title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ai veicoli a motore e ai loro rimorchi adibiti al trasporto di alcuni tipi di animali e recante modifica della Direttiva 70/156/CEE per quanto riguarda l'omologazione dei veicoli a motore e dei loro rimorchi»

eurovoc_concepts:
animal welfare
commercial vehicle
motor vehicle
technical specification
transport of animals

text: 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/13 4. 11. Considerando 21 Il testo di tale preambolo dovrebbe essere sostituito dal seguente: «Considerando che il fabbricante o il suo rappresen- tante stabilito nella Comunità e incaricato dell’im- missione sul mercato di prodotti sono responsabili di tutti gli aspetti di tali prodotti in virtù della normativa comunitaria, ivi comprese le disposizioni riguardanti la responsabilità del prodotto di cui alla Direttiva 85/374/CEE; considerando che la normativa comunitaria riconosce la responsabilità dei fabbricanti per prodotti impiegati da imprese ed altri utenti di telecomunicazioni che non siano persone fisiche. » (Questo punto è legato ai punti 3. 9 e 3. 10 delle osservazioni generali). 4. 12. Proposta di nuovo articolo 6. 4 «Le disposizioni contenute in questo articolo non devono impedire l’applicazione, in nessuno Stato membro, delle misure di cui all’articolo 8 della Direttiva 89/336/CEE, né devono ostacolare eventua- li risarcimenti altrimenti possibili ai sensi della normativa comunitaria contro danni o lesioni a persone o cose causati da apparecchiature che rispondano ai requisiti essenziali applicabili al momento della prima immissione sul mercato. » Bruxelles, 10 dicembre 1997. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ai veicoli a motore e ai loro rimorchi adibiti al trasporto di alcuni tipi di animali e recante modifica della Direttiva 70/156/CEE per quanto riguarda l’omologazione dei veicoli a motore e dei loro rimorchi» (98/C 73/03) Il Consiglio, in data 3 luglio 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 100 A del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Gardner, in data 3 dicembre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 84 voti favorevoli, 2 contrari e 3 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Il documento in oggetto è una «direttiva partico- lare» che rientra nella Direttiva quadro 70/156/CEE sull’omologazione dei veicoli a motore, e verte distinta- mente sull’omologazione di veicoli interi, dei telai (spesso unità standard fabbricate in grandi quantità) e dei tipi specifici di carrozzeria (spesso prodotti in piccole quantità). Dato che la proposta riguarda una vasta gamma di veicoli, dai grandi autocarri a più piani ai piccoli rimorchi agganciati a vettore con quattro ruote motrici, sarà particolarmente difficile pervenire a solu- zioni comuni. Come la maggior parte degli altri tipi di omologa- 1. 2. zione, la direttiva in oggetto è basata sull’armonizzazione facoltativa. Cio` significa che gli Stati membri sono tenuti ad accettare i veicoli e i rimorchi che soddisfano la direttiva in questione, ma possono anche consentire le unità di trasporto fabbricate in base ai requisiti nazionali. 1. 3. La proposta di direttiva si basa sull’articolo 100 A del Trattato CE e riguarda esclusivamente l’omologazio- ne di veicoli e rimorchi, senza disciplinare l’uso degli stessi e le effettive condizioni di trasporto, che rientrano invece nell’articolo 43. La Commissione avrebbe dovuto avanzare una proposta normativa su tali aspetti parecchi anni fa, ma ora dichiara che lo farà non appena verrà adottata l’attuale direttiva fondata sull’articolo 100 A. C 73/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 1. 4. Le prescrizioni comunitarie relative all’uso (Direttiva 91/628/CEE) non riguardano i veicoli agricoli inferiori ai e quelli utilizzati per viaggi su percorsi 50 km, i quali andrebbero pertanto esclusi dal campo di applicazione della direttiva in oggetto. 2. Osservazioni generali La proposta in oggetto rimuoverebbe una serie 2. 1. di ostacoli al mercato interno. Il Comitato la approva quindi in linea di massima, pur ravvisando numerosi problemi legati alla sua attuazione. Tali problemi sono dovuti al tentativo della Commissione di separare le prescrizioni relative all’uso da quelle inerenti alla costruzione. A titolo di esempio si consideri quanto segue. Contemporaneamente alla proposta in esame, 2. 1. 1. la Commissione ne ha elaborato un’altra, basata sull’arti- colo 43 (1), che fissa norme supplementari per i veicoli che trasportano animali per oltre 8 ore. Tale proposta contiene numerose prescrizioni obbligatorie inerenti alla costruzione, come quella relativa ai serbatoi per l’immagazzinamento di 200 litri di acqua, non contem- plati nella proposta sulle specifiche di omologazione. 2. 1. 2. Ne consegue che le specifiche di omologazione si applicano unicamente ai veicoli usati per viaggi di durata inferiore alle 8 ore. Per tutti gli altri veicoli continueranno ad applicarsi le specifiche nazionali. 2. 1. 3. Questo è un esempio dei problemi che sorgono quando si cerca di differenziare le specifiche di uso da quelle relative alla costruzione. 2. 1. 4. Le specifiche sull’uso e sulla costruzione devono quindi essere coerenti e vanno definite parallelamente. Altrettanto dicasi per le altre proposte che, da quanto ci risulta, sono attualmente in fase di elaborazione. 3. La raccomandazione del Comitato 3. 1. Per essere veramente utile, una specifica di omologazione deve riguardare almeno la maggior parte dei veicoli interessati. Data la molteplicità degli usi e delle condizioni climatiche, il Comitato raccomanda che la proposta in esame sia tenuta in sospeso fino a quando non saranno definite, quanto prima, le prescrizioni in materia di uso. La si dovrebbe poi integrare con allegati specifici che precisino i requisiti di omologazione essenziali per i veicoli utilizzati per viaggi lunghi, in condizioni climatiche estreme, ecc. (1) COM(97) 272. 4. Osservazioni particolari (i numeri fra parentesi sono quelli della proposta) 4. 1. Allegato I — Definizioni dei tipi di veicoli 4. 1. 1. zione: Vi sono quattro casi da sottoporre ad approva- 1) Un veicolo completo con la carrozzeria fabbricata da un unico costruttore (generalmente piccoli rimorchi). 2) Un veicolo fabbricato in più fasi da più di un costruttore, come avviene ad esempio quando uno specialista di carrozzerie fabbrica un veicolo per il trasporto di animali avvalendosi di un telaio prodotto da un altro costruttore. 3) Una sovrastruttura (entità tecnica) fabbricata da uno specialista. 4) L’installazione di un’entità tecnica su un telaio. 4. 1. 2. L’Allegato I (4. 1. 1 e 4. 2. 1) non esamina tali aspetti in maniera adeguata. Ad esempio, al punto 4. 1. 1, il riferimento al «numero di assi» non è pertinente ai requisiti relativi al trasporto di animali, e andrebbe soppresso. 4. 1. 3. Per quale motivo al punto 4. 2. 1 si delimita il «tipo di sovrastruttura» con specifiche su aspetti della progettazione e della costruzione come la massa e le dimensioni, quando esse non sono necessarie per il «tipo di veicolo» di cui al punto 4. 1. 1? Il Comitato raccomanda che il gruppo di lavoro 4. 1. 4. della Commissione per il processo di omologazione esamini le definizioni dei tipi e gli Allegati V, VI e VII allo scopo di armonizzarne il contenuto con le procedure di cui alle direttive particolari che fanno capo alla Direttiva 70/156/CEE. Appendice 1 4. 2. Prescrizioni generali (0) 4. 2. 1. I n t e r c a p e d i n i (0. 1. 3) Si tratta di un requisito poco chiaro e potenzialmente molto costoso. (0. 1. 3) Il Comitato ritiene che l’espressione 4. 2. 1. 1. «metallo leggero», adoperata dalla Commissione, indi- chi le leghe di alluminio, mentre secondo altri essa si riferisce a un metallo poco spesso (ad esempio, lamiere sottili). Il Comitato desume inoltre dal documento della Com- missione che le specifiche di costruzione delle pareti a intercapedine mirano a garantire l’isolamento termico sia in inverno che in estate. Bisognerebbe pertanto consentire ai costruttori di avvalersi di altre tecniche 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/15 di costruzione in grado di assicurare effetti termici equivalenti a quelli derivanti dall’uso dell’alluminio, ottemperando nel contempo ai relativi requisiti di resistenza. La costruzione di pareti a intercapedine potrebbe com- portare problemi igienici, se uno strato è perforato e i detriti, gli escrementi, ecc. , passano da uno strato all’altro. 4. 3. Aerazione (0. 4) 4. 3. 1. Né le prescrizioni in esame né quelle supple- mentari sull’aerazione contemplano l’impiego dell’unità di trasporto sui traghetti ro-ro, dove non esiste aerazione naturale. Tale aspetto viene comunque disciplinato dalle prescrizioni in materia di costruzione previste dalla proposta concomitante (COM(97) 272). Cio` è un valido esempio di quanto affermato ai punti 2. 1. 1 e 3. 1. 4. 4. Piani intermedi (0. 5) P i a n i (0. 7. 1) i n t e r m e d i a d a l t e z z a r e g o l a b i l e I dispositivi di blocco di tipo automatico comportano rischi in caso di mancato funzionamento. In pratica, sono tuttora più sicuri i classici sistemi manuali azionabili solo dall’esterno. Risultano egualmente sconsigliabili i sistemi telecomandati di movimentazione dei piani, in quanto, pur se comodi per l’utenza, possono venire azionati anche stando all’interno, con tutti i rischi conseguenti. 4. 5. Ispezione (0. 9) 4. 5. 1. Questa prescrizione generica probabilmente è opportuna per i piccoli rimorchi trainati da veicoli con quattro ruote motrici. Tuttavia, per i grandi veicoli che percorrono lunghe distanze, è necessario considerare altri aspetti, come: — una configurazione tale da consentire una rapida ispezione; 4. 7. Animali malati Per i viaggi di breve durata, le deiezioni liquide di animali malati possono essere assorbite in maniera soddisfacente facendo uso di lettiere. Per i viaggi più lunghi potranno rendersi necessarie altre soluzioni progettuali. 5. Prescrizioni supplementari 5. 1. Prese d’aria (1. 3. 3-1. 5. 3) Il Comitato non è certo che tutte le prese d’aria debbano potersi chiudere ermeticamente. Il surriscaldamento è spesso un problema. 5. 2. Piano di carico, pareti laterali e parete anteriore (da 1. 1. 1 a 5. 1. 1 e da 1. 2. 1 a 5. 2. 1) Le cifre riportate in tali punti non sembrano essere coerenti tra loro, e il Comitato ritiene che esse si basino su norme in uso in Svezia. Non essendo in grado di valutarne la correttezza, propone che vengano esaminate da un comitato tecnico competente in materia. 5. 3. Rampe (1. 5. 3-5. 5. 3) La pendenza massima è stata fissata dappertutto a 25o. Si tratta probabilmente del migliore compromesso possibile tra i requisiti relativi al benessere degli animali e quelli inerenti alla costruzione dei veicoli. 5. 3. 1. Nondimeno, per i suini la pendenza massima andrebbe fissata a 20o. Ove possibile, essi andrebbero inoltre caricati su piattaforme non inclinate. D’altro canto, i caprini e gli ovini riescono perfettamente ad affrontare una pendenza di 30o. Nella direttiva andrebbe inserita una norma su tali differenze, specie in relazione a veicoli e rimorchi di piccole dimensioni. Per questi ultimi, non sempre puo` essere pero` possibile una pendenza di 25o. — l’accesso agli animali malati e la loro rimozione; 5. 3. 2. G r a d i n i (da 1. 5. 1 a 5. 5. 1) — le disposizioni per il trattamento di animali pericolosi (tori e cinghiali). 4. 5. 2. dalla proposta (COM(97) 272 def. ). Anche questi aspetti sono in parte disciplinati I gradini con un’altezza di 100 mm sono inutilmente bassi, dato che di norma essi misurano 200 mm. Aumentando l’altezza dei gradini, la lunghezza delle rampe verrà ridotta, rendendo più agevoli la manutenzio- ne e l’immagazzinamento delle stesse. 4. 6. Illuminazione (0. 10) 5. 3. 3. T r a v e r s e (da 1. 5. 3 a 5. 5. 3) Al riguardo, e in tutte le prescrizioni generali, bisognereb- be fornire indicazioni più particolareggiate per evitare rilevanti divergenze interpretative da parte delle autorità nazionali di omologazione. Le traverse disposte a una distanza inferiore ai 100 mm potrebbero bloccare gli zoccoli degli animali. Una distanza di 200-250 mm è più realistica. C 73/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 6. Limiti di altezza 7. Scheda d’impatto Appendice 2, Addendum 1. 6, e Allegato VII, 1. 1. 2 Esiste già una normativa comunitaria in materia di massa e di dimensioni dei veicoli nel traffico all’interno della Comunità. Non è opportuno né necessario ribadire parte di tale normativa nella direttiva particolare in esame, la quale è basata sull’articolo 100 A e non disciplina l’uso dei veicoli. È molto insoddisfacente e inadeguata. Le piccole e medie imprese sono coinvolte in misura ragguardevole. I complicati requisiti aggiuntivi che figurano nella pro- posta in esame potrebbero incidere sulla produttività, per cui al riguardo si sarebbero dovuti consultare gli interlocutori sociali. Bruxelles, 10 dicembre 1997. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la Decisione del 19 dicembre 1996, relativa all’adozione di un programma d’azione doganale nella Comunità — (“Dogane 2000”)» (98/C 73/04) Il Consiglio, in data 26 settembre 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 100A del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Giesecke, in data 3 dicembre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 101 voti favorevoli, 2 contrari e 6 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 2. Proposta della Commissione La proposta della Commissione in esame incre- 1. 1. menta le risorse a disposizione del programma d’azione doganale della Comunità, denominato «Dogane 2000», per il periodo 1998-2000. Già nel settembre 1995, il Comitato aveva dato parere favorevole al riguardo (1). 1. 2. Tale programma d’azione è finanziato in prima istanza dal programma «IDA» che giungerà a scadenza il 31 dicembre 1997. Dal momento che «Dogane 2000», invece, resta in applicazione sino alla fine del 2000, occorre garantire un’adeguata copertura finanziaria per il periodo 1998-2000. La Commissione propone pertanto di modificare 2. 1. la dotazione finanziaria stabilita dalla Decisione 210/97/CE (2) in modo da garantire la copertura anche del periodo 1998-2000. Per l’informatizzazione di «Dogane 2000» sono 2. 2. ora previsti non più 23, ma 58 milioni di ecu. 3. Osservazioni del Comitato Il Comitato appoggia la modifica proposta della 3. 1. Commissione. (1) GU C 301 del 13. 11. 1995. (2) GU L 33 del 4. 2. 1997, pag. 24


eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
harmonisation of standards
quality label
telecommunications equipment

formats: html pdf print

text: C 73/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio riguardante le apparecchiature di telecomunicazione collegate ed il reciproco riconoscimento della loro conformità» (98/C 73/02) Il Consiglio, in data 27 giugno 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 100 A del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Green, in data 5 novembre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 95 voti favorevoli e 2 contrari, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. L’armonizzazione del mercato europeo dei termi- nali di telecomunicazione è iniziata nel 1983. Nel 1985 la Commissione ha proposto una direttiva sul reciproco riconoscimento dei risultati delle prove effettuate su apparecchiature terminali, adottata come Direttiva del Consiglio 86/361/CEE (1). Essa è stata sostituita dalla Direttiva sulle apparecchiature terminali 91/263/CEE (2) che ha introdotto un regime armonizzato per l’intero processo di omologazione, compresa l’immissione sul mercato e la messa in servizio delle apparecchiature campo d’applicazione della Diretti- terminali. va stato esteso dalla Direttiva 93/97/CEE (3) a tutte le stazioni terrestri di comunicazio- ne via satellite. Il 91/263/CEE è 1. 2. Data l’accelerazione degli sviluppi tecnologici, l’attuale normativa va radicalmente rivista. I tempi di elaborazione delle misure giuridiche previste dalle Direttive 91/263/CEE e 93/97/CEE sono troppo lunghi rispetto al ciclo di vita dei prodotti, pari a soli tre anni. La liberalizzazione delle infrastrutture e la deregolamen- tazione del mercato dei servizi a partire dal gennaio 1998 hanno creato un ambiente molto competitivo e dinamico. La Commissione ha pertanto proposto modifiche considerevoli della normativa europea in materia di apparecchiature di telecomunicazione; la direttiva proposta entrerà in vigore in un ambiente caratterizzato dalla libera concorrenza tra fornitori di reti, servizi e terminali. 2. La proposta della Commissione Scopo della proposta della Commissione è defini- 2. 1. re un quadro regolamentare per l’immissione sul mer- cato, la libera circolazione e la messa in servizio delle apparecchiature di telecomunicazione collegate (ATC) (4) che rispondano ai requisiti essenziali. 2. 2. La direttiva proposta sostituirà le Diretti- ve 91/263/CEE e 93/97/CEE ed il suo campo di applica- zione sarà esteso a prodotti non ancora armonizzati come anche ad apparecchiature per cui esistono norme o standard armonizzati. Sostituirà gli attuali sistemi di omologazione nazionali nei settori non ancora armoniz- zati ed il suo campo di applicazione si estenderà anche alle apparecchiature radio di ogni genere, escluse quelle destinate esclusivamente ai servizi pubblici di emergenza. 2. 3. Per raggiungere una certa flessibilità nell’applica- re la direttiva proposta e per consentire la creazione in futuro di tipi innovativi di rete e di terminali, i requisiti essenziali da applicare alle ATC vengono stabiliti in termini generali. Un Comitato denominato TCAM (5) assisterà la Commissione nell’identificare e definire i requisiti specifici necessari applicabili ad ogni ATC. 2. 4. L’esperienza acquisita con la normativa attuale ha portato la Commissione a proporre un’interpretazio- ne meno rigida dei requisiti essenziali rispetto a quella adottata nelle Direttive 91/263/CEE e 93/97/CEE. Sono stati abbandonati i precedenti requisiti sulla prevenzione del deterioramento della rete e sul valido interfunziona- mento con la rete. In alcune circostanze, le ATC possono essere immesse sul mercato in base ai soli requisiti di sicurezza e di CEM (6). Altri requisiti essenziali possono essere tuttavia applicati, come il deterioramento del servizio fornito a terzi, la portabilità su scala comunita- ria, l’efficace utilizzo dello spettro delle radiofrequenze ed aspetti collegati alla salute, agli utenti con disabilità, ai servizi di emergenza e di sicurezza ed alla vita privata. 2. 5. Le reti a cui le ATC possono collegarsi saranno identificate dagli Stati membri, e gli operatori delle reti saranno obbligati a pubblicare delle specifiche tecniche (1) Parere del CES: GU C 303 del 25. 11. 1985. (2) Parere del CES: GU C 329 del 30. 12. 1989. (3) Parere del CES: GU C 161 del 14. 06. 1993. (4) ATC = Apparecchiature di telecomunicazione collegate (definite all’articolo 2, lettera a)). (5) TCAM = Comitato incaricato della valutazione della conformità e della sorveglianza del mercato nel settore delle telecomunicazioni (definito all’articolo 12, paragrafo 1). (6) CEM = Compatibilità elettromagnetica. 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/11 riguardanti l’interfaccia della rete, o PTRA (1), che siano sufficientemente dettagliate da permettere la progetta- zione di ATC compatibili. 3. 4. La gamma di apparecchiature radio comprese dalla direttiva dovrebbe escludere quelle utilizzate dai radioamatori (3) e quelle di sola ricezione di programmi trasmessi da servizi di radiodiffusione. 2. 6. Si propongono nuove procedure di valutazione della conformità che prevedono la sostituzione del regime di prove effettuate da terzi, previsto dalla Direttiva 91/263/CEE, con la dichiarazione del fabbri- cante. Questi possono scegliere di utilizzare specifiche tecniche alternative in sostituzione di norme armonizzate per dimostrare di rispondere ai requisiti essenziali, tranne che nel caso di alcune prove su prodotti radio che saranno specificate da organismi notificati. 2. 7. Questo accesso facilitato al mercato è bilanciato da un sistema di sorveglianza dello stesso, con sanzioni per i prodotti non conformi ai requisiti essenziali. Tali prodotti saranno ritirati dal mercato e saranno ritenuti responsabili di aver causato «danni» ai sensi della Direttiva 85/374/CEE sulla responsabilità del prodotto. I fabbricanti saranno responsabili di tali danni e della perdita economica diretta subita a causa della non conformità ai requisiti essenziali. 3. Osservazioni generali 3. 1. Il Comitato accoglie con favore tutte le azioni volte a semplificare la legislazione comunitaria e a rispondere alle condizioni del mercato comunitario al fine di renderlo nel futuro più aperto, competitivo e dinamico, finalità espresse chiaramente anche nel testo della direttiva proposta. Il Comitato ritiene che la direttiva proposta sarà un elemento importante della creazione della futura società dell’informazione dato che l’interpretazione dei requisiti essenziali è meno rigida di quella adottata nelle Direttive 91/263/CES e 93/97/CEE. 3. 2. Sostanzialmente, il Comitato sostiene le linee generali della proposta di direttiva. Vi sono tuttavia alcuni punti che sollevano preoccupazione. L’esclusione delle apparecchiature destinate sola- 3. 3. mente ai servizi pubblici di emergenza dovrebbe essere applicata a tutte le ATC e non solo alle apparecchiature radio. Cio` dovrebbe essere affermato all’inizio della direttiva, piuttosto che nelle definizioni. Forse la formu- lazione della proposta di direttiva sulla protezione dei dati nel settore delle telecomunicazioni potrebbe servire di modello (2). (1) PTRA = Punto terminale di una rete aperta [definito all’articolo 2, lettera b)]. (2) La presente direttiva non si applica alle attività che non rientrano nel campo di applicazione del diritto comunitario quali quelle previste dai titoli V e VI del trattato sull’Unione europea e, comunque, ad attività aventi come oggetto la pubblica sicurezza, la sicurezza dello Stato (compreso il benessere economico dello Stato ove le attività siano connesse a questioni di sicurezza dello Stato) e alle attività dello Stato in materia di diritto penale. Articolo 1. 3 della Posizione comune n. 57/96 del 12. 9. 1996 — GU C 315 del 24. 10. 1996. la difesa, 3. 5. I regimi nazionali di licenza per i prodotti radio continueranno ad essere necessari in molti Stati membri. La direttiva dovrebbe specificare che le disposizioni ivi contenute non pregiudicano le misure prese dagli Stati membri, compatibili con la normativa comunitaria, che permettono o autorizzano l’uso dello spettro delle radiofrequenze. 3. 6. Il requisito essenziale per l’uso efficace dello spettro delle radiofrequenze dovrebbe essere un requisito essenziale generale, applicabile a tutte le apparecchiature radio. Per evitare confusione, il testo dovrebbe chiarire ulteriormente i diversi requisiti relativi ad apparecchiatu- re radio e ad altri tipi di ATC. Il ruolo degli organismi notificati (4) non è chiaro, 3. 7. e andrebbe definito meglio. Esso sembra limitato ad identificare le serie di prove radio per particolari tipi di ATC, cosa che potrebbe essere fatta a livello generale dal TCAM, oppure a controllare la dichiarazione del fabbricante relativa a quale tipo di ATC un particolare prodotto sia conforme, senza verificare tale conformità. A meno che l’organismo notificato assuma un ruolo nell’ispezione del prodotto o nel controllo della produ- zione, il suo numero di identificazione non dovrebbe essere apposto assieme al marchio CE. Il contenuto degli altri requisiti essenziali specifici 3. 8. ripresi agli articoli 3 e 4 della proposta della Commissione non è ancora ben definito. È importante definire bene in anticipo ciascuno di tali requisiti. Anche gli Stati membri dovrebbero essere chiamati ad interpretarli nell’ambito del comitato proposto. 3. 9. La direttiva dovrebbe chiarire che per gli aspetti non rientranti nei requisiti essenziali vi sono disposizioni orizzontali a tutela del consumatore. Cio` è importante in quanto la proposta di direttiva prevede un’interpreta- zione di un requisito essenziale meno rigida di quella adottata nelle Direttive 91/263/CEE e 93/97/CEE. 3. 10. Il Comitato ritiene che il possibile ritiro di tutti i prodotti dal mercato, in base alle clausole di salvaguardia della direttiva, sia un fattore sufficiente- mente forte da obbligare i fornitori a garantire che le ATC rispondano a tutti i requisiti essenziali applicabili e che si rispetti l’accesso semplificato al mercato. Non sono necessarie ulteriori disposizioni in merito alla responsabilità della non conformità. (3) Ai sensi della definizione n. 53, articolo 1, del regolamento radio che fa parte della convenzione internazionale delle telecomunicazioni. (4) Vedere articoli 10 e 11. C 73/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 3. 11. La direttiva dovrebbe comprendere delle salva- guardie ed una procedura di ricorso per quei fabbricanti che ritengano che i loro prodotti siano stati ritirati dal mercato ingiustificatamente. sono oggetto della Direttiva sulla compatibilità elettro- magnetica 89/336/CEE. Questo comma andrebbe elimi- nato. 3. 12. La direttiva dovrebbe comprendere inoltre una procedura di ricorso che permetta di risolvere controver- sie e di stabilire se le specifiche tecniche dei PTRA fornite dai gestori delle reti siano sufficientemente dettagliate da consentire la progettazione di ATC compatibili. 3. 13. Il recente accordo sul riconoscimento reciproco (ARR) stipulato nell’ambito dell’OMC non contiene disposizioni relative alle dichiarazioni autonome da parte dei fabbricanti. Questo solleva la questione della reciprocità che dovrebbe venire riconosciuta dalla diret- tiva proposta. 4. 5. Articolo 4. 1, lettera d) Il requisito della «tutela della vita privata» potrebbe già essere contenuto nella proposta di direttiva sulla protezione dei dati nel settore delle telecomunicazioni (1). Questo comma andrebbe riconsiderato. 4. 6. Articolo 6. 1 Aggiungere «riguardanti l’immissione sul mercato» dopo «. e non siano soggette a regolamentazioni nazionali supplementari». 4. Osservazioni particolari 4. 7. Articolo 7. 1 4. 1. Articolo 2 — Specifica tecnica Modificare il testo nel seguente modo: «. in un documento, la quale definisca, fra l’altro, le caratteristiche. » Inserire «qualora usata conformemente allo scopo pre- visto dal fabbricante» dopo «. non sia conforme ai requisiti essenziali pertinenti al tipo cui essa appartiene». (Questo punto è legato al punto 3. 11 delle osservazioni generali). 4. 2. Articolo 3. 1, lettera a) 4. 8. Articolo 7. 3 I requisiti essenziali generali relativi alla sicurezza qui menzionati in relazione alla Direttiva 73/23/CEE dovrebbero essere chiamati «i principali elementi di sicurezza della Direttiva 73/23/CEE», in quanto l’espres- sione «requisiti essenziali» non è impiegata in tale direttiva. Tali requisiti non dovrebbero essere applicati alle apparecchiature elencate all’allegato II della Diretti- va 73/23/CEE. 4. 3. Articolo 3. 1, lettera b) I requisiti essenziali generali relativi alla compatibilità elettromagnetica qui menzionati in relazione alla Diretti- va 89/336/CEE dovrebbero essere chiamati «i requisiti di cui all’articolo 4 della Direttiva 89/336/CEE» in quanto l’espressione «requisiti essenziali» non è impiega- ta in tale direttiva. Tali requisiti non dovrebbero essere applicati alle apparecchiature a cui la Diretti- va 89/336/CEE non si applica in virtù dell’articolo 2. 2 della stessa direttiva. L’articolo 7. 3 dovrebbe aprirsi con le parole: «La Commissione avvia quanto prima consultazioni con le parti interessate. Se la Commissione, dopo aver proceduto a tali consultazioni, ritiene giustificata qualsivoglia misura di cui al paragrafo 1, essa ne informa immediatamente lo Stato membro che ha intrapreso l’azione come pure gli altri Stati membri. » (Testo ripreso dall’articolo 8. 2 della Direttiva 91/263/CEE). Questo punto è legato al punto 3. 11 delle osservazioni generali. 4. 9. Articolo 8 Tale articolo andrebbe eliminato. Il risarcimento per non conformità ai requisiti essenziali dovrebbe essere perseguito tramite l’articolo 7 ed altre disposizioni della normativa comunitaria. Questo punto è legato al punto 3. 10 delle osservazioni generali. 4. 4. Articolo 4. 1, lettera a) 4. 10. Considerando 20 Il requisito della «protezione della salute» è troppo vago per una direttiva concernente le telecomunicazioni. Il requisito per il quale le apparecchiature non devono compromettere la salute o la sicurezza delle persone è contenuto nella direttiva sulla bassa tensione 73/23/CEE, riguardante aspetti della sicurezza legati all’elettricità o meno. I pericoli legati alle radiazioni a radiofrequenza La seconda parte del considerando 20 andrebbe eliminata in base a quanto espresso al punto 3. 10 delle osservazioni generali. (1) Posizione comune n. 57/96 del 12. 9. 96 — GU C 315 del 24. 10. 1996, pag. 30. 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/13 4. 11. Considerando 21 Il testo di tale preambolo dovrebbe essere sostituito dal seguente: «Considerando che il fabbricante o il suo rappresen- tante stabilito nella Comunità e incaricato dell’im- missione sul mercato di prodotti sono responsabili di tutti gli aspetti di tali prodotti in virtù della normativa comunitaria, ivi comprese le disposizioni riguardanti la responsabilità del prodotto di cui alla Direttiva 85/374/CEE; considerando che la normativa comunitaria riconosce la responsabilità dei fabbricanti per prodotti impiegati da imprese ed altri utenti di telecomunicazioni che non siano persone fisiche. » (Questo punto è legato ai punti 3. 9 e 3. 10 delle osservazioni generali). 4. 12. Proposta di nuovo articolo 6. 4 «Le disposizioni contenute in questo articolo non devono impedire l’applicazione, in nessuno Stato membro, delle misure di cui all’articolo 8 della Direttiva 89/336/CEE, né devono ostacolare eventua- li risarcimenti altrimenti possibili ai sensi della normativa comunitaria contro danni o lesioni a persone o cose causati da apparecchiature che rispondano ai requisiti essenziali applicabili al momento della prima immissione sul mercato. » Bruxelles, 10 dicembre 1997. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ai veicoli a motore e ai loro rimorchi adibiti al trasporto di alcuni tipi di animali e recante modifica della Direttiva 70/156/CEE per quanto riguarda l’omologazione dei veicoli a motore e dei loro rimorchi» (98/C 73/03) Il Consiglio, in data 3 luglio 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 100 A del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Gardner, in data 3 dicembre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 84 voti favorevoli, 2 contrari e 3 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Il documento in oggetto è una «direttiva partico- lare» che rientra nella Direttiva quadro 70/156/CEE sull’omologazione dei veicoli a motore, e verte distinta- mente sull’omologazione di veicoli interi, dei telai (spesso unità standard fabbricate in grandi quantità) e dei tipi specifici di carrozzeria (spesso prodotti in piccole quantità). Dato che la proposta riguarda una vasta gamma di veicoli, dai grandi autocarri a più piani ai piccoli rimorchi agganciati a vettore con quattro ruote motrici, sarà particolarmente difficile pervenire a solu- zioni comuni. Come la maggior parte degli altri tipi di omologa- 1. 2. zione, la direttiva in oggetto è basata sull’armonizzazione facoltativa. Cio` significa che gli Stati membri sono tenuti ad accettare i veicoli e i rimorchi che soddisfano la direttiva in questione, ma possono anche consentire le unità di trasporto fabbricate in base ai requisiti nazionali. 1. 3. La proposta di direttiva si basa sull’articolo 100 A del Trattato CE e riguarda esclusivamente l’omologazio- ne di veicoli e rimorchi, senza disciplinare l’uso degli stessi e le effettive condizioni di trasporto, che rientrano invece nell’articolo 43. La Commissione avrebbe dovuto avanzare una proposta normativa su tali aspetti parecchi anni fa, ma ora dichiara che lo farà non appena verrà adottata l’attuale direttiva fondata sull’articolo 100 A


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3897/97 del Amedeo AMADEO al Consejo. Atrocidades cometidas por soldados de los Estados miembros de la UE en Somalia

eurovoc_concepts:
Somalia
UNO
civil defence
civil war
civilian victim
cruel and degrading treatment
multinational force
violence

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/153 (98/C 174/227) PREGUNTA ESCRITA E-3897/97 de Amedeo Amadeo (NI) al Consejo (10 de diciembre de 1997) Asunto: Atrocidades cometidas por soldados de los Estados miembros de la UE en Somalia En relacio·n con la pregunta E-2488/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) en la que se pregunta si podr(cid:14)·a «comunicar el Consejo co·mo piensa reaccionar ante estas atrocidades sin precedentes, perpetradas por soldados de Estados miembros de la Unio·n (es ma·s: de Estados miembros fundadores), un comportamiento que atenta contra su prestigio en conjunto y desvirtu·a completamente sus declaraciones sobre «la proteccio·n de los derechos humanos», ¿podr(cid:14)·a el Consejo dar una respuesta inmediata, teniendo, asimismo, en cuenta los resultados de una investigacio·n llevada a cabo por el Ministerio de Defensa italiano y tras la confesio·n en falso del director de «Panorama», con el objeto de que no se permita esta ofensa contra las fuerzas de paz enviadas a Somalia y, ma·s en particular, contra los soldados de la gloriosa «Folgore»? La pregunta formulada por su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no es competencia del Consejo. Respuesta (26 de febrero de 1998) (98/C 174/228) PREGUNTA ESCRITA E-3898/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (11 de diciembre de 1997) Asunto: Atrocidades cometidas por soldados de los Estados miembros de la UE en Somalia En relacio·n con la pregunta E-2488/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) en la que se pregunta si podr(cid:14)·a «comunicar el Consejo co·mo piensa reaccionar ante estas atrocidades sin precedentes, perpetradas por soldados de Estados miembros de la Unio·n (es ma·s: de Estados miembros fundadores), un comportamiento que atenta contra su prestigio en conjunto y desvirtu·a completamente sus declaraciones sobre «la proteccio·n de los derechos humanos», ¿podr(cid:14)·a la Comisio·n dar una respuesta inmediata, teniendo, asimismo, en cuenta los resultados de una investigacio·n llevada a cabo por el Ministerio de Defensa italiano y tras la confesio·n en falso del director de «Panorama», con el objeto de que no se permita esta ofensa contra las fuerzas de paz enviadas a Somalia y, ma·s en particular, contra los soldados de la gloriosa «Folgore»? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisio·n (14 de enero de 1998) La Comisio·n sigue el desarrollo de la investigacio·n sobre las acusaciones de malos tratos a somal(cid:14)·es en el marco de la misio·n de las Naciones Unidas «Restore Hope». La investigacio·n es de competencia de las autoridades de los pa(cid:14)·ses cuyas fuerzas contribuyeron a la misio·n de las Naciones Unidas. La Comisio·n desea recordar el papel esencial desempen(cid:152)ado por la Unio·n ypor los pa(cid:14)·ses que enviaron fuerzas de mantenimiento de la paz en el marco de la operacio·n «Restore Hope», operacio·n que permitio· salvar miles de vidas humanas. (98/C 174/229) PREGUNTA ESCRITA P-3901/97 de Carlo Secchi (PPE) a la Comisio·n (27 de noviembre de 1997) Asunto: Prohibicio·n de hacer publicidad de medicamentos laxantes en Italia ¿Esta· al corriente la Comisio·n de que la Comisio·n Central de Medicamentos del Ministerio de Sanidad italiano ha decidido modificar la actual clasificacio·n de los fa·rmacos laxantes, pasa·ndolos de la categor(cid:14)·a O. T. C. a medicamentos sin prescripcio·n obligatoria, los llamados S. O. P. , para los que, a diferencia de los primeros, no esta· permitida la publicidad?


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil modifiant la décision 92/481/CEE du 22 septembre 1992 portant adoption d'un plan d'action pour l'échange entre administrations des États membres de fonctionnaires nationaux chargés de la mise en oeuvre de la législation communautaire nécessaire à la réalisation du marché intérieur (programme "Karolus")»

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
approximation of laws
civil servant
single market

text: 9. 3. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 73/49 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil modifiant la décision 92/481/CEE du 22 septembre 1992 portant adoption d’un plan d’action pour l’échange entre administrations des États membres de fonctionnaires nationaux chargés de la mise en œuvre de la législation communautaire nécessaire à la réalisation du marché intérieur (programme “Karolus”)» (98/C 73/14) Le 27 novembre 1997, conformément aux dispositions de l’article 198 du Traité établissant la Communauté européenne, le Conseil a décidé de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section des relations extérieures, de la politique commerciale et du développement, chargée de la préparation des travaux du Comité en la matière, a adopté son avis à l’unanimité le 25 novembre 1997 (rapporteur: M. Walker). Le Comité économique et social, au cours de sa 350e session plénière des 10 et 11 décembre 1997 (séance du 10 décembre) a adopté l’avis suivant par 113 voix pour, 2 voix contre et 2 abstentions. 1. Introduction 1. 1. Le plan d’action pour l’échange entre les adminis- trations des États membres de fonctionnaires nationaux chargés de la mise en œuvre de la législation communau- taire nécessaire à la réalisation du marché intérieur, dénommé programme Karolus, trouve son origine dans le Livre blanc de la Commission sur l’achèvement du marché intérieur publié en 1985, le rapprochement des législations et la reconnaissance mutuelle des normes dans certains domaines clés constituant l’un des objectifs fondamentaux de ce Livre blanc. Afin de renforcer la coopération, de promouvoir 1. 2. la confiance mutuelle entre les administrations nationa- les et d’encourager ainsi une application uniforme de la législation communautaire dans le domaine du marché intérieur, le Conseil a adopté ce plan d’action le 22 septembre 1992 dans sa décision no 92/481/CEE, pour une durée de cinq ans, avec effet au 1er janvier 1993. 1. 3. Le programme Karolus s’adresse à tous ceux qui participent à la mise en œuvre de la législation communautaire, qu’ils soient salariés d’une administra- tion centrale ou locale ou encore d’un organisme privé chargé par lesdites administrations de cette mise en œuvre. Le programme comprend les éléments suivants: — l’échange entre États membres de fonctionnaires d’administrations centrales et locales ainsi que de salariés du secteur privé désignés par les administra- tions compétentes, pour un stage d’une durée d’envi- ron deux mois; — un séminaire de formation préalable à l’échange et — un séminaire d’évaluation à la fin de l’échange. — faire prendre conscience aux fonctionnaires des administrations nationales de la dimension euro- péenne de leur travail, de l’étendue de la législation communautaire et de son importance; — permettre des échanges d’idées fructueux entre les administrations des différents États membres sur la meilleure manière de mettre en œuvre la législation communautaire; — faire participer les cadres moyens afin d’assurer une diffusion aussi large que possible des résultats; — utiliser les résultats des échanges de manière à atteindre l’homogénéité recherchée. 1. 4. Les institutions de la Communauté ont depuis lors confirmé à plusieurs reprises l’importance de la coopération administrative pour la mise en œuvre effective du marché unique. En outre, lors de l’évaluation du programme, sur les 13 administrations d’origine des participants interrogés, neuf ont qualifié le programme Karolus de très bon, deux d’excellent et deux d’utile. Étant donné que l’application des règles communautaires diffère encore largement dans les pays de la Commu- nauté, la prolongation du programme après 1997 a été souhaitée. 1. 5. Le programme Karolus arrive à échéance le 31 décembre 1997. La Commission, à la lumière de l’expérience du fonctionnement de ce programme et compte tenu de l’évaluation des résultats des échanges réalisés au cours des deux premières années, a présenté une proposition de décision du Parlement et du Conseil pour la prolongation du programme Karolus dans une formule modifiée et élargie. 1. 3. 1. Les objectifs de ce programme sont les suivants: — promouvoir une approche relativement homogène de la mise en œuvre de la législation communautaire; 1. 5. 1. Cette prolongation pourra s’effectuer sans aug- mentation du montant estimé nécessaire (MEN) inscrit dans la décision du Conseil en 1992, ce montant n’ayant pas été épuisé pendant les cinq premières années. C 73/50 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 3. 98 2. Les propositions de la Commission Il convient de prolonger le programme pour une 2. 1. nouvelle période de deux ans. 2. 2. Il convient d’ouvrir le programme à la participa- tion des pays associés d’Europe centrale et orientale (PECO), conformément aux conditions fixées dans les Accords européens ou dans les protocoles additionnels aux Accords d’association relatifs à la participation à des programmes communautaires. 2. 2. 1. Il convient également d’ouvrir le programme à la participation des pays AELE membres de l’accord EEE, ainsi qu’à la participation de Chypre sur la base de crédits supplémentaires, selon les mêmes règles que celles appliquées aux pays de l’AELE membres de l’EEE, conformément aux procédures à convenir avec ce pays. Les modalités de cette participation devraient 2. 2. 2. être fixées le moment venu entre les parties concernées. 2. 3. Au cours de ces deux années, qui devraient être considérées comme une période de transition, la Commission poursuivra des consultations sur la modification du programme Karolus selon une nouvelle formule. Ces consultations porteront sur des proposi- 2. 3. 1. tions d’extension des objectifs du programme pour inclure, outre les opérations de formation individuelle telles que les échanges de fonctionnaires entre adminis- trations des États membres, un éventail d’actions de formation collective, telles que l’organisation: — de séminaires à caractère général, à organiser sur base régulière dans chaque État membre, à l’initiative de la Commission, sur la coopération administrative et la mise en œuvre des règles du marché intérieur; — de séminaires de formation sectoriels communs, ouverts à tous les fonctionnaires des États membres dans des secteurs déterminés, à l’initiative soit de la Commission, soit des États membres; — de séminaires nationaux organisés par les États membres pour leurs fonctionnaires nationaux exclu- sivement, avec la participation d’orateurs d’autres États membres et de la Commission; — de visites conjointes d’inspection. Ces différentes actions sont conçues pour 2. 3. 1. 1. permettre la participation d’un plus grand nombre de personnes au programme à un moindre coût par participant. indéfectible soutien à toutes les mesures susceptibles d’améliorer le fonctionnement de ce marché ou de supprimer les obstacles qui subsistent à son achèvement. 3. 2. En outre, il a fréquemment constaté que les différences d’interprétation et d’application de la législa- tion créaient davantage de problèmes aux entreprises que n’importe quel autre facteur. 3. 3. Comme il ressort du rapport d’évaluation de 1996 sur le fonctionnement du programme Karolus, «les bénéfices potentiels de la coopération administrative sont énormes en termes d’épargne pour l’économie européenne et en particulier pour les PME, qui souffrent plus des entraves aux échanges que les grandes entrepri- ses. Les coûts de la “non-Europe” sont évalués en billions d’écus, de sorte que toute réduction des entraves aux échanges aura une valeur considérable». Ce rapport souligne que les coûts du programme sont relativement modestes au vu de ses résultats. 3. 4. Le CES reconnaît que le programme Karolus a eu jusqu’ici une influence bénéfique et apporte son soutien à la proposition de prolonger ce programme sans modification majeure par une période de transition de deux ans pendant laquelle des consultations pourront avoir lieu sur la formule d’un programme étendu. 3. 4. 1. Il apporte également son soutien à l’extension du programme, pendant la période de transition, aux pays dont il est fait la liste dans la proposition de la Commission. Le CES regrette que le taux de participation au 3. 5. programme jusqu’à présent n’ait pas été à la hauteur des prévisions et note que cela est dû principalement à des problèmes linguistiques, ainsi qu’à des contraintes budgétaires et des réductions de personnel dans les administrations des États membres. Le CES partage la déception d’autres institutions européennes à cet égard. 3. 5. 1. Le CES pense qu’il est essentiel pour la réalisa- tion du Marché unique d’exploiter pleinement le poten- tiel de programmes tels que Karolus et estime qu’il convient d’accroître les efforts visant à augmenter la participation. Cela ne sera possible en pratique que si le projet se voit doté des ressources nécessaires au niveau des États membres et de la Commission. 3. 6. Le CES soutient également la proposition d’exa- miner comment élargir les objectifs du programme conformément aux propositions de la Commission et compte tenu de la politique d’égalité des chances de l’UE. Il approuve en particulier l’objectif de permettre à davantage de participants de prendre part au programme à un moindre coût par participant. 3. Observations générales 4. Conclusions Le CES, chargé de fonctionner comme un Obser- 3. 1. vatoire du Marché unique, a toujours apporté son Le Comité économique et social soutient sans 4. 1. restriction la proposition de la Commission de prolonger 9. 3. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 73/51 le programme Karolus par une période de transition de deux ans, d’élargir son application durant cette période à d’autres États spécifiés et d’élaborer un programme modifié dont les objectifs seront plus larges, qui permet- tra la participation des travailleurs et qui sera appelé à remplacer le programme existant à la fin de la période de transition. Le CES souhaiterait être consulté en temps utile sur la forme et le contenu du programme modifié. Bruxelles, le 10 décembre 1997. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil relatif à la mise en œuvre des régimes spéciaux d’encouragement à la protection des droits des travailleurs et à la protection de l’environnement prévus par les articles 7 et 8 des règlements (CE) no 3281/94 et (CE) no 1256/96 du Conseil portant application des schémas pluriannuels de préférences tarifaires généralisées pour certains produits industriels et agricoles originaires de pays en développement» (98/C 73/15) Le 14 novembre 1997, le Conseil a décidé, conformément à l’article 198 du Traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section des affaires extérieures, du commerce et du développement, chargée des travaux préparatoires du Comité en la matière, a adopté son avis le 25 novembre 1997 (rapporteur unique: M. Etty). Lors de sa 350e session plénière des 10 et 11 décembre 1997 (séance du 10 décembre), le Comité économique et social a adopté l’avis suivant par 112 voix pour, 1 voix contre et 11 abstentions. 1. Observations générales 2. Observations spécifiques Dans son avis sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil portant application d’un schéma pluriannuel de préférences tarifaires généralisées pour la période 1995-1997 à certains produits industriels originaires de pays en voie de développement» et la «Proposition de règlement (CE) du Conseil prorogeant en 1995 l’application des règlements (CEE) no 3833/90, (CEE) no 3835/90 et (CEE) no 3900/91 portant application de préférences tarifaires généralisées à certains produits agricoles originaires de pays en voie de développement» (doc. CES 1159/94), le Comité avait déjà exprimé son soutien pour les régimes spéciaux d’encouragement que la Commission a maintenant traduits en propositions concrètes. Le Comité se félicite vivement des proposi- tions de la Commission, qui prévoient des dispositions très adéquates et efficaces en ce qui concerne des mesures positives pour promouvoir le respect des normes en matière de protection des travailleurs et d’environnement dans les pays bénéficiaires du SPG. 2. 1. S’agissant des mesures proposées pour encoura- ger le respect de certaines normes internationales du travail, le Comité accueille favorablement l’accent placé avec vigueur par la Commission aux articles 3, 4 et 5 sur le fait que pour accéder aux préférences spéciales, les pays bénéficiaires potentiels devront comme condition préalable démontrer que tant leurs dispositions légales que l’application de celles-ci fournissent un cadre dans lequel la liberté d’association et l’abolition du travail des enfants peuvent raisonnablement être garantis, ainsi que sur l’importance de procédures de surveillance et de coopération rigoureuses, de contrôles sur place et d’une assistance technique efficace pour développer les infra- structures administratives et les techniques de contrôle appropriées (articles 6 et 7). il est bon de mettre en exergue Dans ce contexte, l’importance de références aux rapports des autorités des Nations unies compétentes dans ces domaines, à savoir le Comité de la liberté syndicale de l’OIT, la Commission d’experts pour l’application des conven- tions et recommandations de l’OIT et le Comité des droits de l’enfant des NU


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2450/97 DER KOMMISSION vom 10. Dezember 1997 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2448/97, annettu 10 päivänä joulukuuta 1997, Kanariansaarten muna- ja siipikarjanliha-alan tuotteiden hankintataseen ja hankintatuen vahvistamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/92 2_4 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1260/97 muuttamisesta tuen määrien osalta

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
egg
poultrymeat
supply


title: Commission Regulation (EC) No 2456/97 of 10 December 1997 amending Regulation (EEC) No 2257/92 laying down detailed rules for implementing specific arrangements for supplying Madeira with certain vegetable oils

eurovoc_concepts:
CCT duties
Madeira
supply
supply balance sheet
suspension of customs duties
vegetable oil

formats: html pdfa1b print


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen eläinten kuljetukseen käytettävistä moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista sekä direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta moottoriajoneuvojen ja niiden tyyppihyväksynnän osalta"

text: 9. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 73/13 4. 11. Johdanto-osan 21 kappale Seuraa kohdista 3. 9 ja 3. 10. Korvataan johdanto-osan 21 kappale seuraavasti: ”Yhteisön alueella toimivat tuottajat tai heidän valtuutetut edustajansa, jotka ovat vastuussa tuottei- den saattamisesta yhteisön markkinoille, ovat yhteis- ölainsäädännön mukaisesti kokonaisvastuussa tuot- teesta myös tuotevastuudirektiivin 85/374/ETY no- jalla. Yhteisölainsäädännössä valmistajan tuotevas- tuuta sovelletaan myös liikeyrityksiin ja muihin tietoliikenteen käyttäjiin, jotka eivät ole luonnollisia henkilöitä. ” 4. 12. Komitea ehdottaa uutta artiklaa 6. 4 ”Tämän artiklan säännöksillä ei estetä jäsenvaltioita soveltamasta direktiivin 89/336/ETY 8 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä eikä yhteisölainsäädännön soveltamista ensimmäistä kertaa markkinoille saate- tun olennaiset vaatimukset täyttävän laitteen hen- kilölle tai omaisuudelle aiheuttaman vahingon tai haitan korvaamiseksi. ” Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen eläinten kuljetukseen käytettävistä moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista sekä direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta moottoriajoneuvojen ja niiden tyyppihyväksynnän osalta” (98/C 73/03) Neuvosto päätti 3. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 3. joulukuuta 1997. Esittelijä oli Kenneth Gardner. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. –11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 84 ääntä puolesta, kaksi vastaan kolmen pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Käsiteltävänä irektiivi on ”erillisdirektiivi”, joka on osa tyyppihyväksyntää koskevaa kehysdirektiiviä 70/156/ETY. Direktiivissä käsitellään erikseen koko- naisten ajoneuvojen, korien (usein standardituotteita, joita valmistetaan suurissa sarjoissa) sekä erityiskorira- kenteiden (usein pienet tuotantosarjat) tyyppihyväk- syntää. Koska direktiiviehdotus kattaa hyvin monenlai- sia ajoneuvoja, suurista monikerroksisista rekka- autoista pieniin, nelivetoajoneuvoilla vedettäviin perä- vaunuihin, yhteisten ratkaisujen löytäminen on erityisen vaikeaa. Kuten useimmat muut tyyppihyväksyntää koske- 1. 2. vat direktiivit, myös tämä direktiivi perustuu valinnai- seen yhdenmukaistamiseen: jäsenvaltioiden on hyväk- syttävä ajoneuvot ja perävaunut, jotka on valmistettu tämän direktiivin mukaisesti, mutta ne voivat myös hyväksyä kansallisten säännösten mukaisesti valmistetut kuljetusyksiköt. 1. 3. Direktiiviehdotus perustuu perustamissopimuk- sen 100 a artiklaan, ja se koskee ainoastaan ajoneuvojen ja perävaunujen tyyppihyväksyntää. Se ei koske näiden käyttöä tai todellisia kuljetusolosuhteita, jotka kuuluvat 43 artiklan piiriin. Komission odotettiin ehdottavan näitä asioita koskevaa lainsäädäntöä jo useita vuosia sitten. Nyt komissio kuitenkin ilmoittaa tekevänsä ehdotuksen heti, kun nyt käsiteltävä 100 a artiklaan perustuva direktiivi on hyväksytty. C 73/14 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 koskevat Ajoneuvojen 1. 4. yhteisön käyttöä säädökset (direktiivi 91/628/ETY) eivät koske maatalou- joita käytetään alle sajoneuvoja eivätkä ajoneuvoja, 50 kilometrin pituisiin matkoihin. Tästä syystä näihin tarkoituksiin käytettyjä ajoneuvoja ei tulisi myöskään sisällyttää nyt käsiteltävään direktiiviin. 2. Erityishuomioita Direktiiviehdotus poistaisi joukon sisämarkki- 2. 1. noiden esteitä. TSK hyväksyy tästä syystä periaatteen, mutta katsoo sen täytäntöönpanossa olevan useita ongelmia. Nämä ongelmat ovat seurausta komission pyrkimyksestä erottaa käyttöä ja rakennetta koskevat vaatimukset. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat seikat: 2. 1. 1. Samaan aikaan nyt käsiteltävän ehdotuksen kanssa komission toinen yksikkö on julkaissut 43 artik- lan alaan kuuluvan ehdotuksen(1), jossa annetaan lisä- standardeja ajoneuvoille, joita käytetään yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinten kuljetuksiin. Ehdotus sisältää useita velvoittavia rakenteellisia määräyksiä, jotka eivät sisälly tyypinmäärittelyä koskevaan ehdotukseen, kuten esimerkiksi vaatimuksen 200 litran vesitankeista. Tästä syystä tyypinmäärittely koskee vain ajo- 2. 1. 2. neuvoja, joita käytetään alle kahdeksan tunnin matkoi- hin. Kaikissa muissa tapauksissa kansalliset määräykset jäävät voimaan. Edellä mainittu on esimerkki niistä ongelmista, 2. 1. 3. joita käytön ja rakenteellisten määräysten erottaminen aiheuttaa. Käyttöä ja rakennetta koskevien määräysten 2. 1. 4. on tästä syystä oltava yhdenmukaisia ja ne on laadittava rinnakkain. Tämä koskee myös muita ehdotuksia, joita tietämämme mukaan valmistellaan parhaillaan. 3. Talous- ja sosiaalikomitean suositukset direktiiviehdotusta 3. 1. Jotta tyypin määrittelystä olisi todellista hyötyä, määräysten on katettava vähintäänkin suurin osa kysei- sistä ajoneuvoista. Ottaen huomioon käyttötapojen ja ilmasto-olosuhteiden vaihtelevuus, TSK suosittelee, että kunnes käsiteltävää käyttöä koskevat määräykset on otettu käyttöön (niin pian kuin mahdollista). Tämän jälkeen direktiiviä pitäisi täydentää erillisillä liitteillä, joissa annetaan tyyppi- hyväksyntää koskevia määräyksiä pitkiin matkoihin, vaikeissa ilmastollisissa olosuhteissa jne. käytettäville ajoneuvoille. lykätään, (1) KOM(97) 272 4. Yksityiskohtaiset kommentit (suluissa ehdotuksessa käytetty numerointi) 4. 1. Liite I: Tyyppimäärittely 4. 1. 1. Hyväksyttävänä on neljä prosessia: 1) Koko ajoneuvo, jonka korin on valmistanut yksi valmistaja (yleensä pienet perävaunut). 2) Ajoneuvo, joka on valmistettu useassa osassa enemmän kuin yhden valmistajan toimesta; esimer- kiksi erikoistunut korinrakentaja, joka rakentaa eläintenkuljetusajoneuvon toisen valmistajan val- mistaman korin päälle. 3) Erikoistuneen valmistajan valmistama korirakenne (erillinen tekninen yksikkö). 4) Erillisen teknisen yksikön asentaminen ajoneuvon korirakenteeseen. 4. 1. 2. Liitteessä I (kohdat 4. 1. 1 ja 4. 2. 1) ei käsitellä asianmukaisesti näitä kysymyksiä. Esimerkiksi kohdassa 4. 1. 1 mainittu ”akseleiden lukumäärä” ei ole relevantti eläinten kuljetuksia koskeva vaatimus, ja se tulisi poistaa. 4. 1. 3. Miksi kohdassa 4. 2. 1 on tarpeen rajata ”korira- kenteen tyyppi” sellaisilla rakennetta ja muotoilua kos- kevilla yksityiskohdilla kuin korirakenteen paino ja mitat, kun niitä ei tarvita ”ajoneuvotyypin” määrittelyyn kohdassa 4. 1. 1? 4. 1. 4. TSK suosittelee, että komission OTA- työ- ryhmä (Operation of Type Approval) tutkisi uudelleen tyyppimääritelmiä ja liitteitä V, VI ja VII varmistaak- seen, että ne ovat yhdenmukaiset erillisdirektiivin 70/156/ETY menettelyjen kanssa. Lisäys 1 4. 2. Yleiset vaatimukset (0) 4. 2. 1. R a k o s e i n ä t (0. 1. 3) Tämä vaatimus on epäselvä ja mahdollisesti erittäin kallis. 4. 2. 1. 1. (0. 1. 3) TSK katsoo, että komissio tarkoittaa alumiiniseosta viittauksellaan ”kevytmetalliin”. Jotkut ymmärtävät sen kuitenkin sen tarkoittavan (paksuudel- taan) ohutta metallia. TSK katsoo myös komission tarkoittavan, että rako- seinän rakenteen määrittelyn tarkoituksena on taata lämpöeristys sekä talvi- että kesäolosuhteissa. Siksi valmistajille olisi sallittava myös muunlaisten rakentei- den käyttö, joilla saavutetaan samanlaiset lämpöeristys- 9. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 73/15 vaikutukset kuin alumiinisten rakoseinien avulla ja jotka täyttävät kestävyysvaatimukset. 4. 7. Sairaat eläimet Rakoseinärakenne voi aiheuttaa hygieniaongelmia, jos yksi kerroksista puhkeaa ja esim. jätettä pääsee kerrosten väliin. Lyhyillä matkoilla sairaiden eläinten jätteet voidaan riittävällä tavalla imeyttää kuivikkeisiin. Pidempiä mat- koja varten voidaan tarvita rakenteellisia ratkaisuja. 4. 3. Ilmanvaihto (0. 4) 5. Lisävaatimukset Kummassakaan, ei tässä kohdassa eikä ilman- 4. 3. 1. vaihtoa koskevissa lisämääräyksissä, mainita yksikön käyttöä ro-ro-aluksilla, joissa ei ole luonnollista ilman- vaihtoa. Tämä kohta sisältyy kuitenkin kilpailevan ehdotuksen (COM(97) 272) rakennevaatimuksiin. Tämä on hyvä esimerkki siitä, mitä edellä kohdissa 2. 1. 1 ja 3. 1 tarkoitetaan. 5. 1. Ilmastointiaukkojen (1. 3. 3–1. 5. 3) TSK epäilee, pitääkö kaikkien ilmastointiaukkojen olla suljettavissa kokonaan säänpitävästi. Ongelmana on usein ylikuumeneminen. 4. 4. Välilattiat (0. 1) V ä l i l a t t i a t , s ä ä t ä ä (0. 7. 1) j o i d e n k o r k e u t t a v o i d a a n Automaattiset lukituslaitteet voivat olla vaarallisia toi- mintahäiriön sattuessa. Käytännössä turvallisempia ovat perinteiset manuaaliset järjestelmät, joita voidaan käyttää pelkästään ulkopuolelta. Myöskään kauko- ohjattavat lattiansäätöjärjestelmät eivät ole suositelta- via, sillä vaikkakin ne ovat helppokäyttöisiä, niitä voidaan käyttää sisäpuolelta, mihin liittyy huomattavia vaaroja. 4. 5. Tarkastus (0. 9) 4. 5. 1. Kohdassa esitetty yliolkainen vaatimus pätee todennäköisesti pieniin, nelivetoajoneuvoilla vedettäviin perävaunuihin. Pitkiin matkoihin käytettävien suurten ajoneuvojen suhteen on kuitenkin tarpeen määrätä myös muita vaatimuksia, kuten: – tilojen on oltava helposti tarkastettavissa, – sairaiden eläinten lastaus ja purku, – vaarallisten eläinten (sonnien, karjujen) kuljetuksissa huomioitavat määräykset. 4. 5. 2. Myös näistä säädetään osittain kilpailevassa COM(97) 272 -ehdotuksessa. 5. 2. Lattiat sekä sivu- ja etuseinät (kohdat 1. 1. 1–5. 1. 1 sekä 1. 2. 1–5. 2. 1) Näissä kohdissa annetut luvut eivät näytä vastaavan toisiaan. TSK:n käsityksen mukaan pohjana on käytetty ruotsalaisia standardeja. TSK ei pysty arvioimaan, ovatko luvut oikeita ja ehdottaa, että asianomainen tekninen komitea tutkisi ne. 5. 3. Luiskat (1. 5. 3 ja 5. 5. 3) Luiskien kaltevuus on määritetty kauttaaltaan enintään 25 asteeksi. Tämä on todennäköisesti paras kompromissi eläinten hyvinvoinnin ja ajoneuvon rakennevaatimusten välillä. 5. 3. 1. Sikojen kuljetuksissa enimmäiskaltevuuden tu- lisi kuitenkin olla korkeintaan 20 astetta. Mikäli mahdol- lista, siat tulisi lastata tasaluiskaa käyttäen. Vuohet ja lampaat sitä vastoin selviävät hyvin 30 asteen kaltevuus- tasosta. Direktiivissä olisi huomioitava nämä eroavuu- det varsinkin pienten ajoneuvojen ja perävaunujen suhteen. Perävaunuissa 25 asteen kaltevuus ei aina ole mahdollista. 5. 3. 2. A s k e l m a t (1. 5. 1 ja 5. 5. 1) 100 mm:n askelmakorkeus on liian matala, normaali käytäntö on 200 mm. Korkeampien askelmien salliminen mahdollistaa luiskien lyhentämisen ja helpottaa siten käsittelyä ja säilytystä. 4. 6. Valaistus (0. 10) 5. 3. 3. T a n g o t (1. 5. 3 ja 5. 5. 3) Niin tässä kuin muissakin yleisvaatimuksissa tulee antaa yksityiskohtaisempia ohjeita, jotta vältettäisiin kansallisten hyväksyntäviranomaisten tulkintojen suu- ret eroavaisuudet. Eläinten sorkat saattavat jäädä loukkuun enintään 100 mm:n päässä toisistaan sijaitseviin tankoihin, liu- kuesteiden sijoittaminen 200-250 mm:n välein olisi realistisempi vaihtoehto. C 73/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 6. Korkeusrajoitukset 7. Selvitys vaikutuksesta Liite 2, Lisäys, 1,6. sekä liite VII, kohta 1. 1. 2 On jo ennestään olemassa yhteisölainsäädäntöä yhteisön liikenteessä käytettävien ajoneuvojen painosta ja mitois- ta. Ei ole asianmukaista eikä tarpeellista toistaa osia näistä tässä erillisdirektiivissä, jonka oikeusperustana on 100 a artikla ja joka ei kata ajoneuvojen käyttöä. Selvitys on erittäin epätyydyttävä ja puutteellinen. Asia koskee pk-yrityksiä erittäin suuressa määrin. Ehdotuk- sen erityisvaatimukset tulevat todennäköisesti vaikutta- maan tuottavuuteen. Työmarkkinaosapuolia olisi pitä- nyt kuulla. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (‘Tulli 2000‘) 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen muuttamisesta” (98/C 73/04) Neuvosto päätti 26. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa- , käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 3. joulukuuta 1997. Esittelijä oli Helmut Giesecke. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta, 2 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 2. Komission ehdotus 1. 1. Komission ehdotuksessa KOM(97) 433 lopull. esitetään tullitoimintaa koskevan yhteisön toimintaoh- jelman (Tulli 2000) määrärahojen korottamista vuosiksi 1998–2000. Komitea puolsi ohjelmaa syyskuussa 1995 antamassaan lausunnossa (1). 1. 2. Toimintaohjelman rahoitus saadaan pääosin IDA-ohjelmasta. Koska se kuitenkin päättyy 31. joulu- kuuta 1997, ja Tulli 2000 -ohjelma jatkuu vuoden 2000 loppuun asti, vuosille 1998–2000 tarvitaan lisärahoi- tusta. 2. 1. Edellä mainituista syistä komissio ehdottaa päätöksen N:o 210/97/EY (2) rahoituskehyksen muutta- mista siten, että se kattaisi vuodet 1998–2000. Tulli 2000 -ohjelman tietokoneistamiseen on 2. 2. tähänastisten 23 miljoonan ecun sijaan varattu 58 miljoonaa ecua. 3. Komitean huomiot 3. 1. Komitea kannattaa komission muutosehdotusta. (1) EYVL C 301, 13. 11. 1995, s. 5 (2) EYVL L 33, 4. 2. 1997, s. 24


title: Règlement (CE) n° 2457/97 de la Commission du 10 décembre 1997 relatif au prélèvement d'échantillons dans le cadre d'un contrôle physique des morceaux désossés de viande bovine bénéficiant d'une restitution à l'exportation

eurovoc_concepts:
beef
boned meat
customs inspection
export
export refund
preparation for market


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF for så vidt angår søhavne, flod- og kanalhavne og intermodale terminaler samt projekt nr. 8 i bilag III

eurovoc_concepts:
combined transport
harbour installation
project evaluation
trans-European network
transport network

text: C 120/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 18. 4. 98 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til Europa(cid:220)Parlamentets og R¿dets beslutning om »ndring af beslutning nr. 1692/96/EF for s¿ vidt ang¿r s(cid:192)havne, flod(cid:220) og kanalhavne og intermodale terminaler samt projekt nr. 8 i bilag III (98/C 120/08) (E˘S(cid:220)relevant tekst) KOM(97) 681 endelig udg. - 97/0358(COD) (Forelagt af Kommissionen den 4. marts 1998) EUROPA(cid:220)PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro(cid:220) p»iske F»llesskab, s»rlig artikel 129(cid:216)D, stk. 1, (4)(cid:217)forbindelsespunkterne, herunder s(cid:192)havne, flod(cid:220) og kanalhavne og intermodale terminaler, er en forud(cid:220) s»tning for, at de forskellige transportformer kan integreres i et multimodalt net; under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det ˘konomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, i henhold til fremgangsm¿den i traktatens artikel 189(cid:216)B, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: (1)(cid:217)Europa(cid:220)Parlamentets og R¿dets beslutning nr. juli 1996 om F»llesskabets 1692/96/EF af 23. retningslinjer for udvikling af det transeurop»iske transportnet(cid:216)(˛) udg(cid:192)r en generel referenceramme, der d»kker de overordnede m¿ls»tninger og priori(cid:220) i den p¿t»nkte terede m¿l for og hovedlinjerne indsats samt de udvalgte projekter af f»lles interesse inden for det transeurop»iske transportnet; (2)(cid:217)etablering og udvikling af det transeurop»iske trans(cid:220) portnet bidrager til, at det indre marked kan fungere gnidningsl(cid:192)st, og er med til at styrke den (cid:192)kono(cid:220) miske og sociale samh(cid:192)righed og sikre b»redygtig mobilitet for b¿de personer og gods; (5)(cid:217)netskitseplanerne I i bilag til beslutning nr. 1692/96/EF best¿r hovedsagelig af en r»kke forbin(cid:220) forbindelses(cid:220) delseslinjer, medens de punkter, med undtagelse af lufthavne, ikke er angivet i skitseplanerne; forskellige (6)(cid:217)af hensyn til n»rhedsprincippet b(cid:192)r der i netskitseplanerne for flod(cid:220) og kanalhavne og inter(cid:220) modale terminaler angives n(cid:192)jagtige placeringer, og terminaler i st(cid:192)rre byomr¿der b(cid:192)r samles i ~t omlad(cid:220) ningsomr¿de; ikke (7)(cid:217)i overensstemmelse med Kommissionens forslag om hurtigt at f¿ etableret en r»kke transeurop»iske hurtigruter for godstog, som beskrevet i meddelelse af 29. maj 1997(cid:216)(ˇ), b(cid:192)r udv»lgelsen af terminaler/ omladningsomr¿der samordnes med udviklingen af internationale godstogskorridorer med ¿ben adgang; (8)(cid:217)Det Europ»iske R¿d i Dublin den 13. og 14. december 1996 vedtog, at projekt nr. 8 i listen fra Det Europ»iske R¿d i Essen b(cid:192)r »ndres til en multi(cid:220) modal forbindelse mellem Portugal/Spanien og resten af Europa; (9)(cid:217)beslutning nr. 1692/96/EF b(cid:192)r derfor »ndres - VEDTAGET F˘LGENDE BESLUTNING: (3)(cid:217)for at n¿ disse m¿l er det transeurop»iske trans(cid:220) portnet udformet som et multimodalt infrastruk(cid:220) turnet, det skal kombinere og integrere de forskellige transportformer; Artikel 1 beslutning nr. I »ndringer: 1692/96/EF foretages f(cid:192)lgende (˛)(cid:217)EFT L 228 af 9. 9. 1996, s. 1. (ˇ)(cid:217)KOM(97) 242 endelig udg. 18. 4. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 120/15 1. (cid:218)(cid:217)I artikel 10, stk. 4, inds»ttes som fjerde led: (cid:176)-(cid:217)bidrager til videreudvikling af nye jernbanetjenester, is»r p¿ grundlag af de (cid:176)transeurop»iske hurtigruter for godstog(cid:133), som best¿r i internationale godstogs(cid:220) korridorer med ¿ben adgang. (cid:133) 2. (cid:218)(cid:217)I artikel 11 foretages f(cid:192)lgende »ndringer: a)(cid:217)Stk. 3 affattes s¿ledes: (cid:176)3. (cid:218)(cid:217)Flod(cid:220) og kanalhavnene indg¿r i nettet navnlig som sammenkoblingspunkter mellem de i stk. 2 og i artikel 14 n»vnte indre vandveje og de (cid:192)vrige trans(cid:220) portformer. (cid:133) b) Som stk. 3a inds»ttes: (cid:176)3a. (cid:218)(cid:217)De flod(cid:220) og kanalhavne, der indg¿r i nettet, er: a)(cid:217)¿bne for al kommerciel trafik b) placeret p¿ nettet af indre vandveje som vist i skit(cid:220) seplanen i bilag I, afsnit 4 c) forbundet med andre transeurop»iske transport(cid:220) ruter som vist i bilag I d) udstyret med omladningsanl»g til intermodal transport. (cid:133) 3. (cid:218)(cid:217)Artikel 12 affattes s¿ledes: (cid:176)Artikel 12 i det transeurop»iske trafikbetjeningspunkter og 1. (cid:218)(cid:217)S(cid:192)havnene transportnet omfatter s(cid:192)havne, som er ¿bne for al kommerciel trafik, og som er angivet p¿ skitseplanerne i bilag I, afsnit 5. De g(cid:192)r det muligt at udvikle s(cid:192)transporten og udg(cid:192)r (cid:192)ernes sammenkoblings(cid:220) maritime punkterne mellem s(cid:192)transporten og de (cid:192)vrige transport(cid:220) former. Her stilles udstyr og tjenesteydelser til r¿dighed for operat(cid:192)rer inden for transport. Deres infrastruktur tilvejebringer en r»kke tjenesteydelser for passagerbefor(cid:220) dring og godtransport inden for F»llesskabet og til og fra tredjelande, herunder f»rgeoverfarter og s(cid:192)transport over kortere og l»ngere afstande, inklusive kystsejlads. 2. (cid:218)(cid:217)De s(cid:192)havne, der indg¿r i nettet, opfylder f(cid:192)lgende kriterier: a)(cid:217)de har en samlet ¿rlig trafikm»ngde p¿ mindst 1 mio. tons fragt, eller b) en samlet ¿rlig trafikm»ngde p¿ mindst 20(cid:216)000 inter(cid:220) nationale passagerer (rejser mellem havne i to forskel(cid:220) lige lande). For s¿ vidt ang¿r (cid:192)erne i Det `g»iske Hav og Det Ioniske Hav kan den kr»vede mindstem»ngde af passagertrafik ogs¿ omfatte indenrigstrafik, under foruds»tning af at afstanden mellem havnene er over 5(cid:216)km, eller c) de udg(cid:192)r forbindelsespunkter mellem landbaserede led i det transeurop»iske net og sikrer dermed den territoriale sammenh»ng i F»llesskabet. 3. (cid:218)(cid:217)Ud over kriterierne i artikel 7 skal bilag II finde anvendelse p¿ s(cid:192)havne(cid:220) og s(cid:192)havnerelaterede projekter af f»lles interesse. (cid:133) 4. (cid:218)(cid:217)I artikel 14 foretages f(cid:192)lgende »ndringer: a)(cid:217)Stk. 1, andet led, affattes s¿ledes: (cid:176)-(cid:217)terminaler, som er udstyret med anl»g til inter(cid:220) modal omladning mellem jernbaner, indre vand(cid:220) veje og veje, og som er angivet i skitseplanerne i bilag I(cid:133). b) Som stk. 2 og 3 inds»ttes: (cid:176)2. (cid:217)De terminaler, der indg¿r i netter, er: -(cid:217)¿bne for al kommerciel trafik -(cid:217)placeret p¿ eller forbundet med ~n af jernba(cid:220) nekorridorerne som specificeret i skitseplan nr. 7. 1 i bilag I. Terminaler i st(cid:192)rre byomr¿der samles i ~t omladningsomr¿de -(cid:217)udstyret med omladningsanl»g til intermodal transport. 3. Projekter af f»lles interesse vedr(cid:192)rende nettet for kombineret transport opfylder ud over de i arti(cid:220) kel 7 fastsatte kriterier ogs¿ kriterierne og specifi(cid:220) kationerne i bilag II. (cid:133) 5. (cid:218)(cid:217)Artikel 19 affattes s¿ledes: (cid:176)Artikel 19 Specifikke projekter indeholder en vejledende oversigt over de Bilag III projekter, der er fastlagt i bilag I og II og i andre bestemmelser i denne beslutning, og som Det Euro(cid:220) p»iske R¿d i Essen og Det Europ»iske R¿d i Dublin tillagde s»rlig betydning. (cid:133) 6. (cid:218)(cid:217)Bilag I, II, og III »ndres som anf(cid:192)rt i bilaget til n»rv»rende beslutning. Artikel 2 Denne beslutning tr»der i kraft p¿ tredjedagen efter offentligg(cid:192)relsen i De Europ»iske F»llesskabers Tidende. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. C 120/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 18. 4. 98 BILAG 1) Bilag I »ndres s¿ledes: a)(cid:217)P¿ forsiden affattes afsnit 5 s¿ledes: (cid:176)5. 0. (cid:218)Europa 5. 1. ˘sters(cid:192)en 5. 2. Nords(cid:192)en 5. 3. Atlanterhavskysten 5. 4. Det Vestlige Middelhav 5. 5. Det ˘stlige Middelhav(cid:133). b) P¿ forsiden affattes afsnit 7 s¿ledes: (cid:176)Jernbanekorridorer og terminaler 7. 1. 0. (cid:218)Europa 7. 1. 1. (cid:218)Belgien/Tyskland/Luxembourg/Nederlandene/˘strig 7. 1. 2. (cid:218)Spanien/Portugal/Irland/Det Forenede Kongerige 7. 1. 3. (cid:218)Danmark/Finland/Sverige 7. 1. 4. (cid:218)Gr»kenland/Italien 7. 2. Indre vandveje og flod(cid:220) og kanalhavne. (cid:133) c) Skitseplan nr. 5. 0 til 5. 5 (S(cid:192)havne) inds»ttes, og skitseplan nr. 7. 1(cid:220)A (Jernbanekorridorer til kombi(cid:220) neret transport), 7. 1(cid:220)B (Stor m¿lestok) og 7. 2 (Kombineret transport (cid:134) Indre vandveje) erstattes med skitseplan nr. 7. 1. 0 (cid:220) 7. 1. 4 (Korridorer til kombineret transport og terminaler/omladningsomr¿der) og 7. 2 (Indre vandveje samt flod(cid:220) og kanalhavne). Skitseplanerne er anf(cid:192)rt i till»gget. 2) I bilag II foretages f(cid:192)lgende »ndringer: a)(cid:217)I afsnit 3 inds»ttes som tredje led: (cid:176)-(cid:217)nye jernbanetjenester, der is»r skal udvikles p¿ grundlag af de (cid:176)transeurop»iske hurtigruter for godstog(cid:133). (cid:133) b) I afsnit 4 affattes f(cid:192)rste afsnit s¿ledes: (cid:176)Flod(cid:220) og kanalhavne Foruden de projekter, som vedr(cid:192)rer de i bilag I anf(cid:192)rte forbindelser og flod(cid:220) og kanalhavne, betragtes som projekt af f»lles interesse ethvert infrastrukturprojekt, der vedr(cid:192)rer ~n eller flere af f(cid:192)lgende kategorier: 1) Adgang til havnen ad indre vandveje. 2) Havneinfrastruktur inden for havneomr¿det. 3) Anden transportinfrastruktur inden for havneomr¿det. 4) Anden transportinfrastruktur, der forbinder havnen med andre dele af det transeurop»iske net. (cid:133) c) I afsnit 5 foretages f(cid:192)lgende »ndringer: i) Stk. 1 bliver stk. 2 og affattes s¿ledes: (cid:176)2. (cid:217)Projekter for havne og havnerelateret infrastruktur skal vedr(cid:192)re ~n eller flere af f(cid:192)lgende kategorier: A. (cid:217)Adgang til havnen ad s(cid:192)vejen eller indre vandveje, herunder udgifter til anskaffelse af udstyr til isbrydning om vinteren. B. Infrastruktur inden for havneomr¿det. C. Infrastruktur for landtransport, som forbinder havnen med de andre bestanddele af det transeurop»iske transportnet. (cid:133) 18. 4. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 120/17 ii) Stk. 2 bliver stk. 1, og titlen affattes s¿ledes: (cid:176)1. (cid:217)M¿l for havne(cid:220) og havnerelaterede projekter af f»lles interesse. (cid:133) iii) Som nyt stk. 3 inds»ttes: (cid:176)3. (cid:217)Typer havne(cid:220) og havnerelaterede projekter af f»lles interesse Der l»gges s»rlig v»gt p¿ f(cid:192)lgende typer projekter, is»r: -(cid:217)udvikling af short sea(cid:220)skibsfart og s(cid:192)(cid:220)/flodtransport, herunder ogs¿ den n(cid:192)dvendige infra(cid:220) struktur -(cid:217)opgradering af havneinfrastrukturen, is»r i havne p¿ (cid:192)er og i perifert beliggende regioner -(cid:217)tilvejebringelse eller forbedring af adgangsmuligheder til og fra oplandet, is»r gennem jernba(cid:220) neforbindelser og forbindelser ad indre vandveje -(cid:217)udvikling og installering af styrings(cid:220) og informationssystemer s¿som EDI (elektronisk dataud(cid:220) veksling). (cid:133) iv)(cid:217)Som stk. 4 inds»ttes: (cid:176)4. (cid:217)S»rlige betingelser Infrastrukturinvesteringer inden for havneomr¿det (bortset fra EDI) kan ikke komme i betragt(cid:220) ning til f»llesskabsst(cid:192)tte i forbindelse med transeurop»iske net, bortset fra projekter af f»lles interesse, der vedr(cid:192)rer kombineret transport i havneomr¿der som anf(cid:192)rt i bilag II, afsnit 7. I st(cid:192)tteberettigede regioner kan infrastrukturinvesteringer finansieres af Samh(cid:192)righedsfonden og strukturfondene. Projekterne skal bidrage til: -(cid:217)at trafikken integreres i et transeurop»isk transportnet eller en multimodal transportk»de, eller -(cid:217)at anvendelsen af ikke(cid:220)forurenende transportm¿der (cid:192)ges. (cid:133) d) I afsnit 7 affattes tredje led s¿ledes: (cid:176)-(cid:217)udbyging af havneomr¿der, som g(cid:192)r det muligt at udvikle eller forbedre omladning mellem s(cid:192)transport og bane og indre vandveje inden for komineret transport(cid:133). 3) I bilag III foretages f(cid:192)lgende »ndringer: a)(cid:217)Overskriften affattes s¿ledes: (cid:176)Liste over de 14 projekter, som er vedtaget af Det Europ»iske R¿d i Essen og Det Europ»iske R¿d i Dublin(cid:133) b) Titlen p¿ projekt nr. 8 ((cid:176)Motorvej Lissabon(cid:220)Valladolid(cid:133)) affattes s¿ledes: (cid:176)Multimodal forbindelse mellem Portugal/Spanien og resten af Europa(cid:133)


title: Vorschlag für eine Verordnung (EG, Euratom) des Rates über die Hilfe für die beitrittswilligen Länder in Mittel- und Osteuropa im Rahmen der Heranführungsstrategie

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
accession to the European Union
cooperation policy
economic aid

text: C 48/18 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften 13. 2. 98 Vorschlag f(cid:190)r eine Verordnung (EG, Euratom) des Rates (cid:190)ber die Hilfe f(cid:190)r die beitrittswilligen L…nder in Mittel(cid:220) und Osteuropa im Rahmen der Heranf(cid:190)hrungsstrategie (98/C 48/09) KOM(97) 634 endg. - 97/0351(CNS) (Von der Kommission vorgelegt am 19. Dezember 1997) DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - gest(cid:190)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:190)ndung der Europ…i(cid:220) schen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 235, gest(cid:190)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:190)ndung der Europ…i(cid:220) schen Atomgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 203, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europ…ischen Parlaments, in Erw…gung nachstehender Gr(cid:190)nde: Auf seiner Tagung von Kopenhagen im Juni 1993 legte der Europ…ische Rat die wirtschaftlichen und die politi(cid:220) schen Bedingungen fest, die die beitrittswilligen assozi(cid:220) ierten L…nder in Mittel(cid:220) und Osteuropa erf(cid:190)llen m(cid:190)ssen, wenn sie die Mitgliedschaft in der Europ…ischen Union anstreben. Im Rahmen des Verfahrens gem…¤ Artikel O des Vertrags (cid:190)ber die Europ…ische Union wurden die Hauptschwierigkeiten ermittelt, die sich diesen L…ndern bei der Erf(cid:190)llung dieser Bedingungen stellen. Die Staats(cid:220) und Regierungschefs erkl…rten sich auf der Tagung des Europ…ischen Rates von Amsterdam am 16. und 17. Juni 1997 erneut gewillt, die Heranf(cid:190)hrungs(cid:220) strategie der Union zu intensivieren, um den beitrittswil(cid:220) ligen L…ndern die Vorbereitung auf den Beitritt zu er(cid:220) leichtern. Die Kommission unterbreitete zu diesem Zweck in der ,,Agenda 2000"" eine Reihe von Vorschl…(cid:220) gen. Es empfiehlt sich, die Hilfe der Europ…ischen Gemein(cid:220) schaft zur Unterst(cid:190)tzung der Heranf(cid:190)hrungsstrategie im Rahmen einer Partnerschaftsbeziehung mit jedem bei(cid:220) trittswilligen Land durchzuf(cid:190)hren und sich dabei auf die Priorit…ten zu konzentrieren, die bei der Ermittlung der genannten Schwierigkeiten aufgestellt wurden. Es ist wichtig, da¤ die verf(cid:190)gbaren Finanzmittel im Ein(cid:220) klang mit den Priorit…ten, die sich aus den Stellungnah(cid:220) men der Kommission zu den Beitrittsantr…gen ergeben, bestm‰glich verwaltet werden und da¤ der Rat (cid:190)ber die Grunds…tze, die Priorit…ten und die allgemeinen Bedin(cid:220) gungen f(cid:190)r die Beitrittspartnerschaften beschlie¤en kann, damit die Kommission diesen im Rahmen der Partner(cid:220) schaften Rechnung tragen kann. Die Hilfe der Gemeinschaft im Rahmen der Heranf(cid:190)h(cid:220) rungsstrategie ist Teil der Hilfeprogramme f(cid:190)r diese L…nder, die nach Ma¤gabe der Vertr…ge und insbeson(cid:220) dere der Verordnung (EWG) Nr. 3906/89 des Rates vom 18. Dezember 1989 (cid:190)ber die Wirtschaftshilfe f(cid:190)r be(cid:220) stimmte L…nder in Mittel(cid:220) und Osteuropa(cid:216)(˛), zuletzt ge(cid:220) …ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 753/96(cid:216)(ˇ), ge(cid:220) nehmigt wurden. Daher hat diese Verordnung keine finanziellen Auswirkungen. Die Programmierung der finanziellen Mittel der Hilfe der Gemeinschaft erfolgt gem…¤ den Verfahren der ein(cid:220) schl…gigen Verordnungen (cid:190)ber die jeweiligen Finanz(cid:220) instrumente oder entsprechenden Programme. Voraussetzung f(cid:190)r die Gew…hrung der Heranf(cid:190)hrungs(cid:220) hilfe sind die Wahrung der Grunds…tze der Demokratie und der Rechtsstaatlichkeit, die Achtung der Menschen(cid:220) rechte, der Minderheitenrechte und des Minderheiten(cid:220) schutzes. Die Einhaltung der in den Europa(cid:220)Abkommen festgeleg(cid:220) ten Verpflichtungen ist ebenfalls eine Bedingung f(cid:190)r die Gew…hrung der Hilfe der Gemeinschaft. Die Einf(cid:190)hrung eines Systems der Beitrittspartnerschaft tr…gt zur Verwirklichung der Ziele der Gemeinschaften bei. Die erforderlichen Befugnisse f(cid:190)r ein solches System sind nur in Artikel 235 des EG(cid:220)Vertrags und Artikel 203 des Euratom(cid:220)Vertrags vorgesehen - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Hilfe gem…¤ der Verordnung (EWG) Nr. 3906/89 sowie jegliche andere Hilfe der Gemeinschaft im Rah(cid:220) men der Heranf(cid:190)hrungsstrategie f(cid:190)r die beitrittswilligen L…nder werden im Rahmen eines Systems der Beitritts(cid:220) partnerschaft gew…hrt, das in einem einheitlichen Rah(cid:220) men folgendes umfa¤t: -(cid:217)die Priorit…ten f(cid:190)r die Vorbereitung auf den Beitritt, wie sie sich aus der Analyse der Lage in diesen L…n(cid:220) (˛)(cid:217)ABl. L 375 vom 23. 12. 1989, S. 11. (ˇ)(cid:217)ABl. L 103 vom 26. 4. 1996, S. 5. 13. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 48/19 dern nach Ma¤gabe der politischen und der wirt(cid:220) schaftlichen Kriterien und aus den mit der Mitglied(cid:220) schaft verbundenen Verpflichtungen ergeben; gigen Verordnungen (cid:190)ber die instrumente oder entsprechenden Programme. jeweiligen Finanz(cid:220) -(cid:217)die finanziellen Mittel f(cid:190)r die Unterst(cid:190)tzung der ein(cid:220) zelnen Beitrittsl…nder bei der Durchf(cid:190)hrung der f(cid:190)r den Beitritt ermittelten priorit…ren Ma¤nahmen. Artikel 4 Die Anpassungen der Beitrittspartnerschaften werden nach den Verfahren der Artikel 2 und/oder 3 vorge(cid:220) nommen. Artikel 2 Der Rat legt vor dem 15. M…rz 1998 auf Vorschlag der Kommission mit qualifizierter Mehrheit nach Ma¤gabe der Stellungnahmen zu den Beitrittsantr…gen die Grund(cid:220) s…tze, die Priorit…ten und die allgemeinen Bedingungen f(cid:190)r jede einzelne Beitrittspartnerschaft fest. Artikel 3 Die Hilfe der Gemeinschaft im Rahmen der Heranf(cid:190)h(cid:220) rungsstrategie entspricht der Hilfe, die in den gem…¤ den Bestimmungen der Vertr…ge und insbesondere gem…¤ der Verordnung (EWG) Nr. 3906/89 genehmigten Program(cid:220) men vorgesehen ist. Auf der Grundlage der vom Rat gem…¤ Artikel 2 der vorliegenden Verordnung gefa¤ten Beschl(cid:190)sse erfolgt die Programmierung der Finanzhilfe im Rahmen der Bei(cid:220) trittspartnerschaften gem…¤ den Verfahren der einschl…(cid:220) Artikel 5 Ist eine wesentliche Voraussetzung f(cid:190)r die Fortsetzung der Heranf(cid:190)hrungshilfe nicht erf(cid:190)llt, bei Verst‰¤en ge(cid:220) gen die Grunds…tze der Demokratie und der Rechts(cid:220) staatlichkeit oder Verletzungen der Menschenrechte, der Minderheitenrechte oder des Minderheitenschutzes, kann der Rat auf Vorschlag der Kommission mit qualifi(cid:220) zierter Mehrheit geeignete Ma¤nahmen im Zusammen(cid:220) hang mit der Gew…hrung der Heranf(cid:190)hrungshilfe f(cid:190)r ein beitrittswilliges Land beschlie¤en. Artikel 6 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver‰f(cid:220) fentlichung im Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat