title: I PRIEDAS Kioto protokolas

eurovoc_concepts:
Kyoto Protocol
air quality
climate change
environmental policy
environmental protection
greenhouse gas

text: 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 27 22002A0515(01) L 130/4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2002 5 15 I PRIEDAS JUNGTINIY TAUTŲ BENDROSIOS KLIMATO KAITOS KOVENCIJOS KIOTO PROTOKOLAS Šio Protokolo Šalys, būdamos Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (toliau – Konvencija) Šalys; siekdamos Konvencijos galutinio tikslo, išdėstyto jos 2 straipsnyje; prisimindamos Konvencijos nuostatas; vadovaudamosi Konvencijos 3 straipsniu; laikydamosi Berlyno mandato, priimto Konvencijos Šalių konferencijos sprendimu 1/CP. 1 pirmojoje sesijoje, susitarė: 1 straipsnis 7. „Į I priedą įrašyta Šalis“ – Šalis, įrašyta į Konvencijos I priedą, jį papildant, arba Šalis, kuri yra padariusi pranešimą pagal Kon- vencijos 4 straipsnio 2 dalies g punktą. Šiam Protokolui taikomi Konvencijos 1 straipsnyje pateikiami sąvokų apibrėžimai. Be to: 2 straipsnis 1. „Šalių konferencija“ – Konvencijos Šalių konferencija. 2. „Konvencija“ – Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos kon- vencija, priimta 1992 m. gegužės 9 d. Niujorke. 3. „Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija“ – 1988 m. Pasau- lio meteorologinės organizacijos ir Jungtinių Tautų Aplinkos apsaugos programos įsteigta Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija. 4. „Monrealio protokolas“ – Monrealio protokolas dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų, priimtas 1987 m. rugsėjo 16 d. Monrealyje, vėliau pataisytas ir iš dalies pakeistas. 5. „Dalyvaujančiosios ir balsuojančiosios Šalys“ – Šalys, dalyvau- jančios ir balsuojančios už arba prieš. 6. „Šalis“, jei kontekstas nenumato kitaip, – šio Protokolo Šalis. 1. Siekdama skatinti tvarią plėtrą ir stengdamasi laikytis kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ir mažinti išmetamus teršalus, kaip numatyta 3 straipsnyje, kiekviena į I priedą įrašyta Šalis: a) įgyvendina ir (arba) toliau tobulina politiką bei priemones atsižvelgdama į savo šalies aplinkybes, tokias kaip: i) ii) energijos taupymas atitinkamuose šalies ūkio sektoriuo- se; šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, absorbentų ir kaupiklių apsauga ir gerinimas, atsižvelgiant į savo įsipareigojimus pagal tarptautinius aplinkos apsaugos susitarimus; tvarios miškininkystės praktikos skatinimas, apželdinimas miš- kais ir miškų atsodinimas; iii) tvarių žemės ūkio formų skatinimas, atsižvelgiant į kli- mato kaitą; iv) naujų ir atsinaujinančių energijos formų, anglies dioksido absorbavimo technologijų, pažangių ir naujoviškų eko- logiškai saugių technologijų skatinimas, tyrimas, plėtra ir platesnis naudojimas; 28 v) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. rinkos disproporcijų, fiskalinių paskatų, nuoseklus mokesčių ir muitų lengvatų bei subsidijų, kurios priešta- rauja Konvencijos tikslams ir yra susijusios su rinkos mechanizmais, mažinimas ir visiškas panaikinimas visuose šiltnamio efektą sukeliančias dujas išmetančiuose sektoriuose; 4. Jei Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, nusprendžia, kad būtų naudinga, atsižvelgiant į skirtingas nacio- nalines aplinkybes ir skirtingą galimą poveikį, koordinuoti šio straipsnio 1 dalies a punkte numatytą politiką ir priemones, ieško būdų ir kelių tokioms priemonėms ir politikai geriau koordinuoti. vi) reikiamų reformų skatinimas atitinkamuose sektoriuose siekiant stiprinti politiką ir priemones, ribojančias ir mažinančias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurioms Monrealio protokolas netaikomas; 3 straipsnis vii) priemonės, ribojančios ir (arba) mažinančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetimus transporto sektoriuje; viii) metano išmetimo ribojimas ir (arba) mažinimas, jį per- dirbant ir panaudojant tvarkant atliekas, gaminant, per- duodant ir paskirstant energiją; b) bendradarbiauja su kitomis Šalimis siekdamos stiprinti jų atskiros ir bendros politikos bei priemonių, priimtų pagal šį straipsnį ir laikantis Konvencijos 4 straipsnio 2 dalies e punkto i papunkčio, veiksmingumą. Šiuo tikslu Šalys keičiasi patirtimi ir informacija apie tokią politiką ir priemones bei ieško būdų joms sugretinti, padaryti skaidresnes ir veiksmingesnes. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, savo pirmojoje sesijoje arba vėliau, kai tik praktiškai yra įmanoma, atsižvelgdama į visą turimą informaciją apsvarsto būdus, kaip palengvinti tokį bendradarbiavimą. 2. Į I priedą įrašytos Šalys, veikdamos atitinkamai per Tarptau- tinę civilinės aviacijos organizaciją ir Tarptautinę jūrų organiza- ciją, siekia riboti ir mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetimus iš orlaivių ir jūrų laivų degalų talpyklų. 3. Į I priedą įrašytos Šalys, atsižvelgdamos į Konvencijos 3 straipsnį, stengiasi įgyvendinti pagal šį straipsnį numatytą poli- tiką ir priemones taip, kad sumažintų neigiamą poveikį, įskaitant neigiamą klimato kaitos poveikį, poveikį tarptautinei prekybai, ir socialinį, ekologinį bei ekonominį poveikį kitoms Šalims, ypač besivystančioms Šalims, ir Šalims, nurodytoms Konvencijos 4 straipsnio 8 ir 9 dalyse. Šalių konferencija, laikoma šio Proto- kolo Šalių susirinkimu, gali prireikus imtis kitų priemonių šios straipsnio dalies nuostatoms įgyvendinti. 1. Į I priedą įrašytos Šalys, kiekviena atskirai ir visos drauge, užtikrina, kad bendras jų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išvardytų A priede ir apskaičiuotų remiantis antropogeni- niu anglies dioksido ekvivalentu, kiekis neviršytų joms nustatytų normų, apskaičiuotų pagal jų kiekiais nustatytus įsipareigojimus riboti ir mažinti išmetamus teršalus, įrašytus į B priedą, bei šio straipsnio nuostatas, ir kad įsipareigojimų laikotarpiu nuo 2008 m. iki 2012 m. būtų galima sumažinti tokių išmetamų dujų bendrą kiekį, palyginti su 1990 m. , bent 5 procentais. 2. Iki 2005 m. kiekviena į I priedą įrašyta Šalis turi padaryti aki- vaizdžią pažangą, vykdydama savo įsipareigojimus pagal šį Pro- tokolą. 3. Kiekvienos į I priedą įrašytos Šalies įsipareigojimų pagal šį straipsnį vykdymas vertinamas pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų grynuosius išmetamų iš šaltinių ir absorbentais pašalintų kie- kio pokyčius, įvykusius tiesiogiai dėl pasikeitusios žemės naudo- jimo ir miškininkystės veiklos nuo 1990 m. želdinimo miškais, miškų atsodinimo ir kirtimo srityje, kai anglies sankaupų poky- čius bet kuriuo įsipareigojimų laikotarpiu galima patikrinti. Ata- skaitos dėl išmetamų iš šaltinių ir absorbentais pašalintų šiltna- mio efektą sukeliančių dujų, susijusių su tokia veikla, pateikiamos skaidriai ir taip, kad būtų galima patikrinti bei pakartotinai svars- tyti pagal 7 ir 8 straipsnius. jos išmetamoms anglies 4. Prieš Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirin- kimu, pirmąją sesiją kiekviena į I priedą įrašyta Šalis Pagalbinei mokslo ir technologijų konsultacijų institucijai pateikia svarstyti duomenis sankaupoms 1990 m. nustatyti, kad būtų galima apskaičiuoti anglies sankaupų pokyčius vėlesniais metais. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, per pirmąją sesiją arba kuo greičiau po jos priima sprendimą dėl sąlygų, taisyklių ir nurodymų, kaip ir kurias papil- domas žmogaus veiklos sritis, susijusias su šiltnamio efektą suke- liančių dujų, išmetamų iš šaltinių ir šalinamų absorbentais, poky- čiais dirbamoje žemėje, bei žemės naudojimo pokyčius ir miškininkystės kategorijas reikia papildomai įrašyti arba išbraukti nustatant į neįmanomus numatyti dalykus, ataskaitų skaidrumą, galimybę jas patikrinti, Tarpvyriausybinės klimato kaitos tarybos metodologinį darbą, Pagalbinės mokslo ir technologijų konsultacijų institucijos I priedą įrašytų Šalių normas, atsižvelgiant į 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 29 teikiamus patarimus pagal 5 straipsnį ir Šalių konferencijos spren- dimus. Toks sprendimas taikomas antrajam ir vėlesniems įsipa- reigojimų laikotarpiams. Šalis tokį sprendimą dėl tokios papildo- mai ir savo pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu, jei ši veikla vykdoma nuo 1990 m. įrašytos žmogaus veiklos gali taikyti priimti pagal 21 straipsnio 7 dalies nuostatas. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, inicijuoja tokių įsiparei- gojimų svarstymą bent prieš septynerius metus iki šio straipsnio 7 dalyje minėto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigos. 5. Į I priedą įrašytos Šalys, pereinančios į rinkos ekonomiką, kurių baziniai metai ar laikotarpis buvo nustatytas pagal Šalių konferencijos sprendimą 9/CP. 2, priimtą jos antrojoje sesijoje, vertindamos savo įsipareigojimų pagal šį straipsnį vykdymą remiasi tais baziniais metais ar laikotarpiu. Kitos į I priedą įrašy- tos ir į rinkos ekonomiką pereinančios Šalys, kurios dar nepateikė savo pirmojo nacionalinio pranešimo pagal Konvencijos 12 straipsnį, taip pat gali pranešti Šalių konferencijai, laikomai šio Protokolo Šalių susirinkimu, kad vertindamos savo įsipareigojimų pagal šį straipsnį vykdymą jos ketina remtis ne 1990 m. , bet kitais baziniais metais ar laikotarpiu. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, sprendžia, ar tokį pranešimą galima priimti. 6. Atsižvelgdama į šios Konvencijos 4 straipsnio 6 dalį, Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, į I priedą įrašytoms ir į rinkos ekonomiką pereinančioms Šalims gali leisti tam tikrą lankstumą įgyvendinant savo įsipareigojimus ne pagal šį, o pagal kitus šio Protokolo straipsnius. 7. Pirmuoju kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ir mažinti išmetamus teršalus laikotarpiu nuo 2008 m. iki 2012 m. kiekvie- nai į I priedą įrašytai Šaliai nustatytą kiekį sudaro į B priedą jai įra- šytas bendro į A priedą 1990 m. arba pagal šio straipsnio 5 dalį nustatytais baziniais metais ar laikotarpiu įrašytų jos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, apskaičiuoto pagal ang- lies dioksido ekvivalentą, procentas, padaugintas iš penkių. Tos į I priedą įrašytos Šalys, kuriose žemės naudojimo ar miškininkystės pokyčiai buvo pagrindinis 1990 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinis, apskaičiuodamos joms nustatytas nor- mas, į savo išmetamus teršalus 1990 m. baziniais metais ar laiko- tarpiu įtraukia bendrą išmetamų teršalų kiekį, apskaičiuotą remiantis antropogeniniu anglies dioksido ekvivalentu pagal šal- tinius, atėmusios absorbentais dėl žemės naudojimo pokyčių pašalintus teršalus 1990 m. 8. Į I priedą įrašyta Šalis, apskaičiuodama šio straipsnio 7 dalyje minėtus hidrofluorangliavandenilių, perfluorangliavandenilių ir sieros heksafluorido kiekius, baziniais metais gali laikyti 1995 m. 9. Į I priedą įrašytų Šalių įsipareigojimai vėlesniems laikotarpiams bus nustatyti šio Protokolo B priedo pakeitimuose, kurie bus 10. Visi išmetamų teršalų mažinimo vienetai arba bet kuri nustatytos normos dalis, kurią šio Protokolo Šalis įsigyja iš kitos Šalies pagal 6 ar 17 straipsnio nuostatas, pridedama prie įsigyjan- čiajai Šaliai nustatytos normos. 11. Visi išmetamų teršalų mažinimo vienetai arba bet kuri nustatytos normos dalis, kurią šio Protokolo Šalis įsigyja iš kitos Šalies pagal 6 ar 17 straipsnio nuostatas, atimama iš įsigyjančiajai Šaliai nustatytos normos. 12. Visi patvirtinti sumažinti išmetamų teršalų kiekiai, kuriuos šio Protokolo Šalis įsigyja iš kitos Šalies pagal 12 straipsnio nuo- statas, pridedami prie įsigyjančiajai Šaliai nustatyto kiekio. 13. Jei per įsipareigojimų laikotarpį į I priedą įrašytos Šalies išme- tamų teršalų kiekis yra mažesnis už šiame straipsnyje jai nusta- tytą kiekį, tai susidaręs skirtumas tos Šalies prašymu pridedamas prie jai nustatyto kiekio ateinantiems įsipareigojimų laikotar- piams. 14. Kiekviena į I priedą įrašyta Šalis stengiasi įgyvendinti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus taip, kad sumažintų neigiamą socialinį, ekologinį ir ekonominį poveikį besivystan- čioms valstybėms, šio Protokolo Šalims, ypač toms, kurios yra nurodytos Konvencijos 4 straipsnio 8 ir 9 dalyse. Laikydamasi Šalių konferencijos sprendimų dėl tų straipsnio dalių įgyvendini- mo, Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, savo pirmojoje sesijoje apsvarsto, kokios priemonės yra reikalin- gos, kad tose dalyse nurodytoms Šalims būtų sumažintas neigia- mas klimato kaitos poveikis ir (arba) taikomų priemonių povei- kis. Į svarstytinus klausimus įeina finansavimas, draudimas ir technologijų perdavimas. 4 straipsnis 1. Laikoma, kad bet kurios į I priedą įrašytos Šalys, kurios sutiko drauge vykdyti įsipareigojimus pagal 3 straipsnį, yra tuos įsiparei- gojimus įvykdžiusios, jei jų bendras šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išvardytų A priede, kiekis, apskaičiuotas remiantis antropo- geninio anglies dioksido ekvivalentu, neviršija joms nustatytų kie- kių, apskaičiuotų pagal jų išmetamų teršalų ribojimo ir mažinimo įsipareigojimus, įrašytus į B priedą, ir kiekių pagal 3 straipsnio 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. nuostatas. Tokiame susitarime turi būti nurodyti kiekvienai susi tarimo Šaliai nustatyti išmetamų teršalų kiekiai. 2. Tokio susitarimo Šalys praneša Sekretoriatui susitarimo sąly- gas savo ratifikavimo, priėmimo, tvirtinimo ir prisijungimo prie šio Protokolo dokumentų deponavimo dieną. Sekretoriatas savo ruožtu apie tokio susitarimo sąlygas informuoja Konvencijos Šalis ir signatares. 3. Susitarimas galioja įsipareigojimų laikotarpiu, nurodytu 3 straipsnio 7 dalyje. 4. Jei Šalys veikia regioninės ekonominės integracijos organiza- cijos sistemoje arba kartu su ja, bet koks tos organizacijos sudėties pakeitimas po šio Protokolo priėmimo neturi įtakos pagal šį Pro- tokolą prisiimtiems įsipareigojimams. Organizacijos sudėties pakeitimas turi įtakos tik tiems pagal 3 straipsnį prisiimtiems įsi- pareigojimams, kurie yra prisiimti po tokio pakeitimo. 5. Jei tokio susitarimo Šalys neįvykdo joms nustatyto bendro išmetamų teršalų mažinimo, kiekviena tokio susitarimo Šalis atsako už savo teršalų mažinimo įsipareigojimą, nustatytą susita- rime. 6. Jei Šalys veikia kartu kaip regioninės ekonominės integracijos organizacijos narės ir jei ta organizacija yra šio Protokolo Šalis, tai kiekviena tokios regioninės ekonominės integracijos organizaci- jos valstybė narė, veikdama atskirai ir kartu su ta organizacija pagal 24 straipsnį, jei nepasiekiamas bendras išmetamų teršalų mažinimo lygis, yra atsakinga už savo išmetamų teršalų kiekį, kaip nurodyta tame straipsnyje. 5 straipsnis 1. Ne vėliau kaip prieš metus iki pirmojo įsipareigojimų laikotar- pio pradžios kiekviena į I priedą įrašyta Šalis sukuria savo nacio- nalinę sistemą visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetamiems antropogeni- niams teršalams pagal šaltinius ir šalinimą absorbentais įvertinti. Nurodymus tokioms nacionalinėms sistemoms, kuriose turi atsispindėti šio straipsnio 2 dalyje nurodyta metodika, priima Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, savo pirmojoje sesijoje. patvirtino ir kuriai Šalių konferencija savo trečiojoje sesijoje pri- tarė. Jeigu tokia metodika netaikoma, tuomet taikoma atitinkamai patikslinta metodika, kurią priima Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, savo pirmojoje sesijoje. Remdamasi, be kita ko, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos darbu ir Pagalbinės mokslo ir technologijų konsultacijų institucijos kon- sultacijomis, Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susi- rinkimu, reguliariai pakartotinai svarsto ir prireikus keičia šią metodiką ar jos patikslinimus visiškai atsižvelgdama į atitinkamus Šalių konferencijos sprendimus. Metodika pakartotinai svarstoma ar tikslinama tik siekiant nustatyti, ar laikomasi pagal 3 straipsnį prisiimtų įsipareigojimų dėl bet kurio įsipareigojimo, priimto vėliau, atlikus minėtą pakartotinį svarstymą. 3. Kai perskaičiuojami A priede išvardyti šiltnamio efektą suke- liančių dujų išmetami antropogeniniai teršalai remiantis anglies dioksido ekvivalentu pagal šaltinius ir šalinimą absorbentais, tai- komi pasaulio klimato atšilimo potencialūs dydžiai, kuriems Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija ir Šalių konferencija savo trečiojoje sesijoje yra pritarusios. Remdamasi, be kita ko, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos darbu ir Pagalbinės mokslo ir technologijų konsultacijų institucijos konsultacijomis, Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, regu- liariai pakartotinai svarsto ir prireikus patikslina tokių šiltnamio efektą sukeliančių dujų pasaulio klimato atšilimo potencialius dydžius visiškai atsižvelgdama į atitinkamus Šalių konferencijos sprendimus. Bet koks pasaulio klimato atšilimo potencialių dydžių pakartotinis svarstymas taikomas tik pagal 3 straipsnį pri- siimtiems įsipareigojimams dėl bet kurio įsipareigojimo, priimto vėliau, atlikus minėtą pakartotinį svarstymą. 6 straipsnis 1. Siekdama įvykdyti pagal 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus, bet kuri į I priedą įrašyta Šalis gali perduoti kitai Šaliai arba iš kitos Šalies įsigyti išmetamų teršalų mažinimo vienetus pagal projek- tus, kuriais siekiama sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamus antropogeninius teršalus pagal šaltinius arba padidinti šalinimą absorbentais bet kuriame ekonomikos sektoriuje, jei: a) tokiam projektui yra pritariusios dalyvaujančios Šalys; b) tokiame projekte numatyta sumažinti išmetamus teršalus pagal šaltinius arba padidinti jų šalinimą absorbentais daugiau, negu būtų sumažinta ar pagerinta kitu atveju; 2. Visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetamiems antropogeniniams terša- lams pagal šaltinius ir šalinimą absorbentais įvertinti taikoma metodika, kurią Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija c) Šalis neįsigyja jokių teršalų mažinimo vienetų, jei tai neatitinka jos įsipareigojimų pagal 5 ir 7 straipsnius, ir 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31 d) išmetamų teršalų mažinimo vienetų įsigijimas papildo Šalies vidaus veiksmus siekiant įsipareigojimus pagal 3 straipsnį. įvykdyti 2. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, pirmojoje sesijoje arba vėliau, kai tik praktiškai yra įmanoma, gali toliau kurti nurodymus dėl šio straipsnio įgyvendinimo, įskaitant patikrinimus ir ataskaitas. 3. Į I priedą įrašyta Šalis, prisiimdama atsakomybę, gali įgalioti juridinius asmenis dalyvauti veiksmuose, kuriais pagal šį straipsnį siekiama sukurti, perduoti teršalų mažinimo vienetus ar juos įsi- gyti. 4. Jei pagal atitinkamas 8 straipsnio nuostatas iškyla klausimas, ar į I priedą įrašyta Šalis vykdo šiame straipsnyje nurodytus reikala- vimus, teršalų mažinimo vienetų perdavimas ir įsigijimas gali vykti toliau ir klausimui iškilus su sąlyga, kad Šalis negalės nau- doti tokių vienetų savo įsipareigojimams pagal 3 straipsnį vykdyti tol, kol nebus išspręstas klausimas dėl to, ar ji laikosi reikalavimų. 7 straipsnis 1. Kiekviena į I priedą įrašyta Šalis savo metiniame šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaiko- mas, antropogeninių teršalų šalinimą iš šaltinių ir absorbentais, registre, kurį ji pateikia laikydamasi Šalių konferencijos susijusių sprendimų, nurodo pagal šio straipsnio 4 dalį būtiną papildomą informaciją siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 3 straipsnio. 2. Kiekviena į I priedą įrašyta Šalis savo nacionaliniame praneši- me, pateikiamame pagal Konvencijos 12 straipsnį, nurodo papil- domą pagal šio straipsnio 4 dalį nustatytą informaciją, būtiną įro- dant, kad ji laikosi savo įsipareigojimų pagal šį Protokolą. 3. Kiekviena į I priedą įrašyta Šalis šio straipsnio 1 dalyje reika- laujamą informaciją pateikia kasmet, pradedant pirmuoju regist- ru, kurį reikia pateikti pagal Konvenciją už įsipareigojimų laiko- tarpio pirmuosius metus po to, kai jai įsigalioja šis Protokolas. Kiekviena tokia Šalis pagal šio straipsnio 2 dalį reikalaujamą infor- maciją pateikia pirmame nacionaliniame pranešime, kurį reikia pateikti pagal Konvenciją po to, kai jai įsigalioja šis Protokolas ir kai bus priimti nurodymai, numatyti šio straipsnio 4 dalyje. Kaip dažnai reikia pateikti šiame straipsnyje reikalaujamą informaciją, nustato Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinki- mu, atsižvelgdama į nacionalinių pranešimų pateikimo tvarka- raštį, kurį yra priėmusi Šalių konferencija. I priedą įrašytos Šalys turi rengti nacionalinius pranešimus, savo pirmojoje sesijoje priima, o po to reguliariai pakartotinai svarsto nurodymus, kaip rengti šiame straipsnyje reikalaujamą informa- ciją. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, prieš pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį taip pat priima sprendimą dėl nustatytų kiekių atsiskaitymo tvarkos. 8 straipsnis 1. Kiekvienos į I priedą įrašytos Šalies pagal 7 straipsnį pateiktą informaciją pakartotinai svarsto ekspertų grupės pagal atitinka- mus Šalių konferencijos sprendimus ir šiam tikslui Šalių konfe- laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, pagal šio rencijos, straipsnio 4 dalį priimtus nurodymus. Informacija, kurią kiek- viena į I priedą įrašyta Šalis pateikia pagal 7 straipsnio 1 dalį, pakartotinai svarstoma kaip pateiktos surinktos metinės informa- cijos bei išmetamų teršalų registrų ir nustatytų kiekių apskaitos dalis. Be to, kiekvienos į I priedą įrašytos Šalies pateikta informa- cija pakartotinai svarstoma, kai svarstomi pranešimai. 2. Ekspertų grupes koordinuoja Sekretoriatas. Grupių nariai atrenkami iš ekspertų, kurių kandidatūras siūlo Konvencijos Šalys, o prireikus ir tarpvyriausybinės organizacijos pagal šiam tikslui Šalių konferencijos nustatytus metodinius nurodymus. 3. Pakartotinio svarstymo metu nuodugniai ir išsamiai techniniu požiūriu įvertinami visi aspektai, kaip šio Protokolo Šalis vykdo reikalavimus. Ekspertų grupės parengia Šalių konferencijai, laiko- mai šio Protokolo Šalių susirinkimu, ataskaitą, kurioje įvertina, kaip Šalis vykdo įsipareigojimus, ir nurodo visas galimas proble- mas bei veiksnius, turinčius įtakos įsipareigojimų vykdymui. Tokias ataskaitas Sekretoriatas siunčia visoms Konvencijos Šalims. Sekretoriatas sudaro tokiose ataskaitose nurodytų įgyvendinimo klausimų sąrašą, kurį pateikia Šalių konferencijai, laikomai šio Protokolo Šalių susirinkimu, toliau svarstyti. 4. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, atsižvelgdama į Šalių konferencijos tam tikrus sprendimus, savo pirmojoje sesijoje priima ir vėliau reguliariai pakartotinai svarsto nurodymus, kuriais remdamosi ekspertų grupės tikrina, kaip vyk- domi šio Protokolo reikalavimai. 4. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, atsižvelgdama į Šalių konferencijos parengtus nurodymus, kaip į 5. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, padedant Pagalbinei įgyvendinimo institucijai, o prireikus – Pagal binei mokslo ir technologijų konsultacijų institucijai, svarsto: 32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. a) pagal 7 straipsnį Šalių pateiktą informaciją bei pagal šį straipsnį ekspertų atliktų pakartotinių svarstymų ataskaitas ir b) Sekretoriato pagal šio straipsnio 3 dalį sudarytą įgyvendinimo klausimų sąrašą bei visus Šalių iškeltus klausimus. protokolas netaikomas, šalinimą absorbentais nacionaliniai registrai, naudodamos lyginamąją metodiką, dėl kurios turi susitarti Šalių konferencija, ir laikydamosi Šalių konferencijos priimtų nurodymų nacionalinių pranešimų rengimui; 6. Apsvarsčiusi šio straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją, Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, priima sprendimus visais šiam Protokolui įgyvendinti būtinais klausi- mais. b) sudaro, įgyvendina, skelbia ir reguliariai atnaujina nacionali- nes, o prireikus regionines programas, kuriose yra numatomos priemonės klimato kaitai sušvelninti, ir priemones, padedan- čias tinkamai prisitaikyti prie klimato kaitos: 9 straipsnis i) tokios programos, be kita ko, parengiamos energetikos, transporto ir pramonės sektoriams, taip pat žemės ūkiui, miškininkystei ir atliekų tvarkymui. Be to, adaptacinės technologijos ir metodai, skirti teritorijų ir erdvių planavi- mui tobulinti, taip pat pagerintų prisitaikymą prie klimato kaitos, ir 1. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, atsižvelgdama į geriausią turimą mokslo informaciją ir klimato kaitos bei jos poveikio vertinimus, taip pat į atitinkamą techninę, socialinę ir ekonominę informaciją, reguliariai atlieka šio Proto- kolo pakartotinius svarstymus. Tokie svarstymai koordinuojami su atitinkamais pagal Konvenciją atliekamais pakartotiniais svars- tymais, ypač su tais, kurių reikalauja Konvencijos 4 straipsnio 2 dalies d punktas ir 7 straipsnio 2 dalies a punktas. Remdamasi tokiais pakartotiniais svarstymais, Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, imasi atitinkamų veiksmų. ii) pagal 7 straipsnį į I priedą įrašytos Šalys pateikia informa- ciją apie veiksmus, vykdomus pagal šį Protokolą, įskaitant nacionalines programas; o kitos Šalys stengiasi savo nacio- naliniuose pranešimuose nurodyti informaciją apie progra- mas, kuriose yra numatytos priemonės, kurios, Šalies nuo- jos mone, prisideda sprendžiant klimato kaitos bei neigiamo poveikio problemas, įskaitant išmetamų šiltna- mio efektą sukeliančių dujų didėjimo mažinimą, taip pat šalinimo absorbentais kokybės tobulinimą bei absorbcijos didinimą, pajėgumų stiprinimą ir adaptacines priemones; 2. Pirmą kartą Protokolas pakartotinai svarstomas Šalių konfe- rencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, antrojoje sesi- joje. Kiti svarstymai atliekami reguliariai ir laiku. 10 straipsnis Visos Šalys, atsižvelgdamos į savo bendras, bet diferencijuotas pareigas ir konkrečius nacionalinės bei regioninės plėtros priori- tetus, tikslus ir aplinkybes, nenustatydamos naujų įpareigojimų į I priedą neįrašytoms Šalims, bet patvirtindamos esamus įpareigo- jimus pagal Konvencijos 4 straipsnio 1 dalį, toliau juos įgyven- dindamos bei siekdamos tvarios plėtros, atsižvelgdamos į Kon- vencijos 4 straipsnio 3, 5 ir 7 dalis: a) sudaro, jei reikia ir įmanoma, taupias nacionalines, o prireikus regionines programas, padedančias pagerinti vietinius išme- tamų teršalų rodiklius, veiklos duomenis ir (arba) modelius, kurie atspindi kiekvienos Šalies socialines bei ekonomines sąlygas ir pagal kuriuos būtų rengiami bei reguliariai atnauji- nami antropogeninių išmetamų teršalų pagal šaltinius ir visų sukeliančių dujų, kurioms Monrealio šiltnamio efektą c) bendradarbiauja skatindamos sudaryti tinkamas sąlygas kurti, taikyti ir platinti ekologiškai saugias su klimato kaita susiju- sias technologijas, pažangią patirtį, praktiką ir procesus, imasi visų praktiškai įmanomų veiksmų juos skatinti, remti ir finan- suoti, prireikus perduoti ar padaryti juos prieinamus, ypač besivystančioms Šalims, taip pat kuria politiką ir programas, kaip tinkamai perduoti ekologiškai saugias technologijas, kurios priklauso valstybei arba viešajam sektoriui, ir kuria pri- vačiajam sektoriui palankią aplinką, kurioje jis galėtų skatinti ir didinti ekologiškai saugių technologijų perdavimą ir darytų jas prieinamesnes; d) bendradarbiauja mokslo ir technikos tiriamuosiuose darbuo- se, skatina sistemingo stebėjimo sistemų priežiūrą ir plėtrą, duomenų archyvų kūrimą, kad būtų mažiau su klimato sis- tema, klimato kaitos neigiamu poveikiu bei su įvairių reaga- vimo strategijų ekonominiais ir socialiniais padariniais susiju- sių neaiškumų; skatina, plėtoja ir stiprina vidaus pajėgumus bei galimybes dalyvauti tarptautinėse ir tarpvyriausybinėse tiriamųjų darbų, sistemingo stebėjimo programose ir tink- luose, atsižvelgiant į Konvencijos 5 straipsnį; 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 33 e) bendradarbiauja ir prireikus pasinaudodamos esamomis struk- tūromis tarptautiniu lygiu skatina švietimo ir mokymo pro- gramų plėtrą ir jų įgyvendinimą, įskaitant nacionalinių pajėgumų stiprinimą, ypač žmonių ir institucijų išteklių, bei keičiasi darbuotojais arba juos komandiruoja, taip pat nacio- naliniu lygiu skatina, kad visuomenė suvoktų klimato kaitos problemą ir galėtų lengvai susipažinti su informacija apie kli- mato kaitą. Turėtų būti sukurtos tinkamos sąlygos šiai veiklai įgyvendinti pasinaudojant atitinkamomis Konvencijos struk- tūromis ir atsižvelgiant į jos 6 straipsnį; f) savo nacionaliniuose pranešimuose pateikia informaciją apie pagal šį straipsnį vykdomas programas ir veiklą pagal atitin- kamus Šalių konferencijos sprendimus, ir svarbu išsivysčiusioms valstybėms, šios Konvencijos Šalims, tą naštą atitinkamai pasidalyti. Gairės struktūrai ar struktūroms, atsakingoms už Konvencijos finansinio mechanizmo veikimą pagal atitinkamus Šalių konferencijos sprendimus, įskaitant ir iki šio Protokolo priėmimo priimtus sprendimus, taikomos mutatis mutandis šio straipsnio šios dalies nuostatoms. 3. Išsivysčiusios valstybės, šios Konvencijos Šalys, ir kitos išsivys- čiusios Šalys, įrašytos į Konvencijos II priedą, taip pat gali teikti finansinius išteklius 10 straipsniui įgyvendinti, o besivystančios valstybės, šios Konvencijos Šalys, gali jais pasinaudoti per dviša- lius, regioninius ir kitus daugiašalius kanalus. g) vykdydamos įsipareigojimus pagal šį straipsnį, visiškai atsi- žvelgia į Konvencijos 4 straipsnio 8 dalį. 12 straipsnis 1. Šiame straipsnyje apibrėžiamas švarios plėtros mechanizmas. 11 straipsnis 1. Įgyvendindamos 10 straipsnį, Šalys atsižvelgia į Konvencijos 4 straipsnio 4, 5, 7, 8 ir 9 dalis. 2. Švarios plėtros mechanizmo tikslas – padėti I priedą neįrašytoms Šalims pasiekti tvarią plėtrą ir prisidėti prie Konven- cijos galutinių tikslų, taip pat padėti į I priedą įrašytoms Šalims lai- kytis kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ir mažinti išmetamus teršalus pagal 3 straipsnį. į 2. Įgyvendindamos Konvencijos 4 straipsnio 1 dalį pagal Kon- vencijos 4 straipsnio 3 dalies ir 11 straipsnio nuostatas, per Kon- vencijos finansinio mechanizmo veikiančią struktūrą ar struktū- ras išsivysčiusios valstybės, šios Konvencijos Šalys, ir kitos išsivysčiusios Šalys, įrašytos į Konvencijos II priedą: a) teikia naujus ir papildomus finansinius išteklius, kad būtų galima padengti visas susitartas besivystančių valstybių, šios Konvencijos Šalių, patirtas sąnaudas skatinant esamų pagal Konvencijos 4 straipsnio 1 dalies a punkto įsipareigojimų įgy- vendinimą, kuriuos apima 10 straipsnio a punktas, ir b) taip pat teikia finansinius išteklius, įskaitant dėl technologijų, kurių reikia besivystančioms valstybėms, šios Konvencijos Šalims, perdavimo, kad jos galėtų visiškai padengti didėjančias įsipareigojimų pagal Konvencijos 4 straipsnio 1 dalį vykdymo sąnaudas, kurias apima 10 straipsnis ir dėl kurių besivystanti valstybė, šios Konvencijos Šalis, ir tarptautinė struktūra ar struktūros, nurodytos Konvencijos 11 straipsnyje, yra susita- rusios pagal tą straipsnį. Vykdant šiuos prisiimtus įsipareigojimus, būtina atsižvelgti į lėšų srautų adekvatumą ir išankstinį numatymą bei į tai, kaip 3. Pagal švarios plėtros mechanizmą: a) į I priedą neįrašytos Šalys turės naudos iš projektų, kurių rezul- tatas – patvirtintas išmetamų teršalų mažinimas, ir b) į I priedą įrašytos Šalys dėl tokių projektų susidarantį patvir- tintą išmetamų teršalų mažinimą gali įskaityti kaip dalį atitin- kamų kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ir mažinti išme- teršalus pagal 3 straipsnį, vadovaudamosi Šalių tamus konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, sprendimais. 4. Švarios plėtros mechanizmą valdo ir jam vadovauja Šalių kon- ferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, o prižiūri šva- rios plėtros mechanizmo vykdomoji valdyba. kiekvienos projektų veiklos 5. Dėl atsirandančią sumažėjusią taršą tvirtina veikiančios struktūros, kurias skiria Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, rem- damasi: rūšies 34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. a) savanorišku kiekvienos dalyvaujančios Šalies patvirtintu daly- vavimu; b) realia, galima išmatuoti ir ilgalaike nauda, susijusia su klimato kaitos švelninimu, ir 3. Kai Šalių konferencija yra laikoma šio Protokolo Šalių susirin- kimu, bet kurį Šalių konferencijos biuro narį, atstovaujantį kuriai nors Konvencijos Šaliai, kuri tuo metu nėra šio Protokolo Šalis, pakeičia papildomas narys, kurį šio Protokolo Šalys išrenka iš savo narių. c) išmetamų teršalų mažinimu, kuris pasiekiamas papildomai ir kuris būtų pasiektas, jei nebūtų patvirtintos projektų veiklos rūšys. 4. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, reguliariai pakartotinai svarsto šio Protokolo įgyvendinimą ir pagal savo įgaliojimus priima sprendimus, būtinus siekiant ska- tinti jo veiksmingą įgyvendinimą. Ji vykdo šiuo Protokolu jai pavestas funkcijas ir: 6. Švarios plėtros mechanizmas prireikus padeda sutvarkyti pro- jektais patvirtintų veiklos rūšių finansavimą. 7. Savo pirmojoje sesijoje Šalių konferencija, laikoma šio Proto- kolo Šalių susirinkimu, nustato sąlygas ir procedūras, kurios užtikrintų skaidrumą, veiksmingumą ir atskaitomybę atliekant nepriklausomą auditą ir tikrinant projektų veiklą. 8. Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, užtikrina, kad dalis iš projektų patvirtintų veiklos rūšių gautų pajamų būtų panaudota administracinėms išlaidoms padengti ir padėti padengti prisitaikymo sąnaudas besivystančioms Šalims, kurios ypač jautrios klimato kaitos padariniams. a) remdamasi visa jai suteikta informacija pagal šio Protokolo nuostatas, vertina, kaip Šalys vykdo šį Protokolą, koks yra pagal šį Protokolą taikytų priemonių poveikis, ypač ekologi- nis, ekonominis ir socialinis, bei koks visas bendras rezultatas ir pažangos mastas siekiant šios Konvencijos tikslų; b) reguliariai nagrinėja Šalių įsipareigojimus pagal šį Protokolą, deramai apsvarstydama visų pakartotinių svarstymų, atliktų pagal Konvencijos 4 straipsnio 2 dalies d punktą ir 7 straips- nio 2 dalį, duomenis ir juos lygindama su Konvencijos tiks- lais, nagrinėja savo sukauptą patirtį įgyvendinant šį Protokolą ir mokslo bei technikos evoliuciją ir, atsižvelgdama į visa tai, svarsto bei priima reguliarias ataskaitas dėl šio Protokolo įgy- vendinimo; 9. Švarios plėtros mechanizmo veikloje, įskaitant šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą veiklą ir siekiant įsigyti patvirtintų išmetamų teršalų sumažinimus, gali dalyvauti privatūs ir (arba) valstybės subjektai, turintys laikytis gairių, kurias gali nustatyti švarios plėtros mechanizmo vykdomoji valdyba. c) atsižvelgdama į Šalių skirtingas aplinkybes, atsakomybę ir pajėgumus bei jų įsipareigojimus pagal šį Protokolą, skatina ir lengvina pasikeitimą informacija apie Šalių taikomas priemo- nes sprendžiant klimato kaitos ir jos padarinių problemas; 10. Nuo 2000 m. iki pirmojo įsipareigojimų laikotarpio pradžios patvirtintą išmetamų teršalų sumažinimą galima panaudoti, kai vykdomi pirmojo įsipareigojimų laikotarpio reikalavimai. d) atsižvelgdama į Šalių skirtingas aplinkybes, atsakomybę ir pajėgumus bei jų įsipareigojimus pagal šį Protokolą, dviejų ar daugiau Šalių prašymu padeda koordinuoti jų taikomas prie- mones sprendžiant klimato kaitos ir jos padarinių problemas; 13 straipsnis 1. Šalių konferencija, kuri yra aukščiausiasis Konvencijos orga- nas, laikoma Protokolo Šalių susirinkimu. e) pagal Konvencijos tikslus ir šio Protokolo nuostatas, kuo geriau atsižvelgdama į atitinkamus Šalių konferencijos spren- dimus, skatina ir vadovauja šio Protokolo veiksmingo įgyven- dinimo palyginamųjų metodikų, kurioms turi pritarti Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, kūri- mui bei jų reguliariam tobulinimui; 2. Konvencijos Šalys, kurios nėra šio Protokolo Šalys, gali daly- vauti bet kurioje Šalių konferencijos, kuri laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, sesijoje kaip stebėtojos. Kai Šalių konferencija yra laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, sprendimus dėl šio Protokolo priima tik šio Protokolo Šalys. f) teikia rekomendacijas visais šio Protokolo įgyvendinimui svar- biais klausimais; 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 35 g) stengiasi mobilizuoti papildomus finansinius išteklius pagal 14 straipsnis 11 straipsnio 2 dalį; h) steigia tokius pagalbinius organus, kurie būtini šiam Protoko- lui įgyvendinti; 1. Pagal Konvencijos 8 straipsnį įkurtas Sekretoriatas laikomas ir šio Protokolo sekretoriatu. i) siekia gauti ir prireikus panaudoja kompetentingų tarptauti- nių, tarpvyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų paslau- gas, bendradarbiavimą ir teikiamą informaciją ir j) vykdo kitas funkcijas, kurias gali reikėti vykdyti įgyvendinant šį Protokolą, ir svarsto visas užduotis, numatytas Šalių konfe- rencijos priimtuose sprendimuose. 5. Šalių konferencijos darbo tvarkos taisyklės ir finansinės pro- cedūros, taikomos pagal Konvenciją, šiam Protokolui taikomos mutatis mutandis, išskyrus atvejus, kai Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, bendru sutarimu nusprendžia kitaip. 6. Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, pirmąją sesiją Sekretoriatas šaukia kartu su pirmąja Šalių konfe- rencijos sesija, kuri yra numatyta po šio Protokolo įsigaliojimo. Vėliau eilinės Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, sesijos vyksta kasmet kartu su eilinėmis Šalių konfe- rencijos sesijomis, išskyrus atvejus, kai Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, nusprendžia kitaip. 7. Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, neeilinės sesijos šaukiamos, kai Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, mano, kad tokia sesija yra būtina, arba gauna bet kurios Šalies rašytinį prašymą, jei per šešis mėnesius, skaičiuojant nuo to laiko, kai Sekretoriatas prašymą išsiunčia Šalims, prašymą paremia bent vienas trečdalis Šalių. 8. Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, sesijose Jungtinės Tautos, jos specializuotos agentūros ir Tarptau- tinė atominės energetikos agentūra, taip pat bet kuri valstybė, esanti jų narė, ir stebėtoja, kuri nėra Konvencijos Šalis, gali būti atstovaujamos kaip stebėtojos. Kai bet kuris nacionalinis ar tarp- tautinis, Vyriausybinis ar nevyriausybinis organas arba agentūra, turintys reikalingą kvalifikaciją klausimais, kuriems taikomas šis Protokolas, praneša Sekretoriatui apie savo norą būti atstovaujami Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, sesijoje kaip stebėtojai, jiems gali būti leista tai daryti, išskyrus atvejus, jeigu tam prieštarauja bent vienas trečdalis dalyvaujančių Šalių. Stebėtojams leidžiama dalyvauti ir jie dalyvauja laikydamiesi šio straipsnio 5 dalyje nurodytų darbo tvarkos taisyklių. 2. Konvencijos 8 straipsnio 2 dalis dėl Sekretoriato funkcijų ir Konvencijos 8 straipsnio 3 dalis dėl Sekretoriato funkcionavimui reikalingų priemonių šiam Protokolui taikomos mutatis mutandis. Be to, Sekretoriatas atlieka šiuo Protokolu jam pavestas funkcijas. 15 straipsnis 1. Pagalbinė mokslo ir technologijų konsultacijų institucija ir Pagalbinė įgyvendinimo institucija, įsteigtos pagal Konvencijos 9 ir 10 straipsnius, laikomos atitinkamai šio Protokolo Pagalbine mokslo ir technologijų konsultacijų institucija ir Pagalbine įgyven- dinimo institucija. Konvencijos nuostatos dėl šių dviejų institucijų funkcionavimo šiam Protokolui taikomos mutatis mutandis. Šio Protokolo Pagalbinės mokslo ir technologijų konsultacijų institu- cijos ir Pagalbinės įgyvendinimo institucijos posėdžiai vyksta kartu su atitinkamais Konvencijos Pagalbinės mokslo ir techno- logijų konsultacijų institucijos ir Pagalbinės įgyvendinimo institu- cijos posėdžiais. 2. Konvencijos Šalys, kurios nėra šio Protokolo Šalys, gali daly- vauti kaip stebėtojos bet kurio pagalbinio organo posėdžio dar- be. Kai šie pagalbiniai organai funkcionuoja kaip šio Protokolo pagalbiniai organai, sprendimus pagal šį Protokolą priima tik šio Protokolo Šalys. 3. Kai pagal Konvencijos 9 ir 10 straipsnius įkurti pagalbiniai organai vykdo funkcijas šio Protokolo klausimais, bet kuris pagal- binių organų biurų narys, atstovaujantis kuriai nors Konvencijos Šaliai, kuri tuo metu nėra šio Protokolo Šalis, pakeičiamas papil- domu nariu, kurį šio Protokolo Šalys renka iš savo narių. 16 straipsnis Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, kaip galima greičiau apsvarsto daugiašalio konsultacinio proceso, nurodyto Konvencijos 13 straipsnyje, taikymą šiam Protokolui ir atitinkamai jį pakeičia, atsižvelgdama į visus atitinkamus sprendi- mus, kuriuos yra priėmusi Šalių konferencija. Visi daugiašaliai konsultaciniai procesai, kurie gali būti taikomi šiam Protokolui, vykdomi nepažeidžiant pagal 18 straipsnį numatytos tvarkos ir mechanizmų. 17 straipsnis Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, nus- tato prekybos išmetamaisiais teršalais atitinkamus principus, sąly- gas, taisykles ir gaires, ypač dėl tikrinimo, ataskaitų rengimo ir 36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. atskaitomybės. Šalys, įrašytos į B priedą, gali dalyvauti prekiau- jant išmetamaisiais teršalais, siekdamos įvykdyti savo įsipareigo- jimus pagal šio Protokolo 3 straipsnį. Bet kokia tokia prekyba yra papildoma priemonė Šalies vidaus veiksmams, siekiant įvykdyti kiekiais nustatytus įsipareigojimus riboti ir mažinti išmetamus ter- šalus pagal tą straipsnį. 18 straipsnis Šalių konferencija, laikoma šio Protokolo Šalių susirinkimu, pir- mojoje sesijoje patvirtina atitinkamus ir veiksmingus mechaniz- mus ir procedūras, įskaitant ir orientacinį padarinių sąrašą, pagal kuriuos nustatomi ir sprendžiami atvejai, kai nesilaikoma šio Pro- tokolo nuostatų atsižvelgiant į tokio nesilaikymo priežastis, pobūdį, mastą ir dažnumą. Pagal šį straipsnį numatomos proce- dūros ir mechanizmai, turintys privalomus padarinius, priimami kaip šio Protokolo pakeitimas. 19 straipsnis depozitaras gauna priėmimo dokumentus bent iš trijų ketvirtada- lių šio Protokolo Šalių. 5. Bet kuriai kitai Šaliai pakeitimas įsigalioja devyniasdešimtą dieną po to, kai toji Šalis depozitarui deponuoja to pakeitimo priėmimo dokumentą. 21 straipsnis 1. Šio Protokolo priedai yra neatskiriama jo dalis ir, jei aiškiai nenumatyta kitaip, nuoroda į šį Protokolą kartu reiškia nuorodą į bet kurį jo priedą. Po šio Protokolo įsigaliojimo galima priimti tik tokius priedus, kuriuose nurodomi tik mokslinio, techninio, pro- cedūrinio ar administracinio pobūdžio sąrašai, blankai ar kitokia aprašomoji medžiaga. Konvencijos 14 straipsnis dėl ginčų sprendimo taikomas šiam Protokolui mutatis mutandis. 2. Bet kuri Šalis gali siūlyti šio Protokolo priedus ir šio Protokolo priedų pakeitimus. 20 straipsnis 1. Šio Protokolo pakeitimus gali siūlyti bet kuri Šalis. 3. Protokolo priedai ir Protokolo priedų pakeitimai priimami Šalių konferencijos, laikomos šio Protokolo Šalių susirinkimu, eilinėje sesijoje. Siūlomo priedo ar priedo pakeitimų tekstą Sekre- toriatas praneša Šalims bent prieš šešis mėnesius iki posėdžio, kuriame siūloma jį priimti. Sekretoriatas siūlomo priedo ar priedo pakeitimo tekstą taip pat praneša Konvencijos Šalims ir signatarėms bei depozitarui informacijos tikslais. 2. Šio Protokolo pakeitimai priimami eilinėje Šalių konferenci- joje, laikomoje šio Protokolo Šalių susirinkimu. Šio Protokolo siū- lomo pakeitimo tekstą Sekretoriatas praneša Šalims bent prieš šešis mėnesius iki posėdžio, kuriame siūloma pakeitimą priimti. Sekretoriatas siūlomo pakeitimo tekstą taip pat praneša Konven- cijos Šalims ir signatarėms bei depozitarui informacijos tikslais. 3. Šalys stengiasi dėl kiekvieno siūlomo šio Protokolo pakeitimo prieiti prie bendros nuomonės bendru sutarimu. Jei visos pastan- gos bendrai susitarti išeikvotos ir Šalys nesusitaria, pakeitimas pri- imamas kaip paskutinė priemonė Šalių susirinkime dalyvaujančių ir balsuojančių trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Apie priimtą pakeitimą Sekretoriatas praneša depozitarui. Depozitaras pakei- timą išsiunčia visoms Šalims, kad šios jį priimtų. 4. Pakeitimo priėmimo dokumentai deponuojami depozitarui. Pakeitimas, priimtas šio straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, įsi- galioja jį priėmusioms Šalims devyniasdešimtą dieną po to, kai 4. Šalys stengiasi pasiekti bendrą nuomonę dėl siūlomo priedo ar priedo pakeitimo. Jeigu visos pastangos pasiekti bendrą nuomonę išeikvotos ir susitarimo nepasiekiama, priedas ar priedo pakeiti- mas kaip paskutinė priemonė priimamas Šalių susirinkime daly- vaujančių ir balsuojančių trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Pri- imtą priedą arba priedo pakeitimą Sekretoriatas praneša depozitarui. Depozitaras išsiunčia visoms Šalims, kad šios priedo pakeitimą priimtų. 5. Priedas, išskyrus A ir B priedus, kuris buvo priimtas arba patai- sytas šio straipsnio 3 ir 4 dalyse numatyta tvarka, įsigalioja vis- oms šio Protokolo Šalims praėjus šešiems mėnesiams po to, kai depozitaras toms Šalims pranešė apie priimtą priedą ar priedo pakeitimą, išskyrus tas Šalis, kurios per nurodytą laikotarpį depo- zitarui raštu pranešė apie tai, kad jos nepriima priedo ar priedo pakeitimo. Šalims, kurios savo pranešimą, jog priedo ar priedo pakeitimo nepriima, atsiima, priedas ar priedo pakeitimas įsiga- lioja devyniasdešimtą dieną po to, kai pranešimą apie tokį atsiėmimą gauna depozitaras. 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 37 6. Jei priedo ar priedo pakeitimo priėmimas lemia šio Protokolo pakeitimą, toks priedas ar priedo pakeitimas neįsigalioja tol, kol neįsigalioja šio Protokolo pakeitimas. klausimais. Tokios organizacijos apie savo kompetencijos esmi- nius pasikeitimus taip pat praneša depozitarui, kuris savo ruožtu apie tai praneša Šalims. 7. Šio Protokolo A ir B priedų pakeitimai priimami ir įsigalioja 20 straipsnyje nustatyta tvarka tuo atveju, jei bet koks B priedo pakeitimas priimamas tik gavus atitinkamos Šalies rašytinį suti- kimą. 25 straipsnis 22 straipsnis 1. Kiekviena Šalis turi po vieną balsą, išskyrus atvejus, numaty- tus šio straipsnio 2 dalyje. 2. Regioninės ekonominės integracijos organizacijos savo kom- petencijos klausimais naudojasi teise turėti tiek balsų, kiek jos turi valstybių narių, šio Protokolo Šalių. Tokia organizacija savo bal- savimo teise nesinaudoja, jei kuri nors jos valstybė narė pasinau- doja savo teise, ir atvirkščiai. 23 straipsnis Šio Protokolo depozitaras yra Jungtinių Tautų Generalinis Sekre- torius. 1. Šis Protokolas įsigalioja devyniasdešimtą dieną po to, kai ne mažiau kaip 55 į I priedą įrašytos Konvencijos Šalys, kurių daliai tenkantis bendras anglies dioksido teršalų kiekis 1990 m. sudarė bent jau 55 % bendro visų į I priedą įrašytų Šalių anglies dioksido teršalų kiekio, deponavo savo ratifikavimo, priėmimo, patvirti- nimo ir prisijungimo dokumentus. 2. Šiame straipsnyje „Šalių, įrašytų į I priedą, bendras anglies dioksido teršalų kiekis 1990 m. “ – kiekis, kurį nurodė į I priedą įrašytos Šalys šio Protokolo priėmimo dieną ar anksčiau savo pir- mame nacionaliniame pranešime, pateiktame pagal Konvencijos 12 straipsnį. 3. Kiekvienai valstybei ar regioninės ekonominės integracijos organizacijai, kuri ratifikuoja, priima ar patvirtina šį Protokolą arba prie jo prisijungia po to, kai šio straipsnio 1 dalyje nurody- tos įsigaliojimo sąlygos yra įvykdytos, šis Protokolas įsigalioja devyniasdešimtą dieną po to, kai ji deponavo savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus. 24 straipsnis 4. Taikant šį straipsnį, dokumentas, kurį deponuoja regioninės ekonominės integracijos organizacija, nelaikomas tų dokumentų, kuriuos deponuoja organizacijos valstybės narės, papildomu dokumentu. 1. Šis Protokolas teikiamas pasirašyti, o vėliau ratifikuoti, priimti ir patvirtinti valstybėms ir regioninės ekonominės integracijos organizacijoms, kurios yra Konvencijos Šalys. Jis bus pateiktas pasirašyti nuo 1998 m. kovo 16 d. iki 1999 m. kovo 15 d. Jung- tinių Tautų būstinėje Niujorke. Prie šio Protokolo bus galima pri- sijungti kitą dieną po to, kai baigiama pasirašyti. Ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ir prisijungimo dokumentai deponuojami depozitarui. 26 straipsnis Šiam Protokolui negali būti taikomos jokios išlygos. 27 straipsnis 2. Bet kuri regioninės ekonominės integracijos organizacija, kurios nė viena valstybė narė nėra šio Protokolo Šalis, tapusi šio Protokolo Šalimi, privalo laikytis visų šiame Protokole numatytų įpareigojimų. Jei tokių organizacijų viena ar daugiau valstybių narių yra šio Protokolo Šalys, tokia organizacija ir jos valstybės narės nusprendžia, kokia atsakomybė kiekvienai jų tenka vykdant šiame Protokole numatytus įpareigojimus. Tokiais atvejais tokia organizacija ir jos valstybės narės neturi teisės naudotis teisėmis pagal šį Protokolą vienu ir tuo pačiu metu. 1. Praėjus trejiems metams po to, kai šis Protokolas įsigaliojo kuriai nors Šaliai, toji Šalis bet kuriuo metu gali denonsuoti šį Pro- tokolą pateikusi depozitarui pranešimą raštu. 2. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus vieneriems metams po to, kai depozitaras gauna pranešimą apie denonsavimą, arba vėliau, kaip nurodyta tame pranešime. 3. Savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentuose regioninės ekonominės integracijos organizacijos nurodo savo kompetenciją šio Protokolo reglamentuojamais 3. Laikoma, kad Šalis, denonsavusi Konvenciją, taip pat denon- suoja ir šį Protokolą. 38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. Šio Protokolo originalas, kurio tekstai anglų, arabų, ispanų, kinų, prancūzų ir rusų kalbomis yra autentiški, deponuojamas Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. 28 straipsnis PRIIMTAS tūkstantis devyni šimtai devyniasdešimt septintų metų gruodžio vienuoliktą dieną Kiote. TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys nurodytomis dienomis pasirašė šį Protokolą. 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 39 A PRIEDAS Šiltnamio efektą sukeliančios dujos Anglies dioksidas (CO2) Metanas (CH4) Nitrito oksidas (N2O) Hidrofluoroangliavandeniliai (HFCs) Perfluorangliavandeniliai (PFCs) Sieros heksafluoridas (SF6) Sektorių/šaltinių kategorijos Energetika Kuro deginimas Energetikos pramonė Apdirbamoji pramonė ir statyba Transportas Kiti sektoriai Kita Lakiosios kuro išlėkos Kietasis kuras Nafta ir gamtinės dujos Kita Pramoniniai procesai Naudingųjų iškasenų gavyba Chemijos pramonė Metalų gamyba Kita gamyba Halogenangliavandenilių ir sieros heksafluorido gamyba Halogenangliavandenilinių ir sieros heksafluorido naudojimas Kita 40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. Tirpiklių ir kitų produktų naudojimas Žemės ūkis Žarnų fermentacija Mėšlo tvarkymas Ryžių auginimas Žemės dirbimas Valdomas savanų deginimas Žemės ūkio produktų likučių deginimas laukuose Kita Atliekos Kietųjų atliekų šalinimas ant žemės Nuotekų tvarkymas Atliekų deginimas Kita 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 41 B PRIEDAS Šalis Kiekiais nustatyti įsipareigojimai riboti ir mažinti išmetamus teršalus (procentais pagal bazinius metus ar laikotarpį) Airija 92 Australija 108 Austrija 92 Belgija 92 Bulgarija (*) 92 Čekijos Respublika (*) 92 Danija 92 Estija (*) 92 Europos bendrija 92 Graikija 92 Islandija 110 Ispanija 92 Italija 92 Japonija 94 Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė 92 Jungtinės Amerikos Valstijos 93 Kanada 94 Kroatija (*) 95 Latvija (*) 92 Lenkija (*) 94 Lichtenšteinas 92 Lietuva (*) 92 Liuksemburgas 92 Monakas 92 Naujoji Zelandija 100 Nyderlandai 92 Norvegija 101 Portugalija 92 Prancūzija 92 Rumunija (*) 92 Rusijos Federacija (*) 100 Slovakija (*) 92 Slovėnija (*) 92 Suomija 92 Švedija 92 Šveicarija 92 Ukraina (*) 100 Vengrija (*) 94 Vokietija 92 (*) Į rinkos ekonomiką pereinančios šalys. 42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/42 t. II PRIEDAS Kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ir mažinti išmetamus teršalus lentelė, kurioje yra nustatyti atitinkami išmetamų teršalų lygiai Europos bendrijai ir jos valstybėms narėms pagal Kioto protokolo 4 straipsnį Kiekiais nustatyti įsipareigojimai mažinti išmetamus teršalus, kaip numatyta Kioto protokolo B priede (procentais pagal bazinius metus ar laikotarpį) Europos bendrija 92 % Kiekiais nustatyti įsipareigojimai riboti ir mažinti išmetamus teršalus, kaip susitarta pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalį (procentais pagal bazinius metus ar laikotarpį) Belgija Danija Vokietija Graikija Ispanija Prancūzija Airija Italija Liuksemburgas Nyderlandai Austrija Portugalija Suomija Švedija Jungtinė Karalystė 92,5 % 79 % 79 % 125 % 115 % 100 % 113 % 93,5 % 72 % 94 % 87 % 127 % 100 % 104 % 87,5 % 11/42 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 43 III PRIEDAS Europos bendrijos pareiškimas pagal Kioto protokolo 24 straipsnio 3 dalį Toliau išvardytos valstybės šiuo metu yra Europos bendrijos narės: Belgijos Karalystė, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Portugalijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė. Europos bendrija pareiškia, kad, remiantis Europos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 175 straipsnio 1 dalimi, ji yra kompetentinga sudaryti tarptautinius susitarimus, vykdyti iš jų kylančius įsipareigojimus, kuriais prisideda siekiant šių tikslų: — aplinkos išsaugojimo, apsaugos ir kokybės gerinimo, — žmonių sveikatos apsaugos, — protingo ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo, — priemonių, skirtų regioninėms ir pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, skatinimo tarptautiniu lygiu. Europos bendrija pareiškia, kad jos kiekiais nustatytas įsipareigojimas mažinti išmetamus teršalus pagal Protokolą bus įvykdytas Bendrijos ir jos valstybių narių pagal atitinkamą jų kompetenciją ir kad ji jau patvirtino Protokolo reglamentuojamiems klausimams taikomus jos valstybėms narėms privalomus teisės aktus. Europos bendrija reguliariai teikia informaciją apie atitinkamus Bendrijos teisės aktus remdamasi papildoma informacija, įtraukta į pagal Konvencijos 12 straipsnį teikiamą nacionalinį pranešimą, siekdama įrodyti, kad ji laikosi šiuo Protokolu prisiimtų įsipareigojimų, kaip numatyta jo 7 straipsnio 2 dalyje ir tolesnėse rekomendacijose


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2478/97 af 11. december 1997 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1339/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: Η γνώμη των Ευρωπαίων για την εκπαίδευση στην Ευρώπη.

eurovoc_concepts:
European Union
competence of the Member States
recognition of diplomas
sample survey
teaching


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3892/97 van Graham WATSON aan de Commissie. Discriminatie tegen Roma in de Tsjechische Republiek

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 187/77 (98/C 187/121) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3891/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (11 december 1997) Betreft: Diensten voor het beheer van de uitgaven van het EOGFL › Garanties Kan de Commissie gedetailleerde gegevens verschaffen over de instanties (betaalorganen, goedkeuringsinstan- ties en coo¤rdinerende instanties) die in elke lidstaat zijn erkend overeenkomstig Raadsverordening 1287/95 (1) en Commissieverordening 1663/95 (2) voor het beheer van de uitgaven van het EOGFL › Garanties (product waarvoor zij zijn erkend, juridische aard, of zij over een technische dienst beschikken dan wel of zij de technische controle aan andere instanties hebben uitbesteed, enz. )? (1) PB L 125 van 8. 6. 1995, blz. 1. (2) PB L 158 van 8. 7. 1995, blz. 6. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (21 januari 1998) De gevraagde gedetailleerde informatie over de verklarende en coo¤rdinerende instanties die zijn opgericht op grond van artikel 4, lid 1 van Verordening (EEC) nr. 729/70 van de Raad van 21 april 1970 betreffende de financiering van het gemeenschappelijk landbouwbeleid (1) en op grond van de artikelen 1, 2 en 3 van Verordening (EEC) nr. 1663/95 van 7 juli 1995 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEC) nr. 729/70 van de Raad aangaande de procedure inzake de goedkeuring van de rekeningen van het Europees Orie¤ntatie- en Garantiefonds voor de landbouw (EOGFL) › afdeling Garantie, wordt rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en aan het Secretariaat van het Parlement verstrekt. Die informatie geeft de stand van zaken per 1 mei 1997 aan. Door de lidstaten is bevestigd dat deze gegevens correct zijn. De informatie zal herzien en bijgewerkt worden na de goedkeuring, in april 1998, van de rekeningen over het begrotingsjaar 1997. Alle betaalorganen werken met een interne technische dienst of hebben het werk aan andere nationale autoriteiten gedelegeerd. Doorgaans worden fysieke controles in verband met aanvragen voor uitvoerrestituties door de douaneautoriteiten uitgevoerd. In andere gevallen wordt de technische dienstverlening gedelegeerd volgens de bestuursrechtelijke organisatie van de betrokken Lidstaat. Alle technische diensten › intern of toegeleverd › moeten voldoen aan de terzake geldende erkenningscriteria die zijn vastgelegd in punt 4 van de bijlage bij Verordening (EEC) nr. 1663/95. De Commissie heeft al gee¤valueerd in hoeverre alle belangrijke betaalorganen voldoen aan de erkenningscriteria die zijn vastgesteld in de bijlage bij Verordening (EEC) nr. 1663/95 en ze heeft verbeteringen verkregen daar waar gebreken werden geconstateerd. Dit proces wordt voortgezet door bezoeken aan de betaalorganen en door middel van de jaarlijkse accountantsrapporten die door officie¤le instanties voorgelegd en door de Commissie gee¤valueerd worden. Met betrekking tot alle problemen die worden vastgesteld, onderneemt de Commissie de nodige actie. (1) PB L 94 van 28. 4. 1970. (98/C 187/122) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3892/97 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (11 december 1997) Betreft: Discriminatie tegen Roma in de Tsjechische Republiek Er zijn de laatste maanden verontrustende berichten binnengekomen over wijdverbreide discriminatie van Roma in de Tsjechische Republiek. Aan velen van hen wordt tegen alle regels in het Tsjechische burgerschap onthouden. Welke stappen kan de Commissie nemen om de Tsjechische regering zo ver te krijgen dat zij de rechten van deze groepen erkent? Is de Commissie het ermee eens dat dit probleem bevredigend moet worden opgelost voordat de Tsjechische Republiek kan toetreden tot de Europese Unie?


title: Πρωτοκόλλο του Κυότο στη Σύμβαση-Πλαίσιο των Ηνωμένων Εθνών για τις κλιματικές μεταβολές - Δήλωση

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3924/97 dell'on. Johannes SWOBODA alla Commissione. Contributi agli istituti che svolgono attività d'informazione in vista dell'adesione di taluni paesi dell'Europa orientale

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern Europe
EU aid
EU programme
enlargement of the Union
exchange of information
frontier region

text: 22. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 196/35 (98/C 196/49) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3920/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (11 dicembre 1997) Oggetto: Raffigurazione delle isole greche nelle monete e banconote Euro Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-0885/87 (1), il Commissario De Silguy ha sottolineato il carattere provvisorio della raffigurazione dell(cid:146)Europa nelle monete e banconote Euro e fatto sapere che queste, nella loro versione definitiva, avrebbero incluso anche la raffigurazione delle isole greche ignorate nei bozzetti resi pubblici qualche tempo prima. Puo‘ far sapere la Commissione se l(cid:146)impegno assunto dal Commissario e‘ stato rispettato nella fase di definitiva messa a punto delle nuove monete e banconote Euro, visto che la questione interessa giustamente l(cid:146)opinione pubblica greca e influisce sull(cid:146)accettazione psicologica, che ci si attende dai popoli europei, di questo evento inedito nella storia del continente, che e‘ la moneta unica europea. (1) GU C 319 del 18. 10. 1997, pag. 186. Risposta data dal Sig. de Silguy in nome della Commissione (29 gennaio 1998) Nel maggio 1997 il Consiglio dell(cid:146)Istituto monetario europeo ha approvato i disegni definitivi per le banconote in euro. Le modifiche apportate ai disegni hanno riguardato, tra l(cid:146)altro, la carta dell(cid:146)Europa, che e‘ stata rettificata in modo da garantire una rappresentazione geografica corretta. In particolare sono stati rappresentati tutti gli arcipelaghi, le isole e i territori aventi una superficie superiore a 400 Km2. Al termine del Consiglio europeo di Amsterdam, la Commissione aveva annunciato che i disegni scelti per la faccia comune delle monete in euro sarebbero stati lievemente modificati, in modo da rappresentare correttamente la carta d(cid:146)Europa. Queste modifiche sono state apportate sulla base delle indicazioni fornite dalle autorita‘ dei quindici Stati membri e i disegni definitivi sono stati approvati dal Consiglio Ecofin del 17 novembre 1997. Tenuto conto dei vincoli di ordine tecnico imposti dalle dimensioni della moneta, la rappresentazione delle isole e‘ stata fatta in base al criterio di una superficie minima di 2 500 Km2. Applicando questo criterio, nel disegno che compare sulle monete che vanno da 10 centesimi a 2 euro e‘ stata aggiunta, tra l(cid:146)altro, Creta. In base alle indicazioni fornite dalle autorita‘ elleniche, inoltre, e‘ stata rettificata la rappresentazione della Grecia, in particolare del Peloponneso e della penisola calcidica. (98/C 196/50) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3924/97 di Johannes Swoboda (PSE) alla Commissione (11 dicembre 1997) Oggetto: Contributi agli istituti che svolgono attivita‘ d(cid:146)informazione in vista dell(cid:146)adesione di taluni paesi dell(cid:146)Europa orientale Numerosi istituti austriaci sono interessati a organizzare seminari d(cid:146)informazione sull(cid:146)impatto dell(cid:146)ampliamento verso est, nei comuni austriaci di frontiera nonche· in Ungheria, Repibblica ceca e Slovenia. Puo‘ la Commissione far sapere se i seminari d(cid:146)informazione e consulenza sulle conseguenze prevedibili ed attendibili per i comuni situati al di qua e al di la‘ delle frontiere esterne dell(cid:146)UE sono ammissibili ai contributi comunitari?


title: 97/833/CE: Decisione del Consiglio dell'11 dicembre 1997 che stabilisce la procedura d'adozione della posizione comunitaria in sede di comitato misto per l'Unione doganale istituito con decisione n. 1/95 del consiglio d'associazione CE-Turchia, relativa all'attuazione della fase definitiva dell'Unione doganale

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Türkiye
customs union

formats: html pdfa1b print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3922/97 του Paul LANNOYE προς την Επ τροπή. Πλημμυρίδα ζιζανιοκτόνων

eurovoc_concepts:
agricultural policy
destruction of crops
invitation to tender
pesticide
project management
quality control of industrial products
roadworthiness tests
safety standard
toxic substance


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3903/97 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Bijzondere maatregelen voor de insulaire regio's

eurovoc_concepts:
European integration
Structural Funds
development plan
economic convergence
intergovernmental conference (EU)
island region
regions of Greece
structural expenditure


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2478/97 DER KOMMISSION vom 11. Dezember 1997 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1339/97


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3893/97 του Gerardo FERNANDEZ-ALBOR προς την Επ τροπή. Βασική στρατηγική της Ευρωπαiκής Ένωσης

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consolidation of EU law
forest conservation
forestry development
forestry economics
forestry legislation
forestry policy
national law
protection of plant life

formats: pdf print

text: C 187/78 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 6. 98 Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono· matow thw Epitroph· w (2 Febroyari·oy 1998) Sto plai·sio thw gnv· mhw poy ype·bale gia thn ai·thsh prosxv· rhshw thw Tsexikh·w Dhmokrati·aw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:146)Envsh, ton Ioy·lio toy 1997, h Epitroph· kate·lhje sto sympe·rasma o·ti oi tsexike·w arxe·w ofei·loyn na antimetvpi·soyn, metajy· a·llvn uema·tvn, thn kata·stash tvn aui·gganvn (ROMA) sth xv· ra toyw. Stiw gnv· mew poy ype·bale gia orisme·new a·llew aitoy·sew xv· rew, h Epitroph· kate·lhje se paremferh· sympera·smata. H Koino·thta pare·xei boh·ueia stiw syndedeme·new xv· rew prokeime·noy na proetoimasuoy·n gia thn prosxv· rhsh· toyw, sto plai·sio thw proentajiakh·w strathgikh·w thw sthn opoi·a to Pro·gramma Phare diadramati·zei kauoristiko· ro·lo. To sygkekrime·no pro·gramma perilamba·nei e·nan ariumo· e·rgvn ta opoi·a, sygkekrime·na, aforoy·n ue·mata sxetika· me ta dikaiv· mata toy· anurv· poy kai thn kata·stash tvn meionoth·tvn, symperilamba- nome·nvn tvn aui·gganvn, ROMA. H Epitroph· ua ejakoloyuh·sei na parakoloyuei· epistame·nvw thn kata·stash anaforika· me ta dikaiv· mata toy anurv· poy kai tiw meiono·thtew se ka·ue mi·a apo· tiw syndedeme·new xv· rew. Sthn peri·ptvsh thw Tsexikh·w Dhmokrati·aw, ayto· synepa·getai th stenh· parakoloy·uhsh toy progra· mmatow poy egkri·uhke apo· thn tsexikh· kybe·rnhsh stiw 29 Oktvbri·oy 1997 gia th belti·vsh tvn synuhkv· n tvn aui·gganvn (ROMA). Sygxro·nvw, h Epitroph· ua synexi·sei na pare·xei boh·ueia stiw en lo·gv xv· rew me·sv toy progra· mmatow PHARE, gia na antimetvpi·soyn apotelesmatika· tiw adynami·ew stoyw sygkekrime·noyw tomei·w poy prosdiori·zontai stiw sxetike·w gnv· mew. (98/C 187/123) GRAPTH ERVTHSH E-3893/97 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (11 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Basikh· strathgikh· thw Eyrvpa(cid:14)¤kh·w (cid:201)nvshw Dia·forew eunike·w prvtoboyli·ew e·xoyn vw sto·xo th diey·rynsh thw kratikh·w dasikh·w perioysi·aw kai thn epido·thsh tvn idivtv· n idiokthtv· n prokeime·noy na enuarry·noyn thn aeifo·ro diath·rhsh tvn dasv· n. Me to me·tro ayto· gi·netai prospa·ueia na ayjhuei· shmantika· h prostateyo·menh eyrvpai¤kh· dasikh· e·ktash. Vsto·so, kai pe·ra apo· tiw kale·w proue·seiw poy ypa·rxoyn gia to ue·ma ayto·, ua pre·pei na ypenuymi·soyme o·ti oi xarakthrisme·new dasike·w perioxe·w, se polle·w xv· rew, e·xoyn afeuei· sthn ty·xh toyw, epeidh· h sxetikh· nomouesi·a gia th diath·rhsh· toyw ei·nai palia· kai jeperasme·nh. Kata· syne·peia, sth ne·a koinotikh· dasikh· strathgikh· ua h·tan sko·pimo, tayto·xrona me thn prov· uhsh tvn idivtikv· n kai kratikv· n dasv· n, na eksygxronistei·, se koinotiko· epi·pedo, h sxetikh· nomouesi·a gia thn prostasi·a tvn xarakthrisme·nvn dasikv· n ekta·sevn. Ei·nai se ue·sh h Epitroph· na maw pei se poio· baumo· e·xei edraivuei·, sh·mera, h koinotikh· dasikh· strathgikh· kai poio· programmatismo· e·xei pro·uesh na ylopoih·sei sto me·llon gia ta koinotika· da· sh, dhmo·sia kai idivtika·, o·son afora· th diath·rhsh kai thn epe·ktash tvn dasikv· n ekta·sevn; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono· matow thw Epitroph· w (13 Ianoyari·oy 1998) H Epitroph· endiafe·retai idiai·tera gia to zh·thma thw diath·rhshw kai prostasi·aw tvn koinotikv· n dasikv· n ekta·sevn, kai epiuymei· na diabebaiv· sei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy o·ti oi prota·seiw thw gia mia mellontikh· dasikh· strathgikh· ua ei·nai ana·logew aytoy· toy endiafe·rontow. Ua pre·pei, vsto·so, na shmeivuei· o·ti h dasikh· nomouesi·a anh·kei sthn armodio·thta tvn kratv· n melv· n. (98/C 187/124) GRAPTH ERVTHSH E-3894/97 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (11 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Prov· uhsh eidikv· n meletv· n apo· thn Epitroph· H ekpo·nhsh eidikv· n meletv· n apotelei· e·na apo· ta shmantiko·tera stoixei·a yposth·rijhw orisme·nvn koinotikv· n politikv· n oi opoi·ew edra·zontai epi· tvn apotelesma·tvn toyw. H ekpo·nhsh tvn meletv· n aytv· n anati·uetai, se pa·mpollew periptv· seiw, se forei·w kai oma·dew ekto·w thw Epitroph·w tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn, ba·sei sygkekrime·nvn krithri·vn epilogh·w


title: Reglamento (CE) n° 2472/97 de la Comisión de 11 de diciembre de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 2568/91 relativo a las características de los aceites de oliva y de los aceites de orujo de oliva y sobre sus métodos de análisis y el Reglamento (CEE) nº 2658/87 del Consejo relativo a la nomenclatura arancelaria y estadística y al arancel aduanero común

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
common customs tariff
olive oil
tariff nomenclature


title: 97/833/EY: Neuvoston päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 1997, tulliliiton viimeistä vaihetta koskevan yhteisön kannan vahvistamismenettelyn käyttöön ottamisesta EY-Turkki-assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 1/95 perustetussa tulliliiton sekakomiteassa