõnaga “veerandid”. 4. Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega: Ettevõtja “1. esitab pärast konditustamist pädevale asutusele kinnitamiseks ühe või mitu “konditustatud liha tõendit”, mille näidised on esitatud I ja II lisas ning mille lahtrisse 7 kantakse artikli 2 lõikes 2 nimetatud tõendi number. ” 5. Artikkel 5 asendatakse järgmisega: Määruse (EMÜ) nr 565/80 artikli 5 rakendamise korral märgivad tollivõimud tõendisse määruse (EMÜ) nr 3665/87 artikli 25 lõikes 1 nimetatud maksedeklaratsioonide viite- numbrid ja kuupäevad. Vajaduse korral võib kõnealuse teabe kanda tõendi pöör- dele ja selle tunnistavad õigeks tollivõimud. Pärast tolliformaalsuste täitmist kogu “konditustatud 3. liha tõendis” nimetatud konditustamise teel saadud jaotus- tükkide osas saadetakse kõnealune tõend ametlikul teel eksporditoetuste maksmise eest vastutavale asutusele. (*) EÜT L 351, 14. 12. 1987, lk 1. ” 6. Joonealune märkus number 1 jäetakse välja. 7. Artikkel 6 asendatakse järgmisega: “Artikkel 6 1. Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 3665/87 sätete kohaldamist ja kui lõikest 2 ei tulene teisiti, on eritoetuse andmise tingimuseks kõikide eespool nimetatud järeleval- vega hõlmatud konditustamisel saadud jaotustükkide arvatud vääramatu jõu esinemise eksportimine, välja korral. Ettevõtja võib siiski müüa ühenduses fileed väikese 2. nimmelihasega või ilma, konte, suuri kõõluseid, kõhri, pekitükke ja muid konditustamisjääke. Kui ettevõtja tahab turustada fileed ühenduses, peab ta sellest teatama artikli 2 lõikes 1 osutatud deklaratsioonis. Lisaks sellele kantakse tagaveerandeid käsitlevasse “konditustatud liha tõendi” lahtrisse 4 sõnad “ILMA FILEETA”. ” “Artikkel 5 8. Artikli 7 lõige 1 ja artikli 7 lõike 2 esimene lõik jäetakse välja. Artikli 7 lõikest 2 saab artikli 7 lõige 1. 1. Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3665/87 (*) artikliga 34 reguleeritud tarnete või määruse (EMÜ) nr 565/80 artiklis 5 sätestatud menetlusse võetud toodete ühendusest ekspor- timise tolliprotseduurid täidetakse selles liikmesriigis, kus võeti vastu artiklis 2 nimetatud deklaratsioon. 9. Artiklile 8 lisatakse kolmas lõik: “On keelatud konditustada ees- ja tagaveerandeid ühel ajal ja samas ruumis. ” Tollivõimud kannavad “konditustatud liha tõendi” 2. lahtrisse 11 määruse (EMÜ) nr 3665/87 artikli 3 lõikes 5 nimetatud ja kuupäevad. maksedeklaratsioonide viitenumbrid 10. Artikkel 9 jäetakse välja. 11. Lisa asendatakse käesoleva määruse lisadega I ja II. 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 Artikkel 2 Artikkel 4 Määruse (EMÜ) nr 3846/87 lisa 5. osa asendatakse käesoleva määruse III lisaga. Artikkel 3 Määruse (EMÜ) nr 1445/95 III määruse IV lisaga. lisa asendatakse käesoleva Käesolev määrus jõustub 19. jaanuaril 1998. Käesolevat määrust kohaldatakse toimingute suhtes, mille jaoks on vastu võetud määruse (EMÜ) nr 3665/87 artikli 3 lõikes 1 või artikli 25 lõikes 1 osutatud deklaratsioon, millele on lisatud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva välja antud ekspordilitsents. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. detsember 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER I LISA II LISA 132 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd III LISA 5. Veise- ja vasikaliha CN-kood Kauba kirjeldus Tootekood ex 0102 Elusveised: ex 0102 10 – tõupuhtad aretusveised: ex 0102 10 10 – – mullikad (poegimata emasveised): – – – eluskaaluga vähemalt 250 kg: – – – – kuni 36 kuu vanused – – – – – muud ex 0102 10 30 – – lehmad: – – – eluskaaluga vähemalt 250 kg: – – – – kuni 60 kuu vanused – – – – muud ex 0102 10 90 – – muud: 0102 10 10 9120 0102 10 10 9130 0102 10 30 9120 0102 10 30 9130 – – – – eluskaaluga vähemalt 300 kg 0102 10 90 9120 ex 0102 90 – muud: – – koduveised: – – – kaaluga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg: ex 0102 90 41 – – – – tapaloomad: – – – – – kaaluga üle 220 kg – – – kaaluga üle 300 kg: – – – – mullikad (poegimata emasveised): 0102 90 51 – – – – – tapaloomad 0102 90 59 – – – – – muud – – – – lehmad: 0102 90 61 – – – – – tapaloomad 0102 90 69 – – – – – muud – – – – muud: 0102 90 71 – – – – – tapaloomad 0102 90 79 – – – – – muud 0201 Veiseliha, värske ja jahutatud: 0201 10 00 – rümbad ja poolrümbad: – – rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on rohkem kui 10 ribi: – – – täiskasvanud isasveiste (1) – – – muud – – muud: – – – täiskasvanud isasveiste (1) – – – muud 0201 20 – muud kondiga jaotustükid: 0201 20 20 – – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid: – – – täiskasvanud isasveiste (1) – – – muud 0201 20 30 – – rümba või poolrümba eesveerandid: – – – täiskasvanud isasveiste (1) – – – muud 0102 90 41 9100 0102 90 51 9000 0102 90 59 9000 0102 90 61 9000 0102 90 69 9000 0102 90 71 9000 0102 90 79 9000 0201 10 00 9110 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 0201 20 30 9120 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 CN-kood Kauba kirjeldus Tootekood 0201 20 50 – – rümba või poolrümba tagaveerandid: – – – millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari: – – – – täiskasvanud isasveiste (1) – – – – muud – – – millel on üle kaheksa ribi või ribipaari: – – – – täiskasvanud isasveiste (1) – – – – muud 0201 20 50 9110 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 0201 20 50 9140 ex 0201 20 90 – – muud: – – – mille kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist 0201 20 90 9700 ex 0201 30 00 – kondita: – – kondita jaotustükid, mis eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse komisjoni määruses (EMÜ) nr 2973/79 (4) või Kanadasse määruses (EÜ) nr 2051/96 (4a) sätestatud tingimuste kohaselt 0201 30 00 9050 – – konditustatud jaotustükid, mille keskmine rasvata tailiha sisaldus (6) on vähemalt 55 %, iga tükk eraldi pakitud: – – – täiskasvanud isasveiste tagaveerandist, millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari, otse või pistoola lõikega lõigatud (2) 0201 30 00 9100 – – – täiskasvanud isasveiste rümpade või poolrümpade eesveerandist, otse või pistoola lõikega lõigatud (2) 0201 30 00 9120 – – – muud konditustatud jaotustükid – – muu liha, sh hakkliha, mille keskmine rasvata tailiha sisaldus (6) on vähemalt 78 % 0201 30 00 9150 0201 30 00 9190 ex 0202 Veiseliha, külmutatud: 0202 10 00 – rümbad ja poolrümbad: – – rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on rohkem kui 10 ribi 0202 10 00 9100 – – muud ex 0202 20 – muud kondiga jaotustükid: 0202 20 10 – – komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid 0202 20 30 – – rümba või poolrümba eesveerandid 0202 20 50 – – rümba või poolrümba tagaveerandid: – – – millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari – – – millel on üle kaheksa ribi või ribipaari ex 0202 20 90 – – muud: 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 – – – mille kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist 0202 20 90 9100 0202 30 – kondita: 0202 30 90 – – muud: – – – kondita jaotustükid, mis eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse komisjoni määruses (EMÜ) nr 2973/79 (4) või Kanadasse määruses (EÜ) nr 2051/96 (4a) sätestatud tingimuste kohaselt 0202 30 90 9100 – – – konditustatud jaotustükid, mille keskmine rasvata tailiha sisaldus (6) on vähemalt 55 %, iga tükk eraldi pakitud: 0202 30 90 9400 – – – muu, sh hakkliha, mille keskmine rasvata tailihasisaldus (6) on vähe- malt 78 % 0202 30 90 9500 – – – muud 0202 30 90 9900 134 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd CN-kood 0206 Kauba kirjeldus Tootekood Toidukõlblik veise-, sea-, kitse-, hobuse-, eesli-, muula- või hobueeslirups, värske, jahutatud või külmutatud: 0206 10 – veiseliharups, värske ja jahutatud: – – muud: 0206 10 95 – – – vahelihase lihaseline osa ja vahelihase kõõluseline osa 0206 10 95 9000 – veiseliharups, külmutatud: 0206 29 – – muud: – – – muud: 0206 29 91 – – – – vahelihase lihaseline osa ja vahelihase kõõluseline osa 0206 29 91 9000 ex 0210 Liha ja toidukõlblik rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toidukõlblikud jahud ja pulbrid lihast või rupsist: ex 0210 20 – veiseliha: ex 0210 20 90 – – kondita: – – – soolatud ja kuivatatud – – – soolatud, kuivatatud ja suitsutatud – – – soolvees (3) 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 0210 20 90 9500 ex 1602 Muud lihast, rupsist või verest valmistatud tooted või konservid: ex 1602 50 – veistest: ex 1602 50 10 – – kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist: – – – kuumtöötlemata; ei sisalda muud liha kui veiseliha: – – – – mille massist on veisliha (v. a rups ja rasv): – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätes- tatud korra alusel: – – – – – – 90 % või rohkem – – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 % – – – – – – 60 % või rohkem, kuid alla 80 % – – – – – – 40 % või rohkem, kuid alla 60 % – – – – – muud – – – – – – 40 % või rohkem – – – muud 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 1602 50 10 9190 – – – – mis sisaldavad 80 % või rohkem massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 10 9240 – – – – mis sisaldavad 40 % või rohkem, kuid alla 80 % massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 10 9260 – – – – mis sisaldavad alla 40 % massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 10 9280 – – muud: – – – hermeetiliselt suletud mahutites: ex 1602 50 31 – – – – soolaliha, (4) mis ei sisalda muud liha kui veiseliha: – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (6) ja mille massist on veiseliha (v. a rups ja rasv): – – – – – – 90 % või rohkem: – – – – – – – tooted, mis vastavad komisjoni määruses (EMÜ) nr 2388/84 (5) sätestatud tingimustele 1602 50 31 9125 – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 31 9135 – – – – – – – muud 1602 50 31 9195 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 CN-kood Kauba kirjeldus Tootekood – – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: – – – – – – – tooted, mis vastavad komisjoni määruses (EMÜ) nr 2388/84 (5) sätestatud tingimustele 1602 50 31 9325 – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 31 9335 – – – – – – – muud 1602 50 31 9395 ex 1602 50 39 – – – – muud – – – – – ei sisalda muud liha kui veiseliha: – – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (8) ja mille massist on veiseliha (v. a rups ja rasv): – – – – – – – 90 % või rohkem: – – – – – – – – tooted, mis vastavad komisjoni määruses (EMÜ) nr 2388/84 (5) sätestatud tingimustele 1602 50 39 9125 – – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 39 9135 – – – – – – – – muud 1602 50 39 9195 – – – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: – – – – – – – – tooted, mis vastavad komisjoni määruses (EMÜ) nr 2388/84 (5) sätestatud tingimustele 1602 50 39 9325 – – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 39 9335 – – – – – – – – muud 1602 50 39 9395 – – – – – – – 60 % või rohkem, kuid alla 80 %: – – – – – – – – tooted, mis vastavad komisjoni määruses (EMÜ) nr 2388/84 (5) sätestatud tingimustele 1602 50 39 9425 – – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 39 9435 – – – – – – – – muud – – – – – – – 40 % või rohkem, kuid alla 60 % 1602 50 39 9495 1602 50 39 9505 – – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe on suurem kui 0,35, kuid mitte suurem kui 0,45 (8) ja mille massist on veiseliha (v. a rups ja rasv): – – – – – – – 60 % või rohkem: – – – – – – – – tooted, mis vastavad komisjoni määruses (EMÜ) nr 2388/84 (5) sätestatud tingimustele 1602 50 39 9525 – – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 39 9535 – – – – – – – – muu – – – – – – – 40 % või rohkem, kuid alla 60 % – – – – – – – 20 % või rohkem, kuid alla 40 % – – – – – muud: 1602 50 39 9595 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 – – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe on kuni 0,45: (8) – – – – – – – mis sisaldavad 80 % või rohkem massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 39 9705 – – – – – – – mis sisaldavad 40 % või rohkem, kuid alla 80 % massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mistahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 39 9805 – – – – – – – mis sisaldavad alla 40 % massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 39 9905 136 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd CN-kood Kauba kirjeldus Tootekood ex 1602 50 80 – – – muud: – – – – ei sisalda muud liha kui veiseliha: – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (8) ja mille massist on veiseliha (v. a rups ja rasv): – – – – – – 90 % või rohkem: – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 80 9135 – – – – – – – muud: – – – – – – 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: 1602 50 80 9195 – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 80 9335 – – – – – – – muud: – – – – – – 60 % või rohkem, kuid alla 80 %: 1602 50 80 9395 – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 80 9435 – – – – – – – muud – – – – – – 40 % või rohkem, kuid alla 60 %: – – – – – – 20 % või rohkem, kuid alla 40 %: 1602 50 80 9495 1602 50 80 9505 1602 50 80 9515 – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe on suurem kui 0,35, kuid mitte suurem kui 0,45 (8) ja mille massist on veiseliha (v. a rups ja rasv): – – – – – – 60 % või rohkem: – – – – – – – valmistatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 (7) artiklis 4 sätestatud korra alusel 1602 50 80 9535 – – – – – – – muud – – – – – – 40 % või rohkem, kuid alla 60 %: – – – – – – 20 % või rohkem, kuid alla 40 %: – – – – muud: 1602 50 80 9595 1602 50 80 9615 1602 50 80 9625 – – – – – mille kollageeni ja valkude suhe on kuni 0,45: (8) – – – – – – mis sisaldavad 80 % või rohkem massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 80 9705 – – – – – – mis sisaldavad 40 % või rohkem, kuid alla 80 % massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 80 9805 – – – – – – mis sisaldavad alla 40 % massist mis tahes liiki liha või rupsi, k. a mis tahes liiki või päritoluga rasv 1602 50 80 9905 (1) (2) (3) (4) (4a) (5) (6) (7) (8) Selle alamrubriigi kirjete kohta tuleb esitada komisjoni määruse (EMÜ) nr 32/82 (EÜT L 4, 8. 1. 1982, lk 11, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2326/97) lisas esitatud sertifikaat. Selle alamrubriigi kirjete puhul tuleb täita komisjoni määruses (EMÜ) nr 1964/82 (EÜT L 212, 21. 7. 1982, lk 48, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2469/97) sätestatud tingimusi. Soolvees veiseliha puhul antakse toetust liha netomassi kohta pärast soolvee massi lahutamist. EÜT L 336, 29. 12. 1979, lk 44. EÜT L 274, 26. 10. 1996, lk 18. EÜT L 221, 18. 8. 1984, lk 28. Rasvata tailiha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1. 8. 1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras ja vastavalt määrusele (EÜ) nr 2469/97. EÜT L 62, 7. 3. 1980, lk 5. Kollageenisisalduse määramine: Kollageenisisaldusena käsitatakse hüdroksüproliinisisaldust, mis on korrutatud koefitsiendiga Hüdroksüproliinisisaldus määratakse vastavalt ISO meetodile 3496-1978. NB: Nõukogu määruse (EMÜ) nr 805/68 (EÜT L 148, 28. 6. 1968, lk 24, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2321/97 (EÜT L 322, 25. 11. 1997, lk 25)) artikli 13 lõikega 10 nähakse ette, et eksporditoetust ei anta toodete puhul, mis imporditakse kolmandatest riikidest ja reeksporditakse kolmandatesse riikidesse. 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 IV LISA “III LISA Artikli 8 lõikes 5 nimetatud loetelu Kategooria Tootekood 000 010 020 030 040 050 060 070 080 090 100 110 120 121 130 140 150 160 170 180 190 200 210 220 230 240 250 260 270 280 290 300 310 320 330 340 350 360 370 380 390 400 410 420 430 440 450 460 470 480 490 500 510 520 0102 90 59 9000 0102 10 10 9120, 0102 10 30 9120 ja 0102 10 90 9120 0102 10 10 9130 ja 0102 10 30 9130 0102 90 41 9100, 0102 90 71 9000 ja 0102 90 79 9000 0102 90 51 9000, 0102 90 61 9000 ja 0102 90 69 9000 0201 10 00 9110, 0201 20 30 9110 ja 0201 20 50 9130 0201 10 00 9120, 0201 20 30 9120, 0201 20 50 9140 ja 0201 20 90 9700 0201 10 00 9130 ja 0201 20 20 9110 0201 10 00 9140 ja 0201 20 20 9120 0201 20 50 9110 0201 20 50 9120 0201 30 00 9050 0201 30 00 9100 0201 30 00 9120 0201 30 00 9150 0201 30 00 9190 0202 10 00 9100, 0202 20 30 9000, 0202 20 50 9900 ja 0202 20 90 9100 0202 10 00 9900 ja 0202 20 10 9000 0202 20 50 9100 0202 30 90 9100 0202 30 90 9400 0202 30 90 9500 0202 30 90 9900 0206 10 95 9000 ja 0206 29 91 9000 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 ja 0210 20 90 9500 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 ja 1602 50 10 9190 1602 50 10 9240 1602 50 10 9260 1602 50 10 9280 1602 50 31 9125 ja 1602 50 39 9125 1602 50 31 9135 ja 1602 50 39 9135 1602 50 31 9195 ja 1602 50 39 9195 1602 50 31 9325 ja 1602 50 39 9325 1602 50 31 9335 ja 1602 50 39 9335 1602 50 31 9395 ja 1602 50 39 9395 1602 50 39 9425 ja 1602 50 39 9525 1602 50 39 9435 ja 1602 50 39 9535 1602 50 39 9495, 1602 50 39 9505,1602 50 39 9595 ja 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 1602 50 39 9705 ja 1602 50 80 9705 1602 50 39 9805 ja 1602 50 80 9805 1602 50 39 9905 ja 1602 50 80 9905 1602 50 80 9135 1602 50 80 9195 1602 50 80 9335 1602 50 80 9395 1602 50 80 9435 ja 1602 50 80 9535 1602 50 80 9495 ja 1602 50 80 9595 1602 50 80 9505 ja 1602 50 80 9615 1602 50 80 9515 ja 1602 50 80 9625”


title: Verordnung (EG) Nr. 2469/97 der Kommission vom 11. Dezember 1997 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1964/82 zur Festlegung der Bedingungen für die Gewährung von Sondererstattungen bei der Ausfuhr von bestimmten Arten von entbeintem Rindfleisch, der Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 zur Erstellung einer Nomenklatur der landwirtschaftlichen Erzeugnisse für Ausfuhrerstattungen und der Verordnung (EG) Nr. 1445/95 mit Durchführungsvorschriften für Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen für Rindfleisch

formats: html pdfa1b print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2471/97 DE LA COMMISSION du 11 décembre 1997 fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l'importation pour les oeillets et les roses pour l'application du régime à l'importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import policy
import price
producer price
third country


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2482/97 DER KOMMISSION vom 11. Dezember 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2466/97 DER KOMMISSION vom 11. Dezember 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3903/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Medidas específicas para las regiones insulares

eurovoc_concepts:
European integration
Structural Funds
development plan
economic convergence
intergovernmental conference (EU)
island region
regions of Greece
structural expenditure

formats: html print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2482/97 of 11 December 1997 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs


title: WRITTEN QUESTION No. 3912/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Seveso directive

eurovoc_concepts:
accident prevention
dangerous substance
environmental impact
health control
industrial hazard
pollution control measures
prevention of pollution
public health
safety standard
technical standard


title: 97/869/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 11ης Δεκεμβρίου 1997 με την οποία τροποποιείται η απόφαση 97/467/ΕΚ για την κατάρτιση προσωρινών καταλόγων εγκαταστάσεων τρίτων χωρών, από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν να εισάγονται κρέατα κουνελιών και εκτρεφομένων θηραμάτων (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
game meat
health legislation
import
rabbit meat
third country
veterinary legislation


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Den europeiska informations- och kommunikationsteknik (IKT) -industrins konkurrenskraft"

eurovoc_concepts:
action programme
competitiveness
information technology
international competition
market

text: 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/1 II (Förberedande rättsakter) EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Den europeiska informations- och kommunikationsteknik (IKT) -industrins konkurrenskraft” (98/C 73/01) Den 21 april 1997 beslutade kommissionen att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande i enlighet med EG-fördragets artikel 198 om ovanna¨mnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster fick i uppgift att bereda ärendet och antog sitt yttrande den 5 november 1997. Föredragande var Umberto Burani. Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med enhälligt beslut. 1. Introduktion (kapitel 1 i meddelandet) 1. 1. Det dokument som ligger till grund för detta yttrande är kommissionens ”första bidrag” till en debatt som initierades dels av Nederländernas regering, dels av ett informellt rådsmöte under våren 1997 om IKT- industrins (1) situation i Europa. Dokumentet syftar till att få fram ytterligare bidrag till denna mycket brännande fråga som kräver snabba och effektiva lösningar. ESK anser att denna fråga bör behandlas snarast möjligt och att man bör komma fram till konkreta lösningar, och med detta i åtanke har man gripit sig att arbeta fram kommentarer och förslag. 1. 2. Med tanke på att IKT-industrin utgör en mycket viktig del av den europeiska ekonomin konstaterar kommissionen att det finns oroväckande tecken på svaghet från Europeiska unionens sida gentemot andra länder. Dessa ”alarmsignaler” består bland annat av en alltför långsam marknadstillväxt, sjunkande relativa andelar för de europeiska producenterna och ett otill- räckligt gensvar på marknadsförändringar och teknisk utveckling. Detta är ett redan känt fenomen som man kan finna inom andra liknande industrier. I meddelandet betonas att det är nödvändigt 1. 3. att Europa har en konkurrenskraftig och dynamisk IKT-industri för att kunna undvika ett överdrivet beroende av ”nyckelteknik”, delta i utvidgningen till världsmarknaderna och bidra till att skapa nya arbetstill- fällen. Man föreslår slutligen den ambitiösa målsättning- en att skaffa sig en ledande position när det gäller innovationer i framtiden. (1) I kommissionens meddelande avses följande med IKT- industrin: konsumentelektronik, datorer och kontorsut- rustning, telekommunikationsutrustning, komponenter, programvaror (antingen som komponenter eller produkter, eller tjänster i samband med att programvaror tillhanda- hålls). Däremot inberäknas inte sektorer såsom radio- och TV-industrin samt programinnehållsindustrin — vilka ofta inbegrips i definitionen av IKT-industrin. ESK påpekar att de formulerade målen enkelt 1. 4. kan delas upp: vad avser målsättningen att nå en ledande position kan ett sådant resultat uppnås genom att man följer en strategi på medellång sikt. Detta kräver dock direkta åtgärder som är samstämmiga med sådana strategier, vilket kommissionen också själv anser som logiskt. C 73/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 1. 5. I meddelandet understryks behovet av att indu- strin, medlemsstaterna och kommissionen agerar snarast för att kunna genomföra en effektiv åtgärdsplan. Fram- gången med detta beror säkerligen, förutom på indu- strins initiativ, även på en lämplig rättslig ram. I meddelandet berörs knappast lagstiftarens roll (1). ESK ser gärna att man lyfter fram de offentliga myndigheter- nas roll som främsta ansvariga för att skapa förutsätt- ningar för en förbättrad konkurrenskraft, för ökade möjligheter att utnyttja innovationer och för att öka industrins möjligheter att skapa nya arbetstillfällen. 2. IKT-industrin: globala strukturer och europeisk konkurrens 2. 1. Marknadsstrukturer (kapitel 2. 1 i meddelandet) I syfte att göra en systematisk granskning, 2. 1. 1. delar kommissionen upp marknaden i tre områden: infrastrukturer, industri- och handelsmarknader och konsumentmarknader. De tre områdena har olika egen- skaper och fungerar på olika sätt, vilket kräver olika åtgärder och ingrepp — både vad gäller det rättsliga och det politiska området. Det finns dock enligt ESK en gemensam nämnare: I endast ett fåtal av dessa sektorer har Europa en ledande position. Genom att analysera skälen till detta skulle man kunna komma ett steg närmare till att förstå orsaken till problemen. Infrastrukturområdet 2. 1. 2. inbegriper storskaliga system med relativt lång varaktighet som går mot småskalighet och avreglering. Kommissionen noterar att de leverantörer som traditionellt sett är ”knutna till Europa” å ena sidan har en stark konkurrensställning inom vissa områden, såsom telekommunikation, men å andra sidan står inför en alltmer omfattande avreglering och liberalisering. 2. 1. 3. Industri- och handelsmarknaderna lockar till sig ett stort antal producenter som ofta har skapat mycket stora marknader eftersom de är inriktade på nischområden. Det handlar ofta om företag som är orienterade mot avancerad teknik men som är starkt beroende av tillgången på riskkapital. Kommissionen noterar att det är den amerikanska industrin som har den främsta ställningen inom detta område. 2. 1. 4. Konsumentmarknaderna kräver ständiga inno- vationer och pålitliga produkter och det är dessa marknader som i allt högre grad utgör IKT-industrins ”drivkraft”. Det huvudsakliga problemet består i en ständig urholkning av priserna, vilket skapar ett behov av koncentration. Marknaden karakteriseras i själva verket av ett fåtal kända producenter, som är avhängiga produktionsstrukturer som är spridda över hela världen. Japanerna och koreanerna är marknadsledande, även om de producenter som är ”knutna till Europa” fortfar- (1) Kommissionens meddelande, punkt 2. 1, första stycket. ande står sig ganska bra i konkurrensen, och deras ställning hotas främst av amerikanerna, som vinner allt mer mark — främst inom området persondataprodukter. 2. 1. 5. Resultatet är den alltmer långtgående globalise- ringen av marknaderna , till den grad att man inte längre kan tala om en ”europeisk industri” i egentlig bemärkelse. O¨ verallt i världen kan man se en integrering av marknader och kapital — en tendens som kommer att förstärkas i framtiden. Man bör för övrigt överväga resultaten noga: Man får inte glömma bort att IKT- industrin till stor del består av känsliga områden, som till exempel forskning och utveckling (FoU) inom försvarsindustrin. Inom sådana områden måste tenden- serna till globalisering anpassa sig till kravet på att upprätthålla den politiska balansen i världen. 2. 1. 6. I sitt meddelande målar kommissionen upp en konkret och sann bild av läget. ESK skulle å sin sida vilja tillägga att det kommer att bli svårt för Europa att bli konkurrenskraftigt, om man inte lyckas anpassa lämplig politik och välanpassade strukturer till globalise- ringen av marknaderna. Följden av detta blir att lösning- ar och tillvägagångssätt som är av helt ”europeisk” karaktär riskerar att låsa fast Europa i en svag position. 2. 1. 7. Situationen beträffande sysselsättningen är å ena sidan att många jobb har försvunnit till följd av en kraftigt ökad produktivitet och i vissa fall beroende på en utlokalisering till tredje land, medan man å andra sidan sett en ökad sysselsättning inom programvaror och tjänster. Kommissionen anser att det totala resultatet är en situation med måttlig och långsiktig tillväxt. 2. 1. 8. Kommittén skulle vilja införa ett visst mått av försiktighet vid denna bedömning. Eftersom det saknas exakta siffror för utlokalisering är det svårt att, i fråga om sysselsättning, fastställa om det slutgiltiga saldot mellan de olika tendenserna är positivt eller negativt. Det skulle behövas en mer fördjupad analys för att försäkra sig om att någon ny industri eller en industri under utveckling (som till exempel telekommunikation) kunde ge ett positivt resultat, vilket skulle kunna uppvägas av negativa saldon från andra sektorer. Det är emellertid svårt att uppskatta antalet förlorade arbetstillfällen inom närliggande områden (transporter, hotell, handel, tjänster) när industrierna utlokaliseras. Med detta i åtanke framstår det klart och tydligt att huvudproblemet (och då inte bara vad avser sysselsätt- ning) blir att hitta ett sätt att vända på tendensen att produktionsenheter skapas utanför Europa. Denna ändring skulle kunna åstadkommas genom att man tillämpar en ”social klausul”. 2. 1. 9. Denna tendens stöds även av EU:s utrikespoli- tik, särskilt vad avser de central- och östeuropeiska länderna. Man får inte bortse ifrån att kravet att stödja utvecklingen i dessa länder måste — även med tanke på att vissa av dem kommer att införlivas med EU — berättigas genom politiska, ekonomiska och sociala 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/3 överväganden. Under nuvarande omständigheter är det dock fortfarande svårt att förena de två kraven: att skapa sysselsättning inom EU och att behålla en fortsatt jämn ström av investeringar i tredje land. 3. Den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft (kapitel 2. 2 i meddelandet) 3. 1. I kommissionens meddelande åberopas ett antal uppgifter som ger en tydlig bild av den imponerande tillväxten inom IKT-industrin. Den utgör idag ett viktigare område än den kemiska industrin och bilindu- strin vad gäller försäljningsvärde, produktion och mer- värde. Den årliga tillväxtnivån på 7 %, som förväntas ligga kvar på denna nivå, är mer än anmärkningsvärd — men man bör inte vara alltför optimistisk. Dessa siffror är lägre än i USA och än i de länder i Asien som har en stark ekonomisk tillväxt. Dessutom försämras hela tiden den europeiska handelsbalansen för sektorn som helhet. 3. 2. Den bild som ges av sektorerna inom IKT- industrin visar att Europa ligger efter på området för programvaror, och inom elektronisk montering är det ännu värre. Europa har dock en relativt god ställning konkurrensmässigt sett när det gäller halvledare tack vare ett internationellt strategiskt samarbete. Endast för telekommunikationsutrustning innehar Europa en ledande ställning, vilket märks genom framgångarna med GSM. Den samlade bilden är som helhet inte endast negativ, och kommissionens försök att dels analysera orsakerna till att Europa ligger efter på vissa områden, dels söka lösningar på problemen — är värt ett helhjärtat stöd. 4. De största utmaningarna för den europeiska IKT- industrin (kapitel 3 i meddelandet) (1) 4. 1. O¨ ka marknadens användning 4. 1. 1. naden som otillräcklig på vissa områden: I kommissionens dokument analyseras mark- — Företagen blickar inte framåt i så stor utsträckning. Många ser IKT-investeringar som enbart en kost- nadsfråga och undervärderar värdet av IKT för att kunna uppnå en bättre konkurrenskraft. — De privata användarna, liksom de offentliga myndig- heterna, är långsamma när det gäller användning av IKT-tekniken (man nämner bland annat de låga användarsiffrorna för Internet). — Den mest hämmande faktorn har troligtvis varit den ojämna takten i avregleringen av marknaderna i samtliga medlemsstater. De åtgärder som enligt kommissionen skulle behöva vidtas är därför: — En större ansträngning från leverantörernas sida vad gäller marknadsföring och ökad information. — Försök att främja offentliga förvaltningars och små och medelstora företags utnyttjande av informa- tions- och kommunikationstekniken. — En snabbare harmonisering av standarder och be- stämmelser. ESK godkänner analysen och, i princip, de 4. 1. 2. åtgärder som kommissionen har föreslagit. Men kom- mittén vill varna för de lösningar som framstår som alltför uppenbara men som skulle kunna visa sig vara tveeggade: Om företagen inte redan är konkurrenskrafti- ga skulle investeringar i marknadsförings- och informa- tionskampanjer kunna gynna leverantörer i tredje land ännu mer. En harmonisering av standarder och bestäm- melser skulle på liknande sätt kunna erbjuda en större marknad för dem som är bäst rustade att utnyttja den. Dessa iakttagelser har ingenting att göra med protektionism. Det handlar helt enkelt om att noga värdera vilka åtgärder som skulle kunna gynna den europeiska industrin och vilka som istället skulle leda till ökad konkurrens från andra ekonomiskt starka länder. Det främsta problemet är alltså att skapa förutsättningar för en IKT-industri som har större konkurrenskraft i de ”svagare” sektorerna, och att kunna hålla kvar sin position i de ”starkare” sektorerna. 4. 2. Förändra industriella strukturer 4. 2. 1. Analysen i kommissionens meddelande på denna punkt visar att den europeiska IKT-industrin är långsam när det gäller omstrukturering. Generellt sett har den inte följt trenden att lägga ut tjänster på entreprenad, och den har inte skapat nätverk av kompo- nentleverantörer såsom de amerikanska och japanska leverantörerna har gjort (produktionsnätverk för kom- ponenter) i Asien. Den bästa lösningen för Europeiska unionen skulle vara att vända sig till de central- och östeuropeiska länderna, för att på så sätt kunna skapa ett industriellt samarbete på europeisk nivå. 4. 2. 2. Detta ser ut att vara en attraktiv lösning och det finns tecken som tyder på att den i viss mån redan håller på att tillämpas. Kommittén stöder åtgärder för ett fördjupat samarbete inom IKT-området mellan företagen inom EU och i Central- och O¨ steuropa. För detta ändamål kan kommissionen ta initiativ på områden som utbildning av leverantörer, nätverksdrift, kvalitets- styrning och liknande. 4. 2. 3. I meddelandet tar man aldrig upp det problem som är en självklar följd av industriell omstrukturering: koncentrationer, fusioner och avtal mellan europeiska företag eller mellan europeiska företag och företag i tredje land. A˚ ena sidan är det ett faktum (2) att Europa behöver industrigrupper som är stora nog att kunna konkurrera med jättarna i USA, Japan och i de asiatiska länderna som är på frammarsch. A˚ andra sidan finns (1) De följande punkterna, från 4. 1 till 4. 6, följer samma ordning som de (numrerade) underrubrikerna i medde- landet. (2) Se Ciampirapporten, juni 1996. C 73/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 det en berättigad strävan efter att skydda konkurrensreg- lerna på den inre marknaden enligt artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget. Kommittén uppmanar kommissionen att fördjupa sig i denna frågeställning, särskilt eftersom kommissionen benämner IKT-industrin som en ”bety- dande industri”. Med dessa beslut bör man sträva efter att finna balansen mellan två motsatta krav, som ibland kolliderar. Utan att ha förutfattade meningar så är det just på detta område som från ”fall-till-fall”-regeln bör tillämpas. 4. 3. Utveckla snabbväxande företag Kommissionen noterar att Europeiska unionen 4. 3. 1. inte har lyckats skapa en dynamisk tillväxt i de nya företagen, särskilt inte inom de små och medelstora företagen, och att den livslånga utbildningen och arbets- kraftens rörlighet behöver förbättras. 4. 3. 2. Inom ESK funderar man över orsakerna till denna ineffektivitet, som kommissionen även tar upp längre fram (se dessutom punkt 4. 7). Frågan om de små och medelstora företagens tillväxt är av allmän karaktär, men följande är värt att notera som — även om det berör samtliga företag — har särskild betydelse för IKT-industrin: — Europa har brist på riskkapital och marknaderna för andrahandsvaror är relativt sett ineffektiva. — Skatternas och de sociala avgifternas genomsnittsni- vå är på grund av den europeiska sociala modellen högre än i andra länder. Om lättnader i skatter eller sociala avgifter övervägs ska de vara förenade med utbildningsinsatser för de anställda eller utbildnings- samarbete mellan företagen och utbildningsinstuti- tioner. Vad gäller IKT-investeringarnas fördelning mellan olika EU-länder blir den kommande uppför- andekodexen i skattefrågor av stor betydelse så att investeringarna grundas på reala skillnader och inte på skatteskillnader. 4. 4. För att Europa skall kunna uppnå en ledande ställning inom programvaruområdet 4. 4. 1. I kommissionsdokumentet framhålls följande princip som, om den blev antagen till punkt och pricka, skulle underminera många av de lösningar som framhålls, nämligen ”Ingen omstrukturering kan ändra på det faktum att Europa är ett högkostnadsområde när det gäller tillverkning”. ESK noterar i anslutning till detta att godkännandet av denna princip skulle vara likvärdigt med att acceptera en ständig europeisk under- lägsenhet inom IKT-industrin. Denna bekräftelse måste troligtvis ses mot bakgrund av den betydelse som kommissionen fäster vid programvaruområdet, där Europa skulle kunna ha en framträdande roll när det gäller kvalitet. 4. 4. 2. Kommissionen anser med rätta att Europa måste uppmärksamma programvaruområdet särskilt, eftersom det är betydelsefullt för konkurrenskraften, mervärdet och när det gäller att skapa arbetstillfällen. Som potentiella marknader nämns finansiella tjänster och liknande tjänster, samt flygtekniska och ett flertal industriella tillämpningar. ESK vill lägga till den mark- nad som skapas genom övergången till den gemensamma valutan, som innebär att ett oändligt stort antal finansiel- la och administrativa program samt redovisningspro- gram måste anpassas, vilket ger tillfälle till en total översyn av företagens och de offentliga förvaltningarnas förfaranden. En annan utmaning enligt kommissionen är den språkliga mångfalden, som skulle kunna ge den europeiska industrin en gynnsam ställning när det gäller att utarbeta nationella språkversioner. När det gäller den sistnämnda punkten reserverar sig dock kommittén (se dessutom punkt 4. 6. 3). 4. 4. 3. Med tanke på att marknaden är uppdelad i olika nationella språk instämmer kommittén i kommissionens analys, även om man vill framhålla att det finns väsentliga problem av annat slag (se dessutom punkt 4. 6. 3). Man måste vara medveten om att en uppdelning i alltför många språkversioner skulle kunna leda till en kostnadsökning för användarna i de minsta länderna, vilket skulle kunna skada deras ställning i konkurrensen. För övrigt har marknaden redan accepterat denna aspekt och de mindre spridda språkversionerna är sällsynta och följaktligen kostsamma. 4. 5. Arbeta för en optimal teknisk utveckling och spridning 4. 5. 1. Kommissionen utgår ifrån att kostnaderna för FoU ökar i förhållande till produkternas jämförelsevis korta livscykel och riktar en uppmaning till de produce- rande företagen att påskynda produkternas introduktion på marknaden, vilket å andra sidan redan framhållits under punkt 4. 1. ESK noterar att det är viktigt att reagera snabbt på marknadens krav, men att innovationerna har ännu större betydelse. Erfarenheterna visar också att framgången inte ligger så mycket i att följa marknadsten- denserna, utan snarare i att skapa nya produkter som föregriper kraven och skapar nya marknader. ESK anser att de otillräckliga FoU-investe- 4. 5. 2. ringarna är en av de huvudsakliga orsakerna till den europeiska IKT-industrins dåliga konkurrenskraft. Dessa investeringar är i förhållande till BNP mycket lägre än USA:s och Japans investeringar inom samma område. En varaktig framgång på världsmarknaderna beror inte i så stor utsträckning på utbudet av produkter till konkurrenskraftiga priser, med tanke på innovatio- nernas snabba utveckling och prisernas tendens att sjunka, utan denna framgång härrör snarare från utbudet av innovativa originalprodukter, det vill säga nya och alltså unika produkter. 4. 5. 3. ESK anser att en europeisk FoU-plan, som skall genomföras i samarbete med industrin och de offentliga myndigheterna, borde ha absolut prioritet. Dess fram- 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/5 gång kommer dock inte bara att bero på investeringar, utan också på de mänskliga resursernas tillgänglighet. I detta avseende bör man framhålla att det sistnämnda problemet inte i så stor utsträckning beror på sysselsätt- ningsökningen, utan framför allt är en fråga om tillgång på högkvalificerad personal. IKT-industrin får genom bristen på tillräckligt kompetent personal både sämre utvecklingsmöjligheter och ett högre kostnadsläge jäm- fört med resten av världen, genom att man får bjuda över varandra för att få tillgång till de knappa personal- resurserna. IKT-industrins starka beroende av tekniskt välutbildad personal, vilken dessutom ständigt måste förnya och utveckla sin kompetens, gör denna bristsitua- tion extra besvärlig. Detta är troligen det allvarligaste hotet mot denna industri, vilket inte kan åtgärdas genom en passiv sänkning av den allmänna kostnadsnivån utan måste mötas med direkta åtgärder för att öka antalet utbildade personer. 4. 5. 4. FoU-investeringarna inom försvarsindustrin förtjänar särskild uppmärksamhet, eftersom dessa kan ge spin-off effekter som kan vara nyttiga även för forskningen på det civila området — jämför till exempel elektronikindustrin. I övrigt avviker denna aspekt från det som behandlas i yttrandet eftersom den utgör en del av en annan fråga, som behandlas i ESK:s yttrande CES 326/97 (1) ”Meddelande från kommissionen — Utmaningar för den europeiska försvarsindustrin — Ett bidrag till insatserna på europeisk nivå” (Föredragande: Mario Sepi). 4. 6. Utnyttja möjligheterna till att skapa sysselsättning 4. 6. 1. de tre viktiga effekter på sysselsättningen: Kommissionen pekar på IKT-industrins följan- — Direkta effekter på IKT-industrin och övriga när- stående branscher. — Indirekta effekter på andra delar av ekonomin. — Andra effekter som beror på dessa tjänsters ökande betydelse och de därmed sammanhängande förän- dringarna i den internationella arbetsfördelningen. De studier som hittills gjorts när det gäller dessa effekter verkar inte ha gett övertygande resultat — men å andra sidan är det nödvändigt att vara medveten om att det rör sig om mycket svåra uppgifter. Prognoserna sträcker sig från en pessimistisk bedömning med en nettoförlust på tre miljoner arbetstillfällen till en optimistisk bedöm- ning med sex miljoner nya arbetstillfällen netto. Därför är det nödvändigt med ytterligare fördjupade analyser som grundar sig på en preliminär diskussion om de kriterier som ligger till grund för de olika prognoserna. I kommissionens dokument nämner man längre 4. 6. 2. fram i analysen exemplet USA, där IKT-industrins omstrukturering började långt tidigare med att skapa åtskilliga nya arbetstillfällen. Kommittén upprepar på nytt att förutsättningar bör skapas för en snabb företags- tillväxt (se punkt 4. 3. 1 och ESK:s kommentarer under punkt 4. 3. 2). 4. 6. 3. När det gäller sysselsättningsfrågan, särskilt med avseende på IKT-industrin, vill kommittén att man tar hänsyn till ett specifikt europeiskt problem, nämligen den språkliga mångfalden. Medan arbetstagarnas rörlig- het av olika anledningar är hög i USA — bland annat talas samma språk överallt — utgör de elva olika språken inom EU ett hinder i sig. Det är sant att den språkliga mångfalden utgör en av Europas kulturella tillgångar och att denna mångfald kan skapa arbetstillfäl- len inom IKT-industrin genom att man levererar språk- versioner som anpassats till varje land. A˚ andra sidan kan det inte förnekas att denna mångfald rent generellt utgör ett hinder för arbetstagarnas rörlighet inom EU, i synnerhet inom högteknologiindustrin där det är ytterligare en nackdel om man inte kan det dominerande arbetsspråket. 4. 6. 4. De lediga arbetstillfällena inom EU kan alltså bara besättas med lokala arbetstagare eller andra som kan det aktuella landets språk och det eventuella arbetsspråket inom den aktuella teknologin, vilket be- gränsar möjligheterna både för arbetstagare och företag. Som stöd för detta hänvisar kommittén till exemplet Luxemburg, där den aktuella språkliga mångfalden underlättar för företagen att anställa personal från grannländerna. Detta exempel kan dock bara utvidgas till ett fåtal andra länder, eftersom språkbarriären i princip utgör ett hinder i de flesta medlemsstaterna, i synnerhet de minsta. 4. 6. 5. Inom ESK inser man att detta problem är svårt att lösa och undviker därför att repetera den nästan alltför banala rekommendationen att man skall införa språkutbildning i skolornas utbildningsplaner. Språk- aspekten måste i vilket fall som helst beaktas vid benchmarking av konkurrenskraften (se dessutom punkt 6. 8). 5. Prioriterade områden för politiska initiativ (punkt 4 i meddelandet) 5. 1. Pågående politiska initiativ som kräver snabbt genomförande (punkt 4. 1 i meddelandet) Under denna rubrik räknar kommissionen upp 5. 1. 1. de prioriterade åtgärder som redan pågår eller är planerade inom kort enligt de riktlinjer som drogs upp i november 1996 i den löpande åtgärdsplanen för det globala informationssamhället (2). Kommittén har redan uttalat sig om några av åtgärderna och man håller på att utarbeta kommentarer om andra, och därför (1) EGT C 158, 26. 5. 1997, s. 32. 29. 9. 1997. (2) KOM(96) 607, 27. 11. 1996. ESK:s yttrande, EGT C 296, C 73/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 begränsar man sig här till att ta upp de nämnda punkterna tillsammans med några kommentarer. Nio områden prioriteras, och de utgör i sin helhet ett omfattande åtgärdsprogram vars framgång beror på om det kan utarbetas och genomföras på ett realistiskt och flexibelt sätt. Avregleringen av telekommunikationsmarkna- 5. 1. 2. den är ett mål som skall uppnås före innevarande års slut. Kommittén uppmanar kommissionen att ingripa med beslutsamhet när det gäller eventuella avvikelser och motstånd och för att se till att alla medlemsstater håller den angivna tidsgränsen. 5. 1. 3. Elektronisk handel är enligt kommissionen den första delen av informationssamhällets genomförande och dess första verkliga tillämpningsområde. ESK håller på att utarbeta ett yttrande om det meddelande (1) i frågan som publicerades för en tid sedan. Ett annat åtgärdsprogram innebär att man 5. 1. 4. skall förstärka internationellt överenskomna principer och regler och kontrollera att dessa beaktas när det gäller konkurrens, immateriella rättigheter, privata och enskilda rättigheter, informationssäkerhet samt drifts- kompatibilitet och standarder. ESK ser positivt på detta program, men uppfattar det som om åtgärderna i huvudsak är inriktade på att säkerställa att bestämmel- serna upprätthålls från de europeiska aktörernas sida. Man måste också särskilt kontrollera aktörerna från tredje land, eftersom man inte alltid kan ta för givet att de respekterar europeiska och internationella bestäm- melser. Kommissionen talar också om insatser för att 5. 1. 5. öka medvetenheten om och för att öka användningen av IKT-teknologi. På grund av bristande information kan inte ESK lämna några kommentarer. En åtgärd på EU-nivå inom sektorn för person- 5. 1. 6. kommunikationstjänster har redan presenterats och ESK har yttrat sig i frågan (2). Förberedelser är på gång när det gäller åtgärds- 5. 1. 7. planer för IKT-tillämpningar inom transportområdet, till exempel när det gäller transeuropeiska nät, flygtrafik- kontrollsystem och när det gäller åtskilliga tillämpnings- områden för konsumenter. Kommittén väntar på att få ta del av de aktuella dokumenten. 5. 1. 8. Ett ramprogram för FoU, som är planerat att träda i kraft 1998, föreskriver att stödet till teknikutveck- ling skall integreras i ett enda program som rör fyra sektorer: service till medborgarna, elektronisk handel, multimediainnehåll och viktig teknik. Programinnehål- let är ännu inte känt och därför är det inte heller i detta fall möjligt att uttala sig, utom rent allmänt, vilket görs under punkt 4. 5. 2. (1) KOM(97) 157 slutlig, 16. 4. 1997. ESK:s yttrande i EGT C 19, 21. 1. 1998. (2) KOM(95) 529 slutlig. Se ESK:s yttrande i EGT C 204, 15. 7. 1996. 5. 1. 9. Teoretisk och praktisk utbildning, fortbildning eller omskolning är av grundläggande betydelse för att arbetstagarna skall kunna förvärva nödvändig kunskap och flexibilitet för att kunna utnyttja tekniken. Inom detta område har kommissionen initierat olika åtgärder som ESK ser mycket positivt på. Kommittén tillägger dock att man i utbildningsprogrammen inte får försum- ma grundläggande språkundervisning i de språk som används mest i datavärlden, och hänvisar till anmärk- ningarna under punkt 5. 1. 10 Språkfrågan är särskilt viktig när det gäller 5. 1. 10. europeiska programvaror och den har behandlats i ett särskilt program (3). ESK har redan yttrat sig i frågan, men tillägger att det även, med hänsyn till den språkliga mångfalden, är nödvändigt att utvärdera initiativen med tanke på kostnader och fördelar, för att undvika att de länder där mindre språk används blir lidande vid programmens anpassning eftersom kostnaderna fördelas över ett litet antal användare. 6. Nya områden som behöver åtgärdas (kapitel 4. 2 i meddelandet) (4) 6. 1. Förbättra villkoren för den globala konkurrensen Kommissionen tar i sitt dokument upp två 6. 1. 1. viktiga steg på vägen till avreglering på världsmarkna- den: WTO-konferensen i Singapore i december 1996 om avtalet om informationsteknik (ITA) (5) och WTO- avtalet om telekommunikation från februari i år. Av- skaffandet av tulltaxor på alla IT-produkter före år 2000 tas också upp i meddelandet och det föreslås att man vidtar åtgärder för att få andra länder att delta i ITA. Till sist anser man att dessa processer kommer att bidra till att kostnaderna för produktion av IT-utrustning i Europa sjunker samtidigt som de europeiska tillverkarna ges bättre möjligheter att exportera. ESK stödjer helt kommissionens handlingsplan 6. 1. 2. och de principer som ligger till grund för denna. ESK vill dock lägga till några varnande ord och skulle vilja rekommendera att en preliminär utvärdering av följderna görs för varje initiativ. En fri handel är utan tvekan den rätta vägen att gå eftersom konkurrensen kommer att öka och priserna sjunka, men man får inte glömma bort att det är de konkurrenskraftigaste aktörerna som vinner marknadsandelar. Avregleringen gör det visserligen lättare för de europeiska producenter- na att komma in på tredje lands marknader, men å (3) ”Flerårigt program för att främja den språkliga mångfalden i informationssamhället” KOM(96) 456, 2. 10. 1996, som antogs av rådet den 8. 10. 1996. Se ESK:s yttrande i EGT C 212, 22. 7. 1996. (4) Följande punkter (6. 1 till 6. 8. 2) står i samma ordning som de onumrerade underrubrikerna i kommissionens meddelande. (5) ITA = Information Technology Agreement. 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/7 andra sidan ser man nackdelarna med att samma sak gäller för tredje lands producenter gentemot Europa, en marknad som till stor del redan är öppen. Man skulle behöva fastställa en prognos på medellång till lång sikt över resultaten av en avreglering av marknaden ur europeisk synvinkel, som i siffror kan påvisa eventuella kostnader/vinster, tillväxten för produktion och export/ import och påverkan på sysselsättningen. 6. 1. 3. Avregleringen av marknaden skall till sist stämma överens med målsättningen att inte skada den europeiska industrins konkurrenskraft. För att uppnå detta bör kommissionen åter granska vissa av de beslut eller initiativ som tagits eller skall tas. I första hand bör man se över de regler för offentlig upphandling som gäller uppköp gjorda av statliga myndigheter. Dessa regler gäller ej för privata aktörer inom telekommunika- tion som verkar i länder där det numera finns en fri konkurrens mellan aktörerna. Vad gäller WTO-avtalet om grundläggande telekommunikationstjänster bör man utöva påtryckning på USA så att de upphäver ECO-testet (ECO = Effective Competetive Opportunity Test), efter- som det strider mot vad man skrivit under i avtalet. 6. 2. O¨ ka kunskaperna om och användningen av IKT I meddelandet tas dessa två initiativ upp som 6. 2. 1. ”nya”, men man bör komma ihåg att de även återfinns bland pågående initiativ (se 5. 1. 5). Kommissionen näm- ner främst de offentliga myndigheternas roll vad gäller att öka kunskaperna om IKT i den egna verksamheten, i skolorna, hos medborgarna och ute på företagen. Kommissionen tar upp vissa av de södra och mer perifera medlemsstaternas eftersläpning och menar att en IT-anpassning är ”ett värdefullt verktyg när det gäller att förbinda regioner med varandra och minska handelshinder”. Detta är utan tvivel sant, men det är värt att komma ihåg att några av de större hindren även utgörs av de språkliga skillnader som man strävar efter att behålla. 6. 2. 2. Kommittén betonar även att det, förutom för de offentliga myndigheternas marknad, krävs att man tydligt ökar användarnas (företag eller privatpersoner) utgifter per capita på IKT. Detta kan göras genom en lämplig policy inom utbildnings-, yrkesutbildnings- och vårdsektorn. Man bör noga granska konsekvenserna av finanspolitiska beslut som har karaktären av straff, som t. ex. den omtalade ”bitskatten”, vilket är en skatt som tas ut på informationsöverföringens ”intensitet”. Detta belopp beräknas på grundval av antalet överförda bitar. Bara tanken på att införa denna skatteform skulle ge negativa följder både på marknaden och på investerings- strategierna för sektorn. 6. 3. Skapa nya marknader genom lämpliga standarder 6. 3. 1. Kommissionen understryker behovet att anta allmänna standarder som ett sätt att skapa nya markna- der. För att uppnå detta krävs att producenterna samarbetar på global nivå, utan att för den skull glömma bort de specifika regionala förutsättningarna som måste behållas för att vinna nya marknader eller för att behålla de traditionella. Kommissionens ställning i detta fall är flexibel. A˚ ena sidan stödjer kommissionen ”inrättandet av ett (. ) arbetsforum där de europeiska företagen ges möjlighet att delta i det internationella standardiserings- arbetet”. A˚ andra sidan noteras att dessa strukturer ”bör lansera internationellt erkända standarder som utgår från Europas specifika karaktär”. 6. 3. 2. För de tekniska specifikationerna betonar ESK att man måste skilja på olika typer av specifikationer och att kommissionens användning av termen är alltför allmän och inte återger industrins behov att vid rätt tidpunkt reagera på de regler som bestäms av markna- den, och som kan skilja sig från de formella reglerna. På denna punkt uppmanar ESK kommissionen att se över de iakttagelser som finns i ett tidigare yttrande (1). 6. 3. 3. Kommittén vidhåller att den svåra balansgång- en mellan allmänna och europeiska standarder måste fastställas från fall till fall. Allmänna principer är inte tillräckliga för att kunna lösa eventuella fall som strider mot konkurrensreglerna i artikel 86 i fördraget. Sådana fall bör lösas av vederbörande myndigheter med erfor- derlig flexibilitet och med en klar bild av de intressen som står på spel, och man skall även beakta det som nämns under punkt 4. 2. 3. 6. 3. 4. För att kunna säkerställa kontinuiteten och en optimal användning av de europeiska standardiserings- resurserna föreslår kommissionen att man snarast inrät- tar en enda beslutande instans (s. k. ”one-stop-shop”) inom ramen för de europeiska standardiseringsorganen. De framlagda målsättningarna är alltför allmänna för att ESK skall kunna ha några åsikter, och det saknas närmare information om utformningen av denna instans, dess uppgifter och roll. ESK kan därför inte kommentera detta förrän närmare detaljer ges. 6. 4. Utnyttja utvidgningsmöjligheterna Utvidgningen av EU ger IKT-industrin tillgång 6. 4. 1. till en utvidgad och växande inre marknad, vilket ger möjlighet till ökade besparingar inom produktionsledet. De europeiska företagen skulle därmed ha möjlighet att ändra sina tillverkningsstrukturer, såsom de amerikans- (1) KOM(96) 359 slutlig om den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället. Se ESK:s yttrande i EGT C 89, 19. 3. 1997. C 73/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 ka och japanska industrierna gjort gentemot de asiatiska länderna. Kommissionen noterar att denna process redan är påbörjad, i den omfattningen att vissa producen- ter lokaliserar ”tillbaka” viss verksamhet i Fjärran O¨ stern för att etablera sig i Central- och O¨ steuropa. Likheten mellan länderna i Central- och O¨ steu- 6. 4. 2. ropa och vissa asiatiska länder är faktiskt mindre än den verkar. Fördelarna med Central- och O¨ steuropas lägre produktionskostnader kommer med tiden att minska dessa länder har anslutit sig till EU. Om man förkastar principen med specialiserade produktionsfor- mer per land framstår det som uppenbart att dessa länders roll inte kan begränsas till endast produktion av tillbehör. Kommissionens politik är att stödja industrins aktiva närvaro i Central- och O¨ steuropa, men detta uttrycks dock på ett sätt som snarare påminner om ett kolonialistiskt övertagande. Detta kan naturligtvis inte vara kommissionens avsikt, och ESK uppmanar därför kommissionen att formulera om denna del av meddelan- det så att inga misstolkningar kan göras. 6. 5. Förbättra industrisamarbetet 6. 5. 1. Kommissionen nämner de pågående och före- slagna industriella samarbetsinitiativen med de nya självständiga staterna i Medelhavsområdet, Sydamerika och Asien. Kommissionen ser gärna att större ansträng- ningar görs för att informera företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen, om vilka möjligheter som erbjuds på detta område. 6. 5. 2. ESK hörsammar detta, men understryker att uppmaningen till samarbete dock i praktiken är detsam- ma som att gynna en omlokalisering av hela eller delar av verksamheten, med uppenbara följder för sysselsättningen (se 2. 1. 9). På lång sikt skulle en sådan politik ge positiva resultat: ökad marknadspenetrering, ökade europeiska intressen i övriga världen, och slutligen en ökad sysselsättning. Men det råder ingen tvekan om att omlokaliseringen på kort sikt kommer att leda till minskade möjligheter till arbete för Europas invånare. Detta är en konsekvens som å ena sidan måste bemötas med en politik som motverkar sociala trauman, men som å andra sidan måste ses som det pris man måste betala för den framtida generationens välfärd. 6. 6. Främja framväxten av små och medelstora företag 6. 6. 1. I meddelandet erkänns de små- och medelstora företagens nyckelroll som den allra viktigaste i skapandet av nya arbeten och innovationer. Vidare anges bristen på riskkapital och oförmågan till samarbete med finans- instituten som de huvudsakliga skälen till att Europa ligger långt efter USA när det gäller att skapa förutsätt- ningar för framväxten av nya små och medelstora företag. Ytterligare en viktig faktor, ett av de största hindren, är den tungrodda byråkratin i Europa. I meddelandet föreslås att en benchmarking-analys görs i vilken man skall jämföra situationen i de europeiska små och medelstora företagen med liknande företag i USA, främst då de i Silicon Valley. ESK samtycker till detta, men vill poängtera att det krävs att man också tar hänsyn till den sociala aspekten och beskattningen för att kunna få en effektiv och tydlig jämförelse. 6. 7. Understryka sysselsättningens betydelse: kompe- tens, utbildning och yrkespraktik 6. 7. 1. Kommissionen föreslår att ett system för ”kva- lifikationsstandarder” införs som skulle kunna förstärka en fortsatt anpassning av kompetensen till utvecklingen inom teknik och vetenskap. Inrättandet av kompetens- profiler anpassade efter IKT-industrins huvudverksam- het på bred basis skulle göra det lättare att utforma underlätta framtagandet av lämpliga profiler för till exempel utbildningsprogram. Standarderna skulle alltså utgöra utgångspunkten för att förbättra läroplanerna i skolorna. 6. 7. 2. Förslaget förtjänar att tas under noggrant övervägande. Det verkar dock uppenbart att ingen ”profil” som härrör från officiella ”kompetensstandar- der” kan uppdateras kontinuerligt och i tillräckligt snabb takt för att kunna följa den pågående utvecklingen inom forskning och teknik. Det är därför nödvändigt med ett direkt samarbete mellan industri och skola på samtliga nivåer. Det bör vara medlemsstaternas uppgift att forma den nödvändiga basen för ett sådant samarbete, i enlighet med de lokala kraven men med hänsyn tagen till kravet att utbildningen bör öka andelen IT-utbildade forskare och tekniker och förbättra arbetstagarnas rörlighet på den europeiska marknaden. 6. 7. 3. Förutom det som nämnts i föregående punkt anser ESK att gemenskapsinitiativen garanterat kommer att generera fördelar till stöd för industriell omställning och omskolning av arbetstagarna inom IKT-industrin, så att dessa kan gå från hårdvarusektorn till program- varu- och servicesektorn. De två sistnämnda sektorerna utvecklas mycket snabbt och kommer att göra så även i fortsättningen. Det är inom dessa två sektorer där skapandet av nya tjänster kan komma att balansera förlusterna av tjänster inom hårdvarusektorn, och i bästa fall även ge positiva effekter på sysselsättningen. 6. 7. 4. Slutligen bör man uppmärksamma att möjlig- heten att skapa nya arbetstillfällen inom IKT-sektorn är starkt knuten till utvecklingen i Europa av globala nätverk och informationssamhället, dvs. infrastrukturer såsom Internet, utbyte av information on-line, multime- dia, elektronisk handel, distansarbete, distansutbildning osv. 6. 8. Främja benchmarking 6. 8. 1. Kommissionen anser att jämförande analyser av konkurrensförmågan, s. k. benchmarking, är ett effektivt och kraftfullt verktyg för att förbättra konkur- 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/9 renskraften och man har för avsikt att få företagen, främst då små och medelstora företag, att använda just benchmarking. Denna fråga har redan behandlats i ett annat kommissionsdokument som ESK har yttrat sig om (1). En benchmarkinganalys av IKT-industrin, vilket redan utförts av den nederländska regeringen, kan bli till mycket användbar. I meddelandet fastställs att kommissionen skall samarbeta med USA och med företagen för att fastställa nödvändiga ramvillkor. ESK rekommenderar att man när man talar om ”företag” även skall inkludera den erfarenhet och de förslag som små och medelstora företag bidrar med. 6. 8. 2. ESK ser positivt på att kommissionen inte har förlorat någon tid. Det första meddelandet (2), följdes av ytterligare ett meddelande (3), i vilket ett pilotprojekt för IKT-industrin aviserades. 7. Sammanfattning 7. 1. I sammanfattningen till sitt meddelande under- stryker kommissionen den gemensamma nämnaren som sammanför de olika föreslagna åtgärderna — att det är brådskande. Kommissionen har för avsikt att tillsam- mans med medlemsstaterna och företagen utarbeta särskilda åtgärder och utforma ett arbetsprogram. (1) KOM(97) 153 slutlig. Se ESK:s yttrande i EGT C 296, 29. 9. 1997. (2) KOM(97) 463, 9. 10. 1996. (3) KOM(97) 153, 16. 4. 1997. Bryssel den 11 december 1997. 7. 2. Kommittén har redan vid olika tillfällen kom- menterat de enskilda aspekterna. Kommittén stödjer genomförandet av en sammanhållen handlingsplan som bör vara dels flexibel — för att kunna följa händelseut- vecklingen och den mycket instabila situationen, dels fri från byråkrati samt syfta till att nå den slutgiltiga målsättningen — att återvinna konkurrenskraften på den globala marknaden. 7. 3. Det är mycket positivt att kommissionen har utarbetat konkreta åtgärdsområden att agera inom. ESK rekommenderar att insatserna främst inriktas på åtgärder som kan skapa sysselsättning. Detta innebär ett incitament för alla små och medelstora företag, och särskilt när det gäller att skapa nya små och medelstora företag inom de mest lovande sektorerna (programvaror, multimediainnehåll m. m. ), ett stöd till utbildning av ungdomar och arbetare som ett incitament för skolan att både använda ny teknik och gå med i olika nätverk. 7. 4. Slutligen en rekommendation: Förutom medde- landet om benchmarking har kommissionen presenterat ett antal meddelanden och projekt avseende informa- tionssamhället (4). Varje enskilt projekt kan vara till nytta, men det krävs ett noggrant samarbete för att undvika dubblering eller att projekten överlappar va- randra. Dessutom bör man försöka utvinna synergieffek- ter mellan de olika projekten. (4) Här kan bland annat nämnas: Meddelande från kommissio- nen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om ”Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärds- plan” (KOM(96) 607 slutlig — ESK:s yttrande i EGT C 296, 29. 9. 1997). Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 3910/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Seveso directive

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
dangerous substance
environmental impact
environmental risk prevention
environmental standard
industrial hazard
pollution control measures
prevention of pollution
safety standard
waste management

text: C 223/32 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 7. 98 2. Ohjelman seurantakomitea teki 3. joulukuuta 1997 pidetyssa¤ kokouksessaan periaatepa¤a¤to¤ksen siita¤, miten alaohjelmaan 1 (yleinen ja tekninen koulutus) tehta¤villa¤ muutoksilla otetaan huomioon tarve tukea yhtena¤ista¤ lyseota. Lisa¤ksi seurantakomitea painotti sita¤, etta¤ kyseisen alaohjelman perusrakenne sa¤ilyteta¤a¤n. Talousarviot mukautetaan senhetkisen toteuttamistilanteen perusteella ja ka¤ytettya¤ suunnitelmaa muuttamatta. Hyva¤ksyttyyn ohjelmaan liittyva¤t, monelta taholta rahoitusta saavat toimet, kuten koulukirjastot, tietotekniikka ja vaihto- ohjelmat mukautetaan siten, etta¤ yhtena¤isen lyseon kehitta¤misella¤ on etusija. Ta¤yta¤nto¤o¤npanomekanismit sa¤ilyva¤t muuttumattomina. Edella¤ esitetyn perustella opetusministerio¤ ja¤tta¤a¤ seurantakomitealle mahdollisimman pian yksityiskohtaiset ehdotukset uusien toimien toteuttamisesta seka¤ tarvittavat rahoitustiedot (kuten talousarviot ja rahoitustaulukot). Seurantakomitea tekee lopulliset pa¤a¤to¤ksensa¤ na¤iden yksityiskohtaisten ehdotusten perusteella. Ta¤ma¤n vuoksi komissio voi ilmaista kantansa vasta kun yksityiskohtaiset ehdotukset on ja¤tetty. (98/C 223/35) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3909/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Seveso direktiivi Seuraavilla direktiiveilla¤ on merkitta¤va¤ asema tuotantolaitosten turvallisuuden ja ympa¤risto¤nsuojelun kannalta: › 27 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1985 annettu direktiivi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympa¤risto¤vaiku- tusten arvioinnista (85/337/ETY) (1) › 24. syyskuuta 1996 annettu direktiivi ympa¤risto¤n pilaantumisen ehka¤isemisen ja va¤henta¤misen yhtena¤ista¤- miseksi (96/61/EY) (2) › 9 pa¤iva¤na¤ joulukuuta 1996 annettu direktiivi vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta (96/82/EY) (3). Ja¤senvaltioiden on pantava kaksi viimeksi mainittua direktiivia¤ ta¤yta¤nto¤o¤n viimeista¤a¤n vuoteen 1999 mennessa¤. Ta¤ssa¤ yhteydessa¤ ka¤ydyissa¤ keskusteluissa on tuotu esiin tiettyja¤ na¤ko¤kantoja, jotka antavat aihetta esitta¤a¤ komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Oliko komissiolla edella¤ mainitun kolmen direktiivin perustana yhtena¤inen suunnitelma, mika¤ antoi aihetta odottaa, etta¤ ja¤senvaltiot saattavat direktiivit voimaan samalla tavoin laaja-alaiseksi suunnitellun sa¤a¤telyke- hyksen puitteissa? 2. Kaikissa kolmessa direktiivissa¤ ma¤a¤ritella¤a¤n ka¤site (cid:148)laitos(cid:148) ja vaikka ma¤a¤ritelmien sanamuodot eiva¤t vastaakaan toisiaan, eiva¤t ne myo¤ska¤a¤n ole ristiriidassa keskena¤a¤n. Perustuvatko na¤ma¤ erilaiset ma¤a¤ritelma¤t yhtena¤iseen laitosta koskevaan ka¤sitteeseen vai voivatko ja¤senvaltiot soveltaa direktiiveja¤ toimeenpannes- saan kulloinkin kyseessa¤ olevaa erilaista ma¤a¤ritelma¤a¤? (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EYVL L 257, 10. 10. 1996, s. 26. (3) EYVL L 10, 14. 1. 1997, s. 13. (98/C 223/36) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3910/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Seveso direktiivi Seuraavilla direktiiveilla¤ on merkitta¤va¤ asema tuotantolaitosten turvallisuuden ja ympa¤risto¤nsuojelun kannalta: › 27 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1985 annettu direktiivi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympa¤risto¤vaiku- tusten arvioinnista (85/337/ETY) (1) › 24. syyskuuta 1996 annettu direktiivi ympa¤risto¤n pilaantumisen ehka¤isemisen ja va¤henta¤misen yhtena¤ista¤- miseksi (96/61/EY) (2)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3924/97 af Johannes SWOBODA til Kommissionen. Institutter, der er berettiget til støtte i forbindelse med deres oplysningsarbejde vedrørende EU's udvidelse mod øst

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern Europe
EU aid
EU programme
enlargement of the Union
exchange of information
frontier region

text: 22. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 196/35 (98/C 196/49) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3920/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (11. december 1997) Om: Afbildning af de gr(cid:230)ske łer p(cid:229) EURO-młnterne og -sedlerne Kommiss(cid:230)r De Silguy oplyste i sit svar p(cid:229) min tidligere skriftlige forespłrgsel (E-0885/97) (1), at afbildningerne af Europakortet p(cid:229) EURO-młnterne og -pengesedlerne var midlertidige, og at de i deres endelige form ogs(cid:229) ville komme til at omfatte de gr(cid:230)ske łer, som var blevet udeladt i det udkast til den nye europ(cid:230)iske młnt, som var blevet offentliggjort. Kan Kommissionen oplyse, om De Silguys lłfte er blevet opfyldt ved den endelige udformning af de afbildninger, der kommer til at v(cid:230)re p(cid:229) EURO-młnterne og -sedlerne, idet dette spłrgsm(cid:229)l selvsagt optager folk i Gr(cid:230)kenland og er en foruds(cid:230)tning for den psykologiske accept af den nye og fłrste f(cid:230)lles młnt for det europ(cid:230)iske kontinent, som selvsagt błr v(cid:230)re tilstede hos de europ(cid:230)iske folk? (1) EFT C 319 af 18. 10. 1997, s. 186. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (29. januar 1998) Bestyrelsen for Det Europ(cid:230)iske Monet(cid:230)re Institut godkendte i maj 1997 de endelige tegninger p(cid:229) europenge- sedlerne. ˘ndringerne af tegningerne vedrłrte bl. a. Europa-kortet, som blev rettet, s(cid:229)ledes at det gengiver Europas geografi p(cid:229) rette vis. Bl. a. gengives alle łer, łgrupper og omr(cid:229)der med et arel p(cid:229) over 400 km2. Ved afslutningen af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Amsterdam bebudede Kommissionen, at de tegninger, der var blevet udvalgt til den f(cid:230)lles side af euromłnterne, ville blive (cid:230)ndret lidt, for at Europa-kortet kunne blive rigtigt. ˘ndringerne er nu gennemfłrt p(cid:229) grundlag af angivelserne fra myndighederne i de femten medlemsstater, og de endelige tegninger blev godkendt p(cid:229) młdet i R(cid:229)det (łkonomi- og finansministrene) den 17. november 1997. Under hensyn til de tekniske begr(cid:230)nsninger, der s(cid:230)ttes af młnternes stłrrelse, er de gr(cid:230)ske łer gengivet p(cid:229) grundlag af et kriterium vedrłrende et mindsteareal p(cid:229) 2 500 km2. Anvendelsen af dette kriterium har bl. a. medfłrt, at Kreta er kommet p(cid:229) tegningen p(cid:229) młnterne fra 10 cent til 2 euro. I łvrigt er gengivelsen af Gr(cid:230)kenland (cid:230)ndret p(cid:229) grundlag af angivelser fra de gr(cid:230)ske myndigheder, der bl. a. har medfłrt, at gengivelsen af Peloponnes og halvłen Khalkidike er blevet rettet. (98/C 196/50) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3924/97 af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen (11. december 1997) Om: Institutter, der er berettiget til stłtte i forbindelse med deres oplysningsarbejde vedrłrende EU(cid:146)s udvidelse mod łst Adskillige łstrigske institutter er interesseret i at afholde informationsmłder om virkningerne af udvidelsen mod łst for kommuner i de łstrigske gr(cid:230)nseomr(cid:229)der samt for kommuner i Ungarn, Tjekkiet og Slovenien. Kan der ydes stłtte til arrangementer, hvor der informeres og r(cid:229)dgives om de forventede og sandsynlige fłlger af udvidelsen mod łst for kommuner p(cid:229) begge sider af EU(cid:146)s nuv(cid:230)rende ydre gr(cid:230)nser?