title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto iheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
EU waters
harbour installation
maritime safety
prevention of pollution
safety standard

text: C 73/64 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto iheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi alusturvalli- suutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvon- ta) annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY muuttamisesta” (98/C 73/18) Neuvosto päätti 11. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 84 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelu annettiin liikenne- ja tietoliikennejaoston tehtäväksi. Se perusti valmistelu- ryhmän ja esittelijäksi nimitettiin Francis J. Whitworth. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti Francis J. Whitworthin yleisesittelijäksi ja hyväksyi 10. –11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 93 ääntä puolesta viiden pidättyessä äänestämästä. 1. Komission ehdotus Direktiivissä 95/21/EY (1) säädetään pakolliset 1. 1. vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on otettava huo- mioon tarkastaessaan satamiinsa saapuvia aluksia, sekä standardit, jotka alusten on täytettävä. Tämä on ollut oleellinen direktiivi EY:n pyrkimyksissä poistaa alikun- toiset alukset eurooppalaisilta vesiltä. Lausunnossaan(2) komission alkuperäisestä eh- 1. 2. dotuksesta ao. direktiiviksi talous- ja sosiaalikomitea kannatti varauksitta ehdotuksen tavoitteita ja teki huo- mattavan määrän yksityiskohtaisia huomioita sen säännösten tehostamiseksi. Direktiivi tuli voimaan 27. heinäkuuta 1995. 1. 3. Komissio ehdottaa nyt sen muuttamista kolmessa suh- teessa. a) Satamavaltioiden suorittaman valvonnan vaatimus- ten soveltamisala olisi laajennettava koskemaan myös luetteloituihin kansainvälisiin yleissopimuk- siin liittyviä pöytäkirjoja ja muutoksia, jotka on hyväksytty heinäkuun 1995 jälkeen. b) Jäsenvaltioita varten olisi hyväksyttävä menettely, jota sovelletaan silloin, kun matkustaja-alusten, öljy-, kemikaali- ja kaasusäiliöalusten, kaasunkulje- tusalusten, irtolastialusten sekä suurnopeuksisten vähintään 500 bruttorekisteritonnin rahtialusten osalta 1. heinäkuuta 1998 voimaan tulevan kansa- (1) Neuvoston direktiivi 95/21/EY, annettu 19 päivänä kesä- kuuta 1995 alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumisja työskentelyolosuhteita koskevien kan- sainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) – EYVL N:o L 157, 7. 7. 1995, s. 1 (2) TSK:n lausunto: EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, s. 50 alusten invälisen (ISM- säännöstö) määräysten noudattamista osoittavat asiakirjat puuttuvat. johtamissäännöstön c) Varsinaista direktiiviä voidaan jatkossa muuttaa direktiivin alaisiin kansainvälisiin välineisiin tehtä- vien muutosten liittämiseksi siihen 19 artiklaan sisältyvällä komiteamenettelyllä, joka koskee tällä hetkellä vain liitteiden muuttamista. 2. Yleistä 2. 1. Komitea tukee varauksitta edellä lausuntokoh- dan 1. 3. alakohdissa a) ja c) mainittuja ehdotuksia. Niiden tarkoituksena on varmistaa, että satamavaltioi- den valvontavaatimukset ovat täysin ajantasaiset ja uusien kansainvälisten turvallisuusmääräysten mukaiset ilman viivettä, jonka direktiivin muuttamisprosessi ai- heuttaisi. 2. 2. Ehdotus b) edellyttää muita seikkaperäisempää tarkastelua. ISM-säännöstö vaatii laivausyrityksiä ke- hittämään ja soveltamaan laadukkaita johtamisen ja alustensa toiminnan normeja. Tämä koskee toimintape- riaatteiden kehittämisen lisäksi toiminta- ja hätämenet- telyjä sekä vastuualueiden tarkkaa määrittämistä maissa ja vesillä. Hallitusten on pakko tarkastaa, että niiden alueella liiketoimintaa harjoittavat laivausyritykset ja ko. valtion lipun alla purjehtivat alukset noudattavat säännöstön vaatimuksia, ja niiden on vastaavasti todis- tettava tämä myöntämällä vaatimustenmukaisuusasia- kirja ao. yhtiölle ja turvallisuusjohtamistodistus kullekin alukselle. direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan tarkastavan mm. juuri nämä asiakirjat. Jäsenvaltioiden edellytetään 9. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 73/65 ISM-säännöstö tulee 2. 3. voimaan matkustaja- alusten, öljy-, kemikaali- ja kaasusäiliöalusten, irtolas- tialusten sekä suurnopeuksisten vähintään 500 bruttore- kisteritonnin rahtialusten osalta 1. heinäkuuta 1998. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3051/95 (1) säädettiin sen täytäntöönpanosta jo heinäkuun 1. päivästä 1996 alkaen kaikkien yhteisön satamiin liikennöivien ro-ro- matkustaja-alusten osalta niiden rekisteröintivaltiosta riippumatta. Talous- ja sosiaalikomitea kannatti tätä ehdotusta lausunnossaan (2) varauksetta. Siinä komitea totesi, että on tehtävä paljon työtä, mikäli yhtiöiden on suunniteltava ja toteutettava vaaditut menettelyt ja saatava ao. viranomaiset tarkastamaan ja hyväksymään ne määräajassa. Kokemus on osoittanut, että varoitus oli oikeu- 2. 4. tettu. Laajaa huolta aiheuttaa nyt, että omistajien ja toimijoiden suurista ponnistuksista huolimatta mer- kittävä osuus ao. 12 000 aluksesta ei saa vaatimustenmu- kaisuusasiakirjoja heinäkuuhun 1998 mennessä. 2. 5. Tätä taustaa vasten komissio ehdottaa nyt direk- tiivin 9 artiklaan täydennystä, jolla velvoitetaan py- säyttämään alus satamaan heinäkuun 1. päivästä 1998 alkaen ko. asiakirjojen puuttuessa, mutta jäsenvaltioille annetaan samaan aikaan mahdollisuus kumota pysäyttä- mismääräys ja antaa alukselle lupa lähteä satamasta, ellei siinä ole muita puutteita. Näin voidaan toimia sillä hyvin selvällä varauksella, että alukselta evätään pääsy kaikkiin muihin yhteisön satamiin kunnes se on saanut ja se voi esittää vaaditut asiakirjat. 2. 6. Siten tämä direktiivimuutos tekee yhtäältä aluk- sen pysäyttämisen pakolliseksi, ellei säännöstöä nouda- teta, mutta toisaalta se antaa jäsenvaltioille niiden harkintaan perustuvan mahdollisuuden päästää alukset, jotka eivät täytä vaatimuksia ensimmäisellä heinäkuun 1. päivän 1998 jälkeisellä käynnillään yhteisön sata- massa, jatkamaan matkaansa yhteisön ulkopuolisiin satamiin. On pantava merkille, että muutos estäisi jäsenvaltiossa rekisteröityä alusta palaamasta kotisata- maansa hankkimaan asiakirjoja. Alus ei voisi etenkään hyötyä direktiivin 11 artiklan 6 kohdassa tätä tarkoitusta varten olevista ylivoimaisia esteitä koskevista ehdoista. 3. Erityistä 3. 1. Talous- ja sosiaalikomitea vahvistaa jälleen kan- nattavansa ISM-säännöstöä pääasiallisena ja tärkeänä välineenä parantaa meriliikenteen turvallisuutta maail- (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 3051/95, annettu 8 päivänä jou- lukuuta 1995, ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuusjohta- misesta – EYVL N:o L 320, 30. 12. 1995, s. 14 (2) TSK:n lausunto: EYVL N:o C 236, 11. 9. 1995, s. 42 manlaajuisesti. Sen mielestä säännöstöä on noudatettava tiukasti yhteisön satamissa. Komitea on siten tyytyväi- nen komission ehdotukseen velvoittaa pysäyttämään alus virallisen vaatimustenmukaisuusasiakirjan ja tur- vallisuusjohtamistodistuksen puuttuessa. 3. 2. Samalla komitea toteaa, että on voitettava huo- mattavia käytännön ongelmia, kun säännöstö tulee voimaan. Aluksen menettelyjen tarkastus- ja hyväksy- misprosessi, joka kansallisen viranomaisen tai luokitus- laitoksen on suoritettava ennen vaatimustenmukaisuu- sasiakirjan ja turvallisuusjohtamistodistuksen myöntä- mistä, on pitkällinen ja siinä voi syntyä byrokraattisia viipeitä. Alusten pysäyttäminen yhteisön satamissa näiden asiakirjojen puuttuessa venyy helposti pidem- mäksi kuin aluksessa olevan fyysisen vian korjaaminen. Kaikkien sellaisten alusten pysäyttäminen välittömästi heinäkuun 1. päivän 1998 jälkeen johtaisi luultavasti vakaviin ruuhkiin useissa yhteisön satamissa ja joissakin tapauksissa haittaisi niiden toimintakykyä. 3. 3. Niinpä komitea hyväksyy edellä kohdassa 2. 5 tiivistetyn komission ehdotuksen, mutta korostaa, että mekanismin, jonka avulla aluksen pääsy kaikkiin muihin yhteisön satamiin evätään siihen asti, kunnes sillä on hallussaan voimassa oleva vaatimustenmukaisuusasia- kirja ja turvallisuusjohtamistodistus, täytyy olla auko- ton. Tämän yksittäisen ehdon lisäksi minkäänlaisia poikkeuksia ei tulisi sallia, ja ehdotetun uuden 9 a artiklan säännöksiä olisi noudatettava tarkasti. Yksi erityinen kohta on vielä mainittava. Pariisin 3. 4. pöytäkirjan valvontaviranomaisen antamissa väliaikai- sissa ohjeissa ISM-säännöstön noudattamisen tarkasta- misesta viitataan mahdollisuuteen antaa ISM:n noudat- tamisprosessia koskevia tietoja, jotka tunnustetaan päteväksi vaihtoehdoksi vaatimustenmukaisuusasiakir- jalle ja turvallisuusjohtamistodistukselle. Komitea kat- soo, että tähän mahdolliseen poikkeukseen olisi suhtau- duttava erityisen varauksellisesti. On äärimmäisen tärkeää, että satamavaltion valvontamääräyksiä nouda- tetaan yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä, jotta lai- vanvarustajalle ei tule houkutusta lähettää niitä aluksi- aan, jotka eivät ole täysin vaatimustenmukaisia, sata- miin, joiden tarkastuspolitiikan he ovat huomanneet muita väljemmäksi. Edellistä yleisemmällä tasolla komitea uskoo, 3. 5. että tämän ja muiden satamavaltion valvontamenettely- jen edellyttämien välttämättömien asiakirjojen hallussa- pidon tarkastamista voitaisiin helpottaa hyväksymällä etukäteisilmoitusmenettely ja ehdottaa, että komissio tutkii asiaa sen tulevaa kehitystä Kansainvälisessä me- renkulkujärjestössä (IMO) silmällä pitäen. C 73/66 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 3. 6. Komitea huomauttaa, että direktiiviluonnoksen laatimisen jälkeen ja ainoastaan kaksi viikkoa ennen tämän lausunnon hyväksymistä IMOn yleiskokous hyväksyi 27. marraskuuta 1997 ISM-säännöstön toi- meenpanoa koskevan uuden päätöslauselman. Komitea olettaa, että komissio ottaa päätöslauselman ehdot huomioon edistäessään direktiivin toimeenpanoa. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Liikenneturvallisuuden edistäminen EU:ssa – Ohjelma vuosiksi 1997–2001” (98/C 73/19) Euroopan komissio päätti 16. huhtikuuta 1997 perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 12. marraskuu- ta 1997. Esittelijä oli Hubert Ghigonis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 79 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 5pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Komissio käynnisti vuonna 1993 ensimmäisen tieturvallisuuden toimintaohjelman (1). Merkittävää edistystä on tapahtunut paljolti komission ja Euroopan parlamentin aloitteellisen roolin ansiosta. Tilanne on kuitenkin yhä kaukana tyydyttävästä, mistä todisteena on 45 000 kuollutta ja 1,6 miljoonaa loukkaantunutta vuosittain. Tästä syystä komissio ehdottaa käsillä olevassa 1. 2. tiedonannossa täydentävää strategiaa, jonka on määrä vauhdittaa liikenneturvallisuuden myönteistä kehitystä. Strategia, jonka mukaan onnettomuuksien aiheuttamat korkeat kustannukset (n. miljoona ecua tapaturman uhria kohden) olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden liikenneturvallisuuspolitiikassa, kolmesta osasta: koostuu – tiedon ja parhaiden käytänteiden kerääminen ja levitt- äminen, joita edistää erityisesti liikenneturvallisuutta koskevan EU:n tietojärjestelmän perustaminen; (1) Komission tiedonanto ”Tieliikenteen turvallisuuden toi- mintaohjelma” (COM(93) 246 final). – toimet onnettomuuksien ehkäisemiseksi: esimerkiksi kuljettajien alkoholin, huumeiden ja lääkkeiden käytön rajoittaminen sekä telemaattisten sovellusten käyttö; – keinot, joilla onnettomuuksien sattuessa niiden seu- rauksia vähennetään: etenkin turvallisuutta arvioivien ohjelmien kehittäminen sekä erilaisiin teknisiin toi- miin liittyvien ehdotuksien tekeminen. Kaudelle 1997–2001 suunnitellun ohjelman pe- 1. 3. ruspiirteet ovat seuraavat: – komission suositus, jonka tarkoituksena on ottaa huomioon liikenneonnettomuuksien aiheuttamat suuret kustannukset arvioimalla entistä laajemmin liikenneturvallisuustoimien kannattavuutta; – integroitu liikenneturvallisuutta koskeva EU:n tie- tojärjestelmä, johon sisältyvät liikenneonnettomuus- tilastoja koskevat tiedot, altistumistiedot sekä tiedot liikenneturvallisuustoimien täytäntöönpanosta, tut- kimuksista, parhaista käytänteistä ja lainsäädännön soveltamisesta; – toimet sen torjumiseksi, että kuljettajat ajavat väsy- neinä tai alkoholin, lääkkeiden tai huumeiden vaiku- tuksen alaisina;


title: Reglamento (CE) n° 2455/97 de la Comisión de 10 de diciembre de 1997 que modifica el Reglamento (CEE) nº 3061/84 por el que se establecen las modalidades de aplicación del régimen de ayuda a la producción de aceite de oliva

eurovoc_concepts:
aid system
olive oil
production aid

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2459/97 av den 10 december 1997 om fastställande av importtullar inom rissektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio che modifica la Direttiva 95/21/CE del Consiglio relativa all'attuazione di norme internazionali per la sicurezza delle navi, la prevenzione dell'inquinamento e le condizioni di vita e di lavoro a bordo, per le navi che approdano nei porti comunitari e che navigano nelle acque sotto la giurisdizione degli Stati membri (Controllo dello Stato di approdo)»

formats: html pdf print

text: C 73/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio che modifica la Direttiva 95/21/CE del Consiglio relativa all’attuazione di norme internaziona- li per la sicurezza delle navi, la prevenzione dell’inquinamento e le condizioni di vita e di lavoro a bordo, per le navi che approdano nei porti comunitari e che navigano nelle acque sotto la giurisdizione degli Stati membri (Controllo dello Stato di approdo)» (98/C 73/18) Il Consiglio, in data 11 settembre 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 84, secondo comma, del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Trasporti e comunicazioni», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha costituito il gruppo di studio e nominato relatore Whitworth. Il Comitato economico e sociale, il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, ha nominato relatore generale Whitworth ed ha adottato, con 93 voti favorevoli e 5 astensioni, il seguente parere. 1. Proposta della Commissione La Direttiva 95/21/CE (1) fissa le norme che gli 1. 1. Stati membri devono rispettare nell’ispezione delle navi che approdano nei loro porti e le disposizioni cui dette imbarcazioni devono ottemperare. Essa riveste un ruolo di primo piano nel quadro degli sforzi volti ad eliminare dalle acque comunitarie le navi che non rispondono ai requisiti previsti. 1. 2. Nel parere sulla proposta di direttiva (2) iniziale della Commissione, il Comitato economico e sociale condivideva pienamente gli obiettivi perseguiti e formu- lava una serie di osservazioni dettagliate finalizzate ad una maggiore efficacia delle disposizioni. La direttiva è entrata in vigore il 27 luglio 1995. 1. 3. La Commissione propone adesso di emendarla sotto tre profili: a) La portata dei requisiti in materia di controllo dello Stato di approdo deve essere ampliata per includere i protocolli e gli emendamenti alle convenzioni internazionali indicate, apportati dopo il luglio 1995. b) Occorre adottare una procedura che gli Stati membri applichino in mancanza di documentazione che comprovi la conformità con il codice internazionale di gestione della sicurezza che stabilisce norme per la sicurezza delle navi e la prevenzione dell’inquina- il quale entra in vigore il mento (codice ISM), (1) Direttiva del Consiglio 95/21/CE del 19 giugno 1995 relativo all’attuazione di norme internazionali per la sicurezza delle navi, la prevenzione dell’inquinamento e le condizioni di vita e di lavoro a bordo, per le navi che approdano nei porti comunitari e che navigano nelle acque sotto la giurisdizione degli Stati membri (Controllo dello Stato di approdo) — GU L 157 del 7. 7. 1995, pag. 1. (2) GU C 393 del 31. 12. 1994, pag. 50. 1o luglio 1998 per le navi passeggeri, le petroliere, le chimichiere, le gasiere, le portarinfuse e le imbarca- zioni ultrarapide di stazza pari o superiore a 500 tonnellate. c) L’adattamento del testo della direttiva per tener conto dei futuri emendamenti agli strumenti interna- zionali da essa contemplati, potrà aver luogo tramite la procedura di comitato di cui all’articolo 19, attualmente applicabile solo agli allegati. 2. Osservazioni generali 2. 1. Il Comitato accoglie senza indugio le proposte di cui alle lettere a) e c) in quanto mirano ad assicurare il pieno e tempestivo aggiornamento delle disposizioni di controllo dello Stato di approdo e la loro coerenza con le nuove norme internazionali in materia di sicurezza senza dover procedere all’elaborazione di una direttiva recante modifica. 2. 2. La proposta di cui alla lettera b) merita un esame più approfondito. Il Codice ISM prevede che le società di navigazione mettano a punto e applichino standard di alta qualità per la gestione ed il funzionamento delle navi. Cio` implica l’elaborazione di politiche scritte e di procedure operative e d’emergenza, nonché l’esatta definizione delle responsabilità tanto a terra quanto in mare. Le amministrazioni nazionali sono tenute ad accertarsi che le società di navigazione che esercitano la propria attività sul loro territorio e le navi che battono la loro bandiera soddisfino ai requisiti del Codice, ed a comprovare tale circostanza tramite rispettivamente il Documento di Conformità rilasciato alla compagnia ed il Certificato di Gestione della Sicurezza rilasciato alle singole navi. Tali documenti figurano tra quelli che gli Stati membri sono tenuti a controllare a norma dell’articolo 6, paragrafo 1, della direttiva. 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/65 Il Codice ISM entra in vigore il 1o luglio 1998 2. 3. per le navi passeggeri, le petroliere, le chimichiere, le gasiere, le portarinfuse e le imbarcazioni ultrarapide di stazza lorda pari o superiore a 500 tonnellate. Il Regolamento del Consiglio (CE) n. 3051/95 (1) ne dispo- neva l’applicazione anticipata al 1o luglio 1996 per i traghetti passeggeri roll on/roll off, a prescindere dalla loro bandiera, in servizio da e verso i porti dell’Unione europea. Detta proposta è stata accolta senza riserve dal Comitato che nel suo parere (2) ha riconosciuto l’enorme mole di lavoro necessaria per far sı` che le compagnie fossero in grado di mettere a punto ed applicare le procedure richieste e le facessero adottare dalle autorità competenti entro questo nuovo termine. L’esperienza ha dimostrato che tale monito era 2. 4. giustificato. Si teme adesso che, nonostante gli sforzi dei proprietari e degli operatori, gran parte delle 12 000 navi interessate non dispongano dei certificati di conformità entro il luglio 1998. 2. 5. Date le circostanze, la Commissione propone adesso, in un’aggiunta all’articolo 9 della direttiva, di rendere il fermo obbligatorio dal 1o luglio 1998 nel caso in cui manchi detta documentazione, ma di permettere agli Stati membri, laddove non risultino altre carenze, di togliere l’ordine di fermo ed autorizzare la nave a lasciare il porto, precisando che le verrà rifiutato l’accesso a qualsiasi porto della Comunità finché non sarà in grado di esibire la documentazione richiesta. L’emendamento alla direttiva rende obbligatorio 2. 6. il fermo in caso di non conformità con il Codice ma lascia, d’altro canto, alla discrezione degli Stati membri la possibilità di autorizzare le navi che al primo scalo in un porto comunitario dopo il 1o luglio 1998 non risultino conformi, ad interrompere il fermo e proseguire il viaggio ma solo in porti non comunitari. Giova osservare che l’emendamento impedirebbe ad una nave battente bandiera di uno Stato membro di tornare al porto di origine per ottenere la documentazione richiesta. In particolare, la nave non potrebbe avvalersi della clausola di forza maggiore di cui all’articolo 11, paragrafo 6, della direttiva. 3. Osservazioni particolari 3. 1. Il Comitato ribadisce il proprio sostegno al Codice ISM, importante strumento per il miglioramento delle norme di sicurezza marittima a livello mondiale. (1) Regolamento (CE) n. 3051/95 del Consiglio dell’8 dicembre 1995 sulla gestione della sicurezza delle navi roll on/roll off da passeggeri — GU L 320 del 30. 12. 1995, pag. 14. (2) GU C 236 dell’11. 9. 1995, pag. 42. Ritiene che il Codice vada applicato rigorosamente nei porti comunitari ed accoglie quindi con favore la proposta della Commissione di rendere obbligatorio il fermo di una nave in assenza di un documento di conformità e di un certificato di gestione della sicurezza riconosciuti. 3. 2. Il Comitato riconosce nondimeno che al momen- to dell’entrata in vigore del Codice occorrerà risolvere grossi problemi di ordine pratico. Il processo di ispezione ed approvazione delle procedure a bordo, che dev’essere effettuato da un’autorità nazionale o da una società di classificazione prima del rilascio del documento di conformità e del certificato di gestione della sicurezza, è lungo e puo` esser soggetto ai ritardi burocratici. Il fermo in un porto comunitario in assenza di detta documentazione rischia di protrarsi molto più di quanto non occorra per rettificare un difetto materiale a bordo della nave. Il fermo di tutte le navi in tali condizioni dopo il 1o luglio 1998 potrebbe portare ad un grave congestionamento in molti porti comunitari e in alcuni casi potrebbe persino pregiudicarne la capacità di gestire le attività. 3. 3. Il Comitato accetta di conseguenza la proposta della Commissione sintetizzata al punto 2. 5 precedente, ma sottolinea che il meccanismo consistente nel rifiutare alla nave l’accesso a tutti gli altri porti comunitari fino al rilascio di un documento di conformità e di un certificato di gestione della sicurezza validi dev’essere del tutto efficace. A parte tale condizione, non dovrebbero esservi altre deroghe di nessun genere e le disposizioni del nuovo articolo 9 bis dovrebbero essere rispettate rigorosamente. 3. 4. Va rilevato un punto particolare. Gli orientamen- ti provvisori per il controllo dell’applicazione del Codice ISM elaborati dal comitato del protocollo d’intesa (MOU) di Parigi fanno riferimento alla possibilità di riconoscere come valida alternativa al documento di conformità ed al certificato di gestione della sicurezza la presentazione di informazioni accettabili sull’applica- zione della procedura dell’ISM. Il Comitato ritiene che tale deroga potenziale vada considerata con la massima cautela. È di estrema importanza che le disposizioni di controllo dello Stato di approdo siano applicate in modo uniforme in tutto il territorio comunitario per evitare che i proprietari siano tentati di inviare le navi non del tutto conformi ai requisiti in porti in cui il regime di ispezione sembra essere applicato in modo meno rigoroso. In linea generale, 3. 5. il Comitato ritiene che la conferma del possesso di detta documentazione e degli altri certificati richiesti dalle procedure di controllo dello Stato di approdo potrebbe essere agevolata dall’adozione di una procedura di prenotificazione e suggerisce alla Commissione di vagliare tale opportunità nel corso di un prossimo studio in vista di un suo possibile sviluppo nell’ambito dell’IMO. C 73/66 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 3. 6. Il Comitato rileva che a seguito dell’elaborazione della proposta di direttiva, e solo due settimane prima dell’adozione del parere, vale a dire il 27 novembre 1997, l’assemblea dell’IMO ha adottato un’ulteriore risoluzione sull’applicazione del codice ISM. Il Comitato si aspetta che la Commissione tenga conto del suo contenuto nel promuovere l’applicazione della direttiva. Bruxelles, 10 dicembre 1997. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Comunicazione della Commissione al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni — Promuovere la sicurezza stradale nell’Unione europea: il programma 1997-2001» (98/C 73/19) La Commissione europea, in data 16 aprile 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla comunicazione di cui sopra. La Sezione «Trasporti e comunicazioni», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Ghigonis, in data 12 novembre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 79 voti favorevoli, 1 voto contrario e 5 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Nel 1993 la Commissione ha avviato un primo programma d’azione in materia di sicurezza stradale (1). Da allora sono stati compiuti importanti passi avanti, in gran parte grazie all’opera di promozione condotta dalla Commissione e dal Parlamento europeo. Eppure la situazione non è ancora certo soddisfacente, come testimoniano del resto le cifre: ogni anno, sulle strade, muoiono 45 000 persone e i feriti sono 1,6 milioni. È per tale motivo che, nella Comunicazione 1. 2. in oggetto, la Commissione propone una strategia complementare destinata ad accelerare i progressi in questo campo. La strategia, fondata sul principio secon- do cui va tenuto conto dei costi elevati degli incidenti stradali (pari a circa 1 milione di ecu per ciascuna vittima) nelle politiche nazionali in materia di sicurezza, si muove in tre direzioni: — raccolta e diffusione di informazioni e buone pratiche tramite, in particolare, l’introduzione di un sistema di informazioni in materia di sicurezza stradale a livello comunitario; — misure atte a prevenire gli incidenti, limitando ad esempio il consumo di alcool e droghe o medicinali da parte dei conducenti e introducendo sistemi telematici; — strumenti atti a limitare le conseguenze in caso d’incidente, e più precisamente lo sviluppo di pro- grammi di valutazione della sicurezza e la presenta- zione di proposte di misure tecniche. I principali elementi del programma 1997-2001 1. 3. si possono pertanto cosı` riassumere: — una raccomandazione della Commissione che invita a tener pienamente conto dei costi assai elevati degli incidenti stradali, facendo più spesso ricorso all’analisi costi-benefici per le azioni in materia di sicurezza stradale; — un sistema integrato di informazioni a livello comuni- tario che raccolga le statistiche sugli incidenti, i dati relativi all’esposizione al rischio, l’adozione di misure di sicurezza stradale, i lavori di ricerca, le migliori pratiche e l’applicazione della legislazione vigente in materia; (1) Comunicazione della Commissione su un primo program- ma d’azione in materia di sicurezza stradale (COM(93) 246). — azioni volte a scoraggiare la guida in situazioni di stanchezza o sotto l’effetto di alcool, medicinali o droghe;


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2459/97 DER KOMMISSION vom 10. Dezember 1997 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een richtlijn van de Raad houdende wijziging van de Richtlijnen 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG, 69/208/EEG, 70/457/EEG en 70/458/EEG betreffende het in de handel brengen van bietenzaad, zaaizaad van groenvoedergewassen, zaaigranen, pootaardappelen, zaaizaad van oliehoudende planten en vezelgewassen en groentezaad, en betreffende de gemeenschappelijke rassenlijst voor landbouwgewassen"

eurovoc_concepts:
labelling
marketing standard
plant life
plant propagation
seed

text: 9. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 73/45 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een richtlijn van de Raad houdende wijziging van de Richtlijnen 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG, 69/208/EEG, 70/457/EEG en 70/458/EEG betreffende het in de handel brengen van bietenzaad, zaaizaad van groenvoedergewassen, zaaigranen, pootaardappelen, zaaizaad van oliehoudende planten en vezelgewassen en groentezaad, en betreffende de gemeenschappe- lijke rassenlijst voor landbouwgewassen” (98/C 73/10) De Raad heeft op 11 september 1997, overeenkomstig de artikelen 43 en 198 van het EG-Verdrag besloten het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling voor landbouw en visserij, die was belast met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden, heeft haar advies op 7 november 1997 goedgekeurd (rappor- teur: de heer Nilsson). Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 350e Zitting op 10 en 11 december 1997 (vergadering van 10 december) met 106 stemmen vo´o´r en 2 stemmen tegen, bij 5 onthoudingen, het volgende advies goedgekeurd. 1. Inhoud van het Commissiedocument 1. 1. De Commissie stelt voor, de experimenten waar- door sinds 1989 de procedures en het vinden van betere alternatieven voor de officie¨le certificering van zaaigoed konden worden vereenvoudigd (89/540/EEG, gewijzigd bij 96/33/EEG), een definitieve vorm te geven. De Commissie wil daarom de betrokken richtlijnen wij- zigen. 1. 2. Verder wordt voorgesteld het toevoegen van nieuwe rassen aan de rassenlijst en het wijzigen van deze lijst te vereenvoudigen. De reden hiervoor is de ontwikkeling op het gebied van de kruising van rassen, die nieuwe namen en hybriden heeft opgeleverd. 2. 2. Het voorstel komt grotendeels overeen met de methode die al een aantal jaren bij wijze van experiment wordt gehanteerd, en waar goede ervaringen mee zijn opgedaan. 2. 3. Veldcontrole is één van de belangrijkste controle- maatregelen voor het certificeringssysteem. Daarom moet zowel de officie¨le als de niet-officie¨le controles objectief en onafhankelijk zijn, zodat het resultaat betrouwbaar is. 2. 3. 1. De resultaten van de controles door niet- officie¨le inspecteurs moeten worden bekrachtigd door de bevoegde certificeringsinstanties. 2. Opmerkingen van de Afdeling 2. 1. Het Comité steunt het voorstel van de Com- missie. 2. 4. Aangezien gedetailleerde regels worden voorge- schreven voor de vereenvoudiging, die nu definitief wordt, lijkt het voorstel van de Commissie aan een en ander te voldoen. Brussel, 10 december 1997. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2455/97 av den 10 december 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 3061/84 om närmare tillämpningsföreskrifter för systemet med produktionsstöd för olivolja


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3927/97 von den Abgeordneten Giampaolo D'ANDREA , Pierluigi CASTAGNETTI , Antonio GRAZIANI , Gerardo BIANCO , Maria COLOMBO SVEVO an den Rat. Illegale Einwanderung

eurovoc_concepts:
EU programme
Iraq
Italy
action programme
aid to refugees
civil war
ethnic group
illegal migration
political asylum
refugee

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/49 (98/C 187/78) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3755/97 von Cristiana Muscardini (NI) an den Rat (17. November 1997) Betrifft: Kurden und politisches Asyl Die Kurden sind weder Banditen noch Illegale, und die in Italien Zuflucht suchenden Flu¤chtlinge, zumindest die Kurden unter ihnen › werfen internationale Probleme auf, was die Gewa¤hrung von politischem Asyl betrifft. Man darf nicht vergessen, da(cid:223) diese Menschen in einem im Verborgenen gefu¤hrten Krieg, der die zivilisierte Welt bedauerlicherweise nicht bewegt, beka¤mpft, verfolgt und ha¤ufig auf grausame Weise unterdru¤ckt werden, so da(cid:223) sie weder auf irakischem Hoheitsgebiet noch auf iranischem, syrischen oder tu¤rkischem Staatsgebiet in Frieden leben ko¤nnen. Wenn man den Kurden den Flu¤chtlingsstatus nicht gewa¤hrt, so fragt man sich, wem man u¤berhaupt diesen Status geben ko¤nnte. Keine internationale Organisation entscheidet sich, den ersten Schritt zu unternehmen, nicht einmal auf rein humanita¤rem Gebiet. Europa mu(cid:223) bei dem Bemu¤hen, diese Schande zu tilgen, eine Vorreiterrolle u¤bernehmen. Europa mu(cid:223) sich mit der Frage auseinandersetzen, wie das politische Asyl auf zivile Weise zu gestalten ist und wie die Betroffenen in den La¤ndern der Europa¤ischen Union aufgenommen und ins Arbeitsleben eingegliedert werden ko¤nnen. Da Apulien nach dem Schengener U¤ bereinkommen nicht als italienisches Grenzgebiet angesehen werden kann, sondern als europa¤ische Grenzregion betrachet werden mu(cid:223), werden die Kommission und der Rat eindringlich ersucht, sich mit dem furchtbaren Problem der Kurden auf europa¤ischer Ebene zu befassen und unverzu¤glich den Sicherheitsrat der Vereinten Nationen einzuschalten. Vernachla¤ssigt man die (cid:132)Kurdenfrage(cid:147), so besteht die Gefahr, da(cid:223) sich das Problem explosionsartig zuspitzt und da(cid:223) es entweder zu Flu¤chtlingsstro¤men in andere europa¤ische La¤nder kommt oder zu einer gefa¤hrlichen bewaffneten Auseinandersetzung, die nicht zu beherrschen wa¤re und in eine Katastrophe mu¤nden wu¤rde. (98/C 187/79) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3927/97 von Giampaolo D(cid:146)Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) und Maria Colombo Svevo (PPE) an den Rat (10. Dezember 1997) Betrifft: Illegale Einwanderung Erneut sind massive, fortgesetzte Versuche illegaler Einwanderer, zumeist Kurden, festzustellen, u¤ber Italien in die EU zu gelangen. Es ist dies quasi ein Exodus von Flu¤chtlingen aus Gebieten, in denen Nationalita¤tenkonflikte wu¤ten und der Schutz der legitimen Menschenrechte objektiv fragwu¤rdig ist. Kann mir der Rat deshalb mitteilen, welche Initiativen die Europa¤ische Union zu treffen gedenkt, um einerseits dem Flu¤chtlingsstrom entgegenzuwirken und andererseits diese ethnischen Minderheiten dabei zu unterstu¤tzen, da(cid:223) ihnen ihre Rechte und somit eine menschenwu¤rdige Existenz zugesichert werden? (98/C 187/80) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0109/98 von Guido Viceconte (UPE) an den Rat (23. Januar 1998) Betrifft: Flu¤chtlingsstro¤me an den Su¤dost-Ku¤sten der Europa¤ischen Union In den vergangenen Monaten wurden die Mittelmeerku¤sten der EU von Tausenden von Flu¤chtlingen aus Albanien und der Tu¤rkei u¤berschwemmt. Die italienischen Beho¤rden haben die no¤tigen Mittel fu¤r die voru¤bergehende Aufnahme der Flu¤chtlinge und fu¤r die U¤ berpru¤fung etwaiger Asylantra¤ge unter Einhaltung des Schengener Abkommens bereitgestellt. Wie in der ju¤ngsten technischen Sitzung der Polizeichefs in Rom deutlich wurde, wird sich die Situation angesichts der demographischen und wirtschaftlichen Auseinanderentwicklung der La¤nder im su¤do¤stlichen Mittelmeerraum ku¤nftig sicher noch verscha¤rfen. In Anbetracht der politischen Bedeutung und der supranatio- nalen Dimension der Ereignisse, der Rolle krimineller Banden und einer mo¤glichen Verschlimmerung der Lage in der Zukunft ist ein rasches und einheitliches Vorgehen der EU no¤tig, das einerseits auf eine geeignete gemeinschaftliche Lo¤sung auf dem Gebiet der EU und andererseits auf Ma(cid:223)nahmen zur U¤ berwindung der politischen, gesellschaftlichen und wirtschaftlichen Ursachen der Abwanderung vor Ort abzielt