title: Asetuksen (EY) N:o 1404/96 7 artiklan 3 kohdan mukainen LIFE-Rahoitusvälinettä koskeva kertomus

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
activity report
budget policy
environmental protection

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 12. 1997 KOM(97) 633 lopull. ASETUKSEN (EY) N: o 1404/96 7 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAINEN L/Ftf-RAHOITUSVÄLINETTÄ KOSKEVA KERTOMUS (Komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO 0. TIIVISTELMÄ. 1. JOHDANTO. 1. 1 RAPORTIN SISÄLTÖ 1. 2 LZFE-OHJELMAN KUVAUS 2. LIFE-USOKTO. 2. 1 JÄTETYT HAKEMUKSET JA YHTEISRAHOITETUT HANKKEET 2. 2 VARAINHOITO 2. 3 HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN 2. 4 YHTEISRAHOITETTUJEN HANKKEIDEN TYYPIT JA HUOMAUTUKSIA 3. L/Ftf-YMPÄRISTÖ 3. 1 JÄTETYT HAKEMUKSET JA YHTEISRAHOITETUT HANKKEET 3. 2 VARAINHOITO 3. 3 HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN 3. 4 YHTEISRAHOITETTUJEN HANKKEIDEN TYYPIT 4. L/FE-KOLMANNETMAAT 4. 1 JÄTETYT HAKEMUKSET JA YHTEISRAHOITETUT HANKKEET 4. 2 VARAINHOITO 4. 3 HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN 4. 4 RAHOITETTUJEN HANKKEIDEN TYYPIT JA HUOMAUTUKSIA 5. YLEISET PÄÄTELMÄT. SIVU 3 4 5 6 6 8 8 9 10 10 11 12 13 14 15 16 16 16 17 2- TIIVISTELMÄ jota on muutettu Tämä raportti liittyy ympäristöalan rahoitusvälineen perustamista (Life) koskevaan - Neuvoston asetus^TY) N:o 1973/92, annettu 21 toukokuuta artikkeliin 7. 3 1992, 15 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella2(EY) N:o 1404/96. Se liittyy myös aloitteeseen "Moitteeton ja tehokas varainhoito" (SEM 2000). L//e-asetuksen 7 artikloissa 3 kohdan ja 14 käsitellään kahta raporttia, joissa arvioidaan Life II -rahoitusvälineen ohjeellista määrää sekä asetukseen mahdollisesti tehtäviä tarkistuksia, jotta tätä toimea voitaisiin jatkaa toisen vaiheen jälkeen. Komissio päätti suorittaa arvioinnin vaiheittain. Tässä ensimmäisessä, 7 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa tehdään selkoa Life- välineen täytäntöönpanosta nykyhetkeen asti. Siinä hahmotellaan arvioinnin seuraavat vaiheet, joiden avulla voidaan arvioida asetuksen täytäntöönpanoa, tavoitteiden asianmukaisuutta ja niiden toteumista sekä tukikäytännön johdonmukaisuutta. Toisessa kertomuksessa ehdotetaan toimen jatkamisen mahdollisesti edellyttämiä tarkistuksia. Siinä pyritään myös kohdentamaan tulevia toimia. Kertomuksessa annetaan yleiskatsaus L//e-ohjelman toteuttamisesta sen kolmella osa-alueella: luonnonsuojelussa (L//ê-Luonto), teollisuutta ja paikallisia yhteisöjä koskevissa esittelytoimissa (Life-Ympäristö) sekä yhteistyötoimissa Välimeren ja Itämeren rannikoiden kolmansien maiden kanssa (lukuun ottamatta niitä Keski- ja Itä-Euroopan maita, jotka ovat allekirjoittaneet assosiointisopimuksen Euroopan unionin kanssa) (Z,//ê-Kolmannet maat). Vuodesta 1996 komission arvioitavaksi jätetään vuosittain noin 900 hanketta, joista kolmannes on tukikelpoisia. Vain noin puoleen näistä hankkeista voidaan myöntää yhteisrahoitusta tällä hetkellä käytettävissä olevista varoista. Ympäristöalan Life- rahoitusvälineen kautta voitaisiin näin ollen hyödyntää määrärahoja nykyistä enemmän sekä nykyisen, ajanjaksoksi 1996 - 1999 myönnetyn 450 miljoonan ecun ohjeellisen määrän rajoissa että jopa sen yli. Tiukan budjettipolitiikan vuoksi komissio on kuitenkin pitänyt välttämättömänä antaa budjettivallan käyttäjälle sisälly määrärahojen korotuksia. Siten Life- budjettiesityksen, rahoitusvälineelle pyydetyllä summalla ei voida kattaa täksi ajanjaksoksi suunniteltuja ohjeellisia määrärahoja. johon ei 1 VIRALLINEN LEHTI NRO L 206, 22/07/1992 S. 0001 SUOMENKIELINEN ERITYISPAINOS. T 15 NIDE 11 S. 108 RUOTSINKIELINEN ERITYISPAINOS. T 15 NIDE 11 S. 108 2 VIRALLINEN LEHTI NRO L 181, 20/07/96 S. 0001 1. JOHDANTO 1. 1 Raportin sisältö Ympäristöalan L//<?-rahoitusvälinettä ohjataan 21 päivänä toukokuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella^TY) N:o 1973/92, jota muutettiin neuvoston asetuksella2(ETY) N:o 1404/96 15 heinäkuuta 1996. Kyseisen asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklassa säädetään seuraavaa: "Neuvosto tarkastelee komission 30 päivään syyskuuta 1997 mennessä antaman kertomuksen perusteella ennen 31 päivää joulukuuta 1997 ohjeellista määrää sen mahdolliseksi tarkistamiseksi perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen, rahoitusnäkymien puitteissa ja saadut hakemukset huomioon ottaen" (7 artiklan 3 kohta). "Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja määrärahojen käytöstä ja tekee ehdotukset mahdollisista muutoksista toiminnan jatkamiseksi toisen vaiheen jälkeen" (14 artikla). Aloitteessa "Moitteeton ja tehokas varainhoito" (SEM 2000), jonka mukaisesti nämä kaksi kertomusta laaditaan, edellytetään eri toimien rahoitukseen tehtävää järjestelmällistä kysymykset tunnettaisiin ennen päätösten tekoa. Z-z/e-välineen tarkistamisessa komissio on laadittavien kahden kertomuksen päättänyt edetä vaiheittain, koska määräaikojen väli on lyhyt. ohjelmien rahoitukseen käytettävien arviointia, etukäteen liittyvät yhteisön jotta Tässä raportissa tehdään selkoa Z,//e-välineen täytäntöönpanosta nykyhetkeen asti. Siinä hahmotellaan arvioinnin seuraavat vaiheet ja annetaan lausunto ohjeellisen määrärahan mahdollisesta tarkistamisesta. että ehdotusta Life- On huomattava, rahoitusvälineen jatkamisesta toisen, vuodet 1996 - 1999 käsittävän vaiheen (Life II) ajan, ohjeellisen määrän vahvistamisesta käytiin keskusteluja sekä neuvostossa että Euroopan parlamentissa. tarkasteltaessa komission Parlamentti pyysi ohjeellisen määrän vahvistamista 800 miljoonaksi ecuksi ajanjaksona 1996 - 1999. Neuvosto katsoi, etteivät budjettinäkymät nykyisellään anna mahdollisuutta komission ehdotuksessaan esittämän summan eli 450 miljoonan ecun ylittämiseen. Neuvosto katsoi kuitenkin, että ottaen huomioon ne ympäristöalan tarpeet, joita varten rahoitusväline on perustettu, ohjeellisen määrän suuruutta voitaisiin tarkastella uudelleen vuoden 1997 lopussa. Tässä raportissa ei siis pelkästään analysoida vastaanotettuja hakemuksia, vaan arvioidaan myös vuosien 1998 - 1999 mahdollisia rahoitustarpeita ottaen huomioon jäsenvaltioiden osoittama mielenkiinto Life-ohjelman toimintaan sekä julkisten ja yksityisten hakijoiden oikeutetut odotukset. Asetuksen 14 artiklassa tarkoitetussa kertomuksessa hyödynnetään komission teettämän ulkopuolisten asiantuntijoiden perusteellisen arvioinnin tuloksia, jotka saadaan kesäkuussa 1998. Tässä perusteellisessa arvioinnissa on tarkoitus tutkia rahoitusvälineen käytön tehoa ja sen tavoitteiden saavuttamista ottaen samalla huomioon toimien aiheellisuus ja niiden perustelujen pätevyys. Arviossa ehdotetaan seuraavan vaiheen mahdollisesti edellyttämiä siinä pyritään myös kohdentamaan tulevia toimia paremmin. toimia, ja Käytännössä siinä pyritään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - Onko tällä rahoitusvälineellä merkitystä yhteisön ympäristöpolitiikan ja ympäristölainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, ja mikä tämä merkitys on? - Onko rahoitusvälineellä edistävää vaikutusta yhteisön muihin politiikan aloihin tai muihin välineisiin? - Onko hankkeiden valintamenettelyllä voitu valita hankkeita, jotka täyttävät hyvin asetuksessa annetut valintakriteerit? - Onko käytettävissä olevaa rahoitusta käytetty asianmukaisesti vai pitäisikö niiden jakoperusteita tarkistaa? - Millaiset rahoitusvälineen mahdollisuudet ovat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. ? 1. 2 Li/e-ohjelman kuvaus 1. 2. 1 Z///e-ohjelman yleisenä yhteisön tavoitteena ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa erityistoimia (L//e-asetuksen rahoituskelpoisilla aloilla. osarahoittamalla edesauttaa artikla) on 1 1. 2. 2 Rahoituskelpoiset alat koskevat - ympäristönsuojelutoimia (Life-Luonto) - paikallisen teollisuuden ja paikallisten yhteisöjen hyväksi toteutettavia esittelytoimia (Life-Ympäristö) - Välimeren ja Itämeren rannikoiden kolmansien maiden kanssa toteutettuja yhteistyötoimia, joihin eivät lukeudu sellaiset Keski- ja Itä-Euroopan maat, jotka ovat allekirjoittaneet assosiointisopimuksen Euroopan unionin kanssa (L//è-Kolmannet maat). L//ê-asetuksen mukaan 92 prosenttia määrärahoista suunnataan yhteisön tästä määrästä puolet käytetään alueella toteutettaviin toimiin ja luonnonsuojelutoimiin. Viisi kolmansiin maihin. Kolme liitännäistoimenpiteisiin. prosenttia määrärahoista prosenttia määrärahoista suunnataan käytetään 1. 2. 3 Vuodesta 1992 lähtien L//e-ohjelmaan on tehty lähes 6 500 hanke- ehdotusta, joista noin kolmannes oli rahoituskelpoisia. Arviolta puolet rahoituskelpoisista ehdotuksista sai yhteisrahoitusta yhteensä 542 miljoonaa ecua. Noin 750 hanketta toteutetaan parhaillaan. 1. 2. 4 Vuodesta 1996 alkaen on laadittu kolme tiedotetta, joista yksi koskee Life-Luonto&y yksi Life-Ympäristöä ja yksi Lz/e-Kolmannet maat -rahoitusvälinettä. Saatujen kokemuksien perusteella on ollut rahoitusvälineen mahdollista määritellä soveltamisala. Samoin näiden tiedotteiden ja mahdollisille hakijoille tarkoitettujen tiedotustilaisuuksien ansiosta hakemusten laatu on parantunut teknisten ja taloudellisten näkökohtien osalta. tarkemmin entistä 1. 2. 5 Hanke-ehdotusten arviointi on sovitettu kunkin toiminta-alan erityispiirteisiin. Z,//e-Luonnon osalta komissio suorittaa muodollisesti hyväksyttävien ja rahoituskelpoisten hakemusten alustavan valinnan käyttäen apunaan ulkopuolisia tieteellisiä neuvonantajia ja ottaen huomioon asetuksessa säädetyt perusteet. Komissio tämän jälkeen ehdotuksen luetteloksi parhaista hankkeista yhteisön tasolla ja toimittaa luettelon luontotyyppikomitealle jäsenvaltioiden lausuntoja varten. laatii Life-Ympäristön osalta arviointimenettelyt tapahtuvat samanaikaisesti jäsenvaltioissa neuvotteluissa ja komissiossa. Kahdenvälisissä hankkeista laaditaan tämän jälkeen suppea yhteinen luettelo, ja hankkeita käsitellään tämän jälkeen aihepiirikohtaisissa itsenäisten työryhmissä. Tämän kolminkertaisen arvioinnin asiantuntijoiden perusteella komissio esittää luettelon rahoitettavista hankkeista ja pyytää siitä lausunnon jäsenvaltioiden edustajista muodostetulta Life- hallintokomitealta. -ohjelman osalta arviointimenettely L//e-Kolmannet maat on samankaltainen kuin Life-Ympäristön yhteydessä. Erona on, että riippumattomien asiantuntijoiden suorittama arviointi koskee kaikkia komission muodollisesti rahoituskelpoisiksi katsomia ehdotuksia. 2. LlFE-UJONTO 2. 1 Jätetyt hakemukset ja yhteisrahoitetut hankkeet Vuosina 1992 - 1997 komissiolle jätettiin 1 308 yhteisrahoitushakemusta Z,//ê-Luonto-ohjelmasta. Anottu summa oli yhteensä 1 328 miljoonaa ecua. Käytettävissä olevista varoista voitiin antaa yhteisrahoitusta 299 hankkeelle yhteensä 239,5 miljoonaa ecua. -6 Seuraavassa taulukossa on eritelty kunkin vuoden tiedot. Taulukko 1 Ufel Life II 92 93 94 95 96 97 (EU-12) (EU-12) (EU-12) (EU-15) (EU-15) (EU-15) 86 227 - - 198 294 80 1863 35 22 296 270 116 153 47 313 235 139 139 72 241 174 123 93 63 174 128 97 76 60 36,9 20,6 47,7 48,5 43,4 42,4 1. Hakemusten lukumäärä 2. Anottu rahoitus (miljoonaa ecua) 3. Rahoituskelpoisten hakemusten lukumäärä 4. Rahoituskelpoinen (miljoonaa ecua) osuus 5. Rahoitettujen hakemusten lukumäärä 6. Myönnetty rahoitus (miljoonaa ecua) (Luvut on pyöristetty miljooniin ecuihin, ja ne osoittavat ainoastaan yhteisön yhteisrahoitusosuuden, joka on yleensä 50 - 75 prosenttia kokonaisbudjetista) Lukuja tulkittaessa on otettava huomioon seuraavat päätöksiin liittyvät tekijät: • Tietyt hankkeet ovat jo käynnissä olevan hankkeen toinen vaihe. Joissakin hankkeissa on mukana useita eri alueilla tai eri jäsenmaissa toimivia edunsaajia. • Vuonna 1995 uusi esite mukautettiin luontohankkeisiin liittyvien toimien tyypin mukaan. Hakijoita pyydettiin kartoittamaan ja suunnittelemaan tulevat toimensa entistä tarkemmin. Lyhyellä aikavälillä (1995 - 1996) tämä tarkkuusvaatimusten kiristäminen on lisännyt niiden hakemusten määrää, tai joita ei ole katsottu jotka on hylätty muotoseikkojen vuoksi rahoituskelpoisiksi. Vuoden 1997 aikana on kuitenkin havaittu hakemusten keskimääräisen laadun parantuneen. • Vuodesta 1996 alkaen Life II on liitetty tiiviimmin Natura 20004 -alueverkon toteuttamiseen. Ennakolta tapahtuva kirjaaminen kansalliseen 3 Summassa on mukana vain yksi hanke, jonka saama rahoitus oli 61 miljoonaa ecua. 4 Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta Virallinen lehti nro L 206, 22/07/92 s. 0007-005 Suomenkielinen erityispainos kappale 15 nide l i s. 114 Ruotsinkielinen erityispainos kappale 15 nide l i s. 114 tarkoituksena on taata 4Tämän direktiivin luonnollinen elinympäristöjä luonnonvarainen eläimistöjä kasvisto Euroopan Unionin jäsenmaiden alueella, joka perustuu sopimuksen artikkeliin 2. 1. On perustettu yhtäjaksoinen ekologinen verkosto Euroopan luonnon monimuotoisuus säilyttämällä Natura 2000 -luetteloon tuli vuonna 1996 pakolliseksi Natura 2000 -alueisiin liittyvien hankkeiden osalta. Koska Z,//e-Luonto-ohjelma liittyy täten yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon, osoittautui, että monet vuosina 1996 ja 1997 jätetyt hakemukset eivät olleet rahoituskelpoisia. Monet mahdolliset hakijat eivät myöskään jättäneet hakemusta, koska asianomaista kohdetta ei vielä oltu ehdotettu jäsenvaltioille. • Vuonna 1997 hankkeista piti toimittaa tiedot komissiolle tammikuun loppuun mennessä eli ainoastaan kolme kuukautta vuoden 1996 valintakauden päättymisen jälkeen. Valinta oli viivästynyt Life II -asetuksen myöhästyneen antamisen vuoksi. Kyseisten valintakausien läheisyys vähensi jätettyjen hakemusten lukumäärää. • Keskimääräinen rahoitus hanketta kohti oli vuosina 1996 ja 1997 noin 700 000 ecua ja vaihteli välillä 100 000 - 2 000 000 ecua. 2. 2 Varainhoito Ajanjaksona 1992 - 1997 myönnetyistä määrärahoista oli sidottu lähes 100 prosenttia. Määrärahojen korkeaa hyödyntämisastetta edisti komission suorittama tarkka hankkeiden seuranta. Ainoastaan noin kolmannes yhteisrahoitetuista hankkeista sai rahoitusta edunsaajan alun perin ehdottaman määrän. Komissio tutkiikin jokaisen toimenpiteet voitaisiin alustavasti valitun ehdotuksen kohdalla, mitkä rahoittaa yhteisrahoituksella muiden yhteisön rahastojen (EMOTR, EAKR, koheesiorahastot ja niin edelleen) kanssa tai mitkä eivät ole välttämättömiä luonnonsuojelutoimien onnistumisen kannalta. toteutumisen Budjetin tärkeimmät ongelmat ovat olleet hankkeiden toteutuksen viivästyminen sekä se, että hyvin pienessä määrässä tapauksia hankkeen lopussa on esitetty menoja, jotka eivät ole rahoituskelpoisia. Vähemmän kuin 1 % määrärahoista jäi sitomatta. 2. 3 Hankkeiden maantieteellinen jakautuminen Life-lMor&o on yhteisön väline, johon ei sisälly määräyksiä käytettävissä olevan summan jakamisesta jäsenvaltioille noudattaen tiettyjä prosenttimääriä. Myönnettyjen summien vuosittaisella jakautumisella jäsenvaltioittain ei juuri ole merkitystä. Pitemmän aikavälin tutkimus on kuitenkin tärkeää suorittaa. Ajanjakson 1992 -1997 osalta voidaan todeta seuraavaa: erityissuojelualueita varten, jota kutsutaan nimellä "Natura 2000". Tämän verkoston tarkoituksena on taata suojelualueiden luonnollisen elinympäristön (direktiivin liite I) ja lajien elinympäristön (direktiivin liite II) säilyttäminen tai vastaavasti luonnontilan palauttaminen mahdollisimman hyvään tilaan. • Life-Luonto on ensisijaisesti hyödyttänyt niitä alueita ja jäsenvaltioita, joiden luontotyypit ja lajisto ovat erittäin rikkaat ja yhteisön kannalta merkittävät. Tämä vastaa välineen tarkoitusta. • Vaikka kyseessä ei ole välineen ensisijainen tarkoitus, Life-Luonto on edistänyt osaltaan myös yhteisön yhteenkuuluvuuspyrkimyksiä. Koheesiorahastosta ovat luonnonrikkauksiensa vuoksi voineet hyödyntää yhteisrahoitusta, jonka taso on huomattavasti korkeampi kuin yhteisön keskiarvo. jäsenvaltiota rahoitusta saaneet neljä 2. 4 Yhteisrahoitettujen hankkeiden tyypit ja huomautuksia luonne on ajan myötä kehittynyt. Yhteisrahoitettujen hankkeiden Life n -välineen hyväksymisestä lähtien niissä on keskitytty kentällä toteutettaviin hankkeisiin. Yleisesti ottaen Li/e-Luonto-välineen avulla on voitu hoitaa useita luontotyyppien ja lajien säilyttämiseen välttämättömiä alueita. • Li/e-Luonto-välineestä on myönnetty rahoitusta useille paikallisen ja kansallisen tason kartoituksille (EL, ES, RL, P), joiden tarkoituksena on valmistella Natura 2000 -ohjelmaa. Tämäntyyppiset toimenpiteet eivät enää ole keskeisiä Life II: n toiminnassa. ovat saaneet Lintuja koskevia hankkeita on ollut käynnissä lukuisia. L(/e-Luonto- välineestä joiden tarkoituksena on suojella 18 yhteensä 23:sta Euroopassa elävästä, maailmanlaajuisesti uhanalaisesta lintulajista, ja ohjelma on osaltaan edistänyt useiden alueiden nimeämistä uusiksi erityissuojelualueiksi lintudirektiivin perusteella. yhteisrahoitusta erityishankkeet, Erittäin uhanalaisiin lajeihin (El Hierron jättiläislisko, partakorppikotka, munkkihylje) on kohdistettu useita hankkeita, jotka ovat edistäneet populaation säilymistä vakaana tai sen lisääntymistä. Kosteikkoalueet ovat olleet hyvin edustettuina. Niitä koskee yli kolmannes hankkeista. Tämä painopistealue on osoitus jäsenvaltioiden pyrkimyksestä äskettäisen kosteikkoalueita koskevan tiedonannon mukaiset velvoitteensa. täyttää Ramsarin yleissopimuksen ja Lukuisat hakemukset ovat koskeneet maatalousalueita, ja useissa on esitetty maatalouden ympäristötoimien jatkamista (asetus ETY 2078/92). Z,//e-väline on mahdollistanut yhteisön luottoja (esimerkiksi elinympäristöjen suojeluun Kreikassa). rakennerahastojen Samoin monet hankkeet ovat edistäneet Euroopan unionin Natura 2000 -verkon toteuttamisen valmistelua seuraavilla toimenpiteillä: - luonnonperinnön kartoittaminen useissa jäsenvaltioissa ja useilla alueilla ~ hoitosuunnitelmien laatiminen yhdessä paikallisen tason toimijoiden kanssa tulevia kohteita varten esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa - hoitomenetelmien sekä kohteiden ylläpidon varmistamiseen tai kunnostamiseen liittyvien kustannusten yksilöiminen esimerkiksi kanervanummien osalta - kohteiden ekologiseen hoitoon liittyvien menetelmien opettaminen henkilökunnalle. » Yhteisrahoituksen edunsaajat ovat enimmäkseen kansallisia, alueellisia tai paikallisia julkisia elimiä jäsenvaltioiden hallintorakenteen mukaan. Tämä julkishallinnon hallitseva asema osoittaa viranomaisten kiinnostusta luontodirektiivien täytäntöönpanoon käytettävään yhteisön välineeseen. Toinen Life-Luonto-välineen suora edunsaajaryhmä ovat hallituksista riippumattomat järjestöt. Nämä järjestöt ovat lisäksi usein mukana julkisten elinten käynnistämissä hankkeissa joko suoraan tai siten, että niille on uskottu tiettyjä hankkeisiin liittyviä toimia. luonnonsuojeluun tarkoitettu yhteisön Life-Luonto on ainoa erityisesti rahoitusväline. Kiireellisiä toimia koskevien hankkeiden kysyntä onkin ollut ajanjaksolla 1992 - 1997 erittäin suuri. Hankkeilla ei ole lyhyen aikavälin taloudellisia vaikutuksia, mutta ne voivat johtaa kestävämpiin, muiden rakennerahastojen kautta toteutettaviin toimiin. Vuoden 1997 lopussa kansallisissa luetteloissa on useita tuhansia uusia, jäsenvaltioiden luontotyyppidirektiivin perusteella ehdottamia kohteita. Tämä johtaa ehdotusten voimakkaaseen lisääntymiseen ajanjaksolla 1998 -1999. todennäköisesti Zz/e-Luonto-ohjelmaan tehtävien Lz/e-Luonto-väline ei voi yksinään olla tarkoituksenmukainen väline koko Natura 2000 -ohjelman rahoittamiseen. Se on lähinnä katalysaattori. Ainoastaan ottamalla //sdavuksi muita rakennerahastoja voidaan vaikuttaa merkittävästi tämän yhteisön verkoston toteutumiseen. Li/e-Luonto-ohjelman avulla paikallisen tason toimijat voidaan saada työskentelemään yhdessä konkreettisissa hankkeissa, usein toisistaan suuresti poikkeavien etunäkökohtien hyväksi. Yleisön tietoisuutta voidaan myös pyrkiä lisäämään, ja se on tärkeä vaikkakin vaikeasti mitattava tekijä. 3. L/F£-YMPARISTÖ 3. 1 Jätetyt hakemukset ja yhteisrahoitetut hankkeet Muiden kuin luonnonsuojeluun liittyvien hankkeiden osalta komissiolle jätettiin ajanjaksolla 1992 - 1997 yhteensä 4 815 tukihakemusta. Vuosina 1993-1997 haetun Lz/e-rahoitustuen määrä on yhteensä noin 5 600 miljoonaa ecua. Kyseisellä ajanjaksolla voitiin, rahoitusta koskevien rajoitusten vuoksi, myöntää Z,(/e-välineen kautta yhteisrahoitusta 680 10 hankkeelle (14 prosenttia) yhteensä noin 272 miljoonaa ecua (5 prosenttia). Seuraavassa taulukossa on yksilöity kunkin vuoden tärkeimmät tiedot: Taulukko 2 Lifel Life II 92 93 94 95 96 97 (EU-12) (EU-12) (EU-12) (EU-15) (EU-15) (EU-15) 1. Hakemusten lukumäärä 300 1447 1224 729 2. Anottu rahoitus (miljoonaa ecua) 3. Rahoituskelpoisten hakemusten lukumäärä 4. Alustavasti valittujen hakemusten lukumäärä 5. Anottu osuus (summa / alustavasti valittu hanke) (miljoonaa ecua) 6. Rahoitettujen hakemusten lukumäärä 7. Myönnetty rahoitus (miljoonaa ecua) Alustavasti valittujen ja rahoitettujen hankkeiden erotus (miljoonaa ecua) - 2012 653 2214 +/- 185 - 70 39,6 601 306 79 99 44,7 33,8 721 258 84 431 264 84 160 135 53,1 48,1 30,6 36,0 601 393 283 177 90 104 43,3 47,2 514 328 244 194 81 112 43,6 37,4 (Kaikki rahoitusta koskevat luvut on pyöristetty miljooniin ecuihin, ja ne edustavat ainoastaan yhteisön yhteisrahoitusosuutta, joka on yleensä noin 3 0 - 50 prosenttia koko rahoituskelpoisesta talousarviosta. ) • Ajanjakson 1992 - 1995 aikana monet esitellyistä hankkeista eivät kuuluneet (kalliit rakennepoliittiset hankkeet, useat ohjelman tutkimushankkeet ja niin edelleen) Vuodesta 1996 alkaen luvut vaikuttavat sitä vastoin yhtenäisemmiltä. soveltamisalaan • Kun oikeudellista kehystä (valintaperusteita) sekä mahdollisille hakijoille suunnattua tiedotusta on kehitytty, on onnistuttu vähentämään hakemuksia, jotka hylätään muotoseikkojen vuoksi hylättyjen tai jotka eivät ole rahoituskelpoisia. Sekä teollisuuden että paikallisten yhteisöjen jättämien ehdotusten laadun paraneminen on johtanut siihen, että merkittävä osa hankkeista on voitu alustavasti valita rahoituskelpoiseksi. • Rahoitus on ollut keskimäärin 400 000 ecua vuosina 1996 ja 1997 ja yleensä välillä 100 000 - 1 000 000 ecua. 3. 2 Varainhoito Life-Ympäristön maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste on erittäin korkea (99,93 prosenttia), koska tulevien edunsaajien kanssa neuvotellaan vuosittain alustava talousarvio, jotta hankkeiden mahdolliset ylisuuret arviot voitaisiin korjata. il Life-Ympäristö-ohjelmasta rahoitettaviin toimiin liittyy tiettyjä teknisiä ja taloudellisia riskejä niiden uutta luovasta luonteesta johtuen: teollisuuden toimien tai osalta teollisuusmittakaavaan voi teknologiseen umpikujaan. Samoin paikallisten kumppanuussuhteiden luominen yhteisöjen, yhdistysten ja liittojen tai yritysten välillä voi kestää oletettua kauemmin ja olla arvioitua vaikeampaa. laboratoriomittakaavasta siirtyminen pilotti- johtaa Tällaisia riskejä ovat seuraavat: - Hankkeiden toteuttaminen myöhästyy: 3/4 hankkeista myöhästyy joitakin kuukausia ja 1/4 yli vuoden. Tällaisten myöhästymisten ehkäisemiseksi komissio on pyytänyt vuodesta 1996 alkaen liittämään hakuasiakirjoihin yksityiskohtaisemman jossa määritellään yksilöityjen tehtävien toteuttamisaika ja budjetti. suunnitelman, alustavan - Hankkeet toteutetaan epätäydellisesi tai puutteellisesti, minkä takia komission on vähennettävä osuuttaan ja jopa perittävä takaisin maksettu ennakko kokonaan tai osittain. Tähän mennessä on 25 hankkeen osalta jouduttu käyttämään takaisinperintää, ja vuodesta 1997 alkaen perityt summat on käytetty mahdollisuuksien mukaan uusiin hankkeisiin. - Tuensaajat ovat itse peruuttaneet kymmenisen hanketta ennen niiden aloittamista, koska niiden taloudellinen tilanne oli muuttunut hankkeiden esittämisen ja komission päätöksen välisenä aikana. - Kolmen hankkeen osalta on noussut epäilyjä petoksesta, ja asiat on jätetty UCLAFin käsiteltäviksi. Komissio on toteuttanut vuodesta 1993 ehkäiseviä toimenpiteitä näiden riskien vähentämiseksi. Tällaiset toimenpiteet koskevat yksittäisten päätösten oikeudellista muotoa, ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamaa teknistä seurantaa, yksityisiltä tuensaajilta edellytettyä pankkitakuuta. Lisäksi jokaisesta sekä julkisten että yksityisten tuensaajien hankkeesta tehdään ennen tekninen arviointi sekä loppumaksun maksamista hankkeen suorittama hankkeen riippumattomien hyväksyttyjen kustannusten tilintarkastus. tilintarkastajien tulosten 3. 3 Hankkeiden maantieteellinen jakautuminen Life-Ympäristöön ei sisälly määräyksiä käytettävissä olevan summan jakamisesta jäsenvaltioiden kesken. Arviointijärjestelmän tarkoituksena on mahdollistaa ehdotusten valinta niiden ansioiden perusteella, ja hankkeet arvioidaan aiheluokittain (jätteet, vesi, ilma jne. ). Tällaisessa ansioihin perustuvassa arvioinnissa otetaan huomioon ympäristön tila kussakin jäsenvaltiossa, jotta ei tarpeettomasti rangaistaisi muita hankkeita vähemmän uudistushenkisiä mutta muuten mallikelpoisia hankkeita, joilla voi olla voimakas paikallinen vaikutus. - 1 2- • Ensimmäisen vaiheen aikana Life-välineestä eniten hyötyneet maat olivat Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta (kukin noin 14 prosenttia) sekä Espanja, Kreikka ja Alankomaat (noin 7 prosenttia). • Maantieteellisen jakautumisen esittäminen toisen vaiheen kahdelta ensimmäiseltä vuodelta ei ole asianmukaista, sillä se ei osoittaisi toisen vaiheen lopussa saavutettavaa tilannetta. Ohjelmavuosien 1996 ja 1997 väli joissakin oli kuusi kuukautta, mikä tämän jäsenvaltioissa. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden osallistumisessa rahoitusvälineen käyttöön on saavutettava tasapaino vähitellen. suhdannehäiriöitä aiheutti 3. 4 Yhteisrahoitettujen hankkeiden tyypit Lz/e-välineen avulla ajanjaksolla 1992 - 1995 olivat: rahoitettujen toimien neljä keskeistä aihepiiriä • jätehuolto (36 prosenttia rahoituksesta) sekä saastuneiden kohteiden puhdistaminen (8 prosenttia rahoituksesta) • puhtaan teknologian edistäminen (14 prosenttia rahoituksesta) • saasteiden mittausmenetelmät sekä seuranta- ja valvontaverkot (17 prosenttia rahoituksesta) • aluesuunnittelu ja kaupunkien ongelmat (21 prosenttia rahoituksesta). Loput viranomaisten yhteistyötoimiin. prosenttia neljä suunnattiin ympäristövalistusta koskeviin Yleisesti voidaan todeta, että Zj/e-välineestä myönnettiin vuonna 1996 rahoitusta yhtä paljon teollisuudelle ja paikallisille yhteisöille (niiden osuudet olivat 18,2 ja 19,7 miljoonaa ecua). Nämä osuudet vaihtelevat kuitenkin jyrkästi eri jäsenvaltioissa. Teollisuudelle (puhdas teknologia ja kierrätys) myönnettiin runsaasti rahoitusta Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Kreikassa. Paikallisille yhteisöille myönnettiin runsaasti rahoitusta Espanjassa, Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa. L//e-välineen edunsaajat ovat ensimmäisessä luonteeltaan enimmäkseen yksityisiä. Muissa maissa edunsaajat ovat ennen muuta julkisia elimiä, jotka laativat maankäyttöön liittyviä aloitteita ja kuulevat tässä paikallisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia toimijoita. ryhmässä Alakohtaisessa tarkastelussa voidaan havaita seuraavat suuntaukset: • Teollisuuden osalta Lz/e-välineellä on ollut osuus puhtaan teknologian edistämisessä erityisen saastuttavilla aloilla. Esimerkkeinä tällaisista aloista voidaan luetella seuraavat: - parkitsimot (esimerkiksi kromin aiheuttaman vesien saastumisen ja liuottimien aiheuttaman ilman saastumisen torjunta) 13 - paperiteollisuus (esimerkiksi suljetun vesikierron käyttäminen, kuitujen talteenotto, otsonin käyttö jätepaperin kierrätyksessä) - pintakäsittelylaitokset (ilman liuottimia tai happoja tapahtuva painepuhdistus vesi- tai lasikuulasuihkujen avulla) - tekstiiliteollisuus (kankaanpainannassa syntyvien painovärijätteiden vähentäminen). • Puhtaan teknologian lisäksi L//<?-välineen avulla on kannustettu kierrätystä (käytettyjen teollisuudenaloilla: muovi, kotitalouskoneet saastepäästöjä), keramiikka, seuraavilla jääkaappien purkaminen aiheuttamatta metalliteollisuus (valimohiekan kierrättäminen) jne. • Paikallisten yhteisöjen (valvontajärjestelmien osalta merkittävimmät liittyvät vesihuoltoon parantaminen, mikrosaasteiden havaitseminen), jätehuoltoon sekä ilman laatuun. Paljon esitetään kuitenkin kaupunkialueisiin myös liittyvät saastuttamattomien (liikenteenohjausjärjestelmät, ajoneuvojen käyttö liikenteessä) ja kaupunkien lähellä sijaitseviin alueisiin (maatalouden ottaminen huomioon näiden alueiden suunnittelussa). hankkeita, ongelmat jotka • Vuonna 1996 suurin osa alustavista toimista koski rannikkoalueiden järkevää hoitoa esittelyohjelman mukaisesti, josta neuvosto on tehnyt päätöksen. Vuonna 1997 on alustaviin toimiin tehty vähän ehdotuksia. • L//ê-ohjelmasta on myönnetty rahoitusta rajoitetusti maaseutualueilla lukuun ottamatta Ranskaa ja Espanjaa, mikä johtuu yhteisön muiden samanaikaisesta tai ohjelmien toteuttamisesta. (erityisesti Leader aloitteiden II) 4. L/FE-KOLMANNET MAAT Z,//e-Kolmannet maat on tarkoitettu vuodesta 1996 alkaen niille Välimeren ja jotka eivät ole Euroopan kanssa Itämeren rannikon kolmansille maille, assosiointisopimuksen allekirjoittaneita Keski- ja Itä-Euroopan maita. KEE-maat voivat nykyisin osallistua Z,//e-Luonto- ja Life-Ympäristö-ohjelmiin liittymistä tehdyn edeltävään vaiheeseen kuuluvana erityissopimuksen perusteella. Z,//e-Kolmannet maat -välineen ensisijainen tavoite on toteuttaa tekniseen apuun ja luonnonsuojeluun liittyviä toimia sekä kestävään kehitykseen liittyviä esittelytoimia ympäristönsuojelua koskevan tiedon levittämiseksi näissä maissa. toimena kunkin maan kanssa Life II -ohjelma eroaa Life I -ohjelmasta kahdella tavalla: • Life II ei enää koske Puolaa, Sloveniaa ja Baltian maita, jotka ovat nyt Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneita maita. Sitä vastoin sen piiriin kuuluvat vuodesta 1996 alkaen Länsirannan ja Gazan alueet sekä vuodesta 1997 alkaen Bosnia- Hertsegovina. -14 • Life ILsta voidaan tukea kestävään kehitykseen ja luonnonsuojeluun liittyviä esittelytoimia, jotka menevät pidemmälle kuin pelkkä tekninen apu, jota voitiin myöntää Life I -ohjelmasta. 4. 1 Jätetyt hakemukset ja yhteisrahoitetut hankkeet Ajanjaksona 1992 - 1997 komissio sai 371 yhteisrahoitusta koskevaa hakemusta Z,j/e-Kolmannet maat -ohjelmaan. Tänä aikana valittiin rahoitettaviksi 80 hanketta, ja rahoituksen määrä oli yhteensä lähes 30 miljoonaa ecua. Jos kaikki arvioijien rahoituskelpoisiksi katsomat hankkeet olisi voitu ottaa huomioon, olisi rahoitusta saanut yli kaksinkertainen määrä hankkeita. Seuraavassa taulukossa on yksilöity kunkin vuoden tärkeimmät tiedot: Taulukko 3 Lifel Life II 92 93 94 95 96 97 1. Hakemusten lukumäärä 2. Rahoituskelpoisten hakemusten lukumäärä 3. Anottu rahoitus (miljoonaa ecua) 4. Rahoitettujen hakemusten lukumäärä 5. Myönnetty rahoitus(miljoonaa ecua) - - - 9 5,3 - - - 12 3,5 65 40 103 29 82 23 18,4 10,2 10,0 14 4,8 16 5,7 13 6,0 121 28 9,8 16 4,2 (Kaikki luvut on pyöristetty miljooniin ecuihin, ja ne edustavat ainoastaan yhteisön yhteisrahoitusosuutta, joka on yleensä 50 - 100 prosenttia koko talousarviosta. ) Life I:n viimeinen toimintavuosi oli 1995, jolloin aikana hyväksyttävien hankkeiden lukumäärä kasvoi merkittävästi L(/ê-Kolmannet maat -välinettä koskevan tiedotuksen ansiosta. Sitä vastoin komission rahoituskelpoisiksi laski, koska komissio halusi kiinnittää katsomien hankkeiden määrä aikaisempaa enemmän huomiota tekniseen laatuun. Varainhoitovuoden lopussa ainoastaan 16 hanketta 29:stä oli saanut yhteisön rahoitusta ja yhteisön osuus oli yhteensä 5,7 miljoonaa ecua (alle 60 prosenttia rahoituskelpoisten hankkeiden yhteissummasta, joka on sangen vaatimaton osuus). Vuoden 1996 luvuissa havaittava hyväksyttävien hakemusten lukumäärän pieneneminen johtuu uuden Lz/e-asetuksen hyväksymisen viivästymisestä ja hankkeiden esittelyn verrattain lyhyestä määräajasta. Rahoituskelpoisten ja rahoitettujen hankkeiden määrä vastaa vuoden 1995 tasoa. 15 4. 2 Varainhoito L//e-Kolmannet maat käyttöaste on 100%. -välineen maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen Budjetin toteutumisessa on suurin ongelma hankkeiden myöhästyminen. Siihen voivat olla syynä joidenkin tukikelpoisten maiden poliittisen tilanteen epävakaisuus, kunkin maan hallinnollisten menettelyjen vaikeudet (luvat, pankkikäytännöt jne. ) sekä paikallisten osapuolten ongelmat. Vuodesta 1995 komission on täytynyt purkaa kaksi sopimusta, joiden arvo oli 638 000 ecua. Hankkeita toteutettiin Kroatiassa, jossa yhteisön tarjoama yhteistyö pysäytettiin, ja Albaniassa, jossa hanke keskeytettiin asianomaisen ministeriön pyynnöstä. 4. 3 Hankkeiden maantieteellinen jakautuminen Lz/e-Kolmannet maat kattaa kaksi maantieteellistä vyöhykettä: Välimeren alueen (johon kuuluu 15 valtiota ja aluetta) sekä Itämeren alueen (johon kuuluu vuodesta 1996 alkaen Venäjästä ainoastaan Itämeren rannalla olevat alueet eli Kaliningrad ja Pietari). Vuoteen 1995 asti noin 65 % Z,//ê-Kolmannet maat -ohjelman rahoituksesta myönnettiin Välimeren maille ja 35 % Itämeren alueelle. Life II -ohjelman 29 rahoitetusta hankkeesta Venäjälle kuuluvat Itämeren alueet ovat saaneet 5 hanketta, joiden kokonaisrahoitus on 1 934 000 ecua. 4. 4 Rahoitettujen hankkeiden tyypit ja huomautuksia Vuodesta 1996 rahoituskelpoiset toimet on täsmennetty: tekninen apu, luonnonsuojelu ja esittelyhankkeet. Yhteisrahoituksen haussa teknisen avun hankkeet ovat määrältään suurin ryhmä, ja niiden osuus on 50 - 70 %. Tämä johtuu siitä, että Z,//e-Kolmannet maat -ohjelma suuntautuu pääasiassa kansallisille hallituksille, jotka haluavat määritellä ympäristöalan politiikkansa ja toimintaohjelmansa. Luonnonsuojeluhankkeet koskevat enimmäkseen luontotyyppien säilyttämistä ja/tai toteuttamista rannikko- ja kosteikkoalueilla. Esihankkeet, joille myönnetään ensimmäistä kertaa yhteisrahoitusta vuonna 1997, koskevat hyvin erilaisia aloja: jätehuoltoa ja jätteiden käsittelyä, polkupyöräilyä kaupungeissa ja rannikkoalueiden hallintoa. Vuosina 1992 - 1997 Z,//e-Kolmannet maat -ohjelma on osaltaan edistänyt ympäristöalan hallinto- ja teknologiakeskusten (ECAT) perustamista (Pietari, Kaliningrad, Tirana jne), joissa yhdistyvät kolmansien maiden ja EY-maiden taitotieto ympäristöpolitiikan kehittämisessä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. L//ê-Kolmannet maat -ohjelma on myös edistänyt onnistuneesti Välimeren alueen toimintaohjelman (PAM) toimia rahoittamalla joidenkin alueellisten keskusten (REMPEC, Plan Bleu) esittämiä hankkeita. Useita hankkeita, joihin - 1 6- osallistuu useita Välimeren etelä- ja itärannikon maita, on lisäksi rahoitettu METAP-ohjelmasta (Välimeren alueen ympäristöalan teknisen avun ohjelma). Tilastoluvut ovat rohkaisevia, mutta Z//e-Kolmannet maat -välineen merkitys ulottuu kauemmas kuin pelkkiin tilastoihin. Lf/e-Kolmannet maat -välineellä on perustavanlaatuinen merkitys ympäristönsuojelua koskevan valistuksen alalla Euroopan unionia ympäröivissä kolmansissa maissa. Näiden maiden suhtautuminen ja aktiivinen osallistuminen ovat lisäksi selvä osoitus rahoitusvälinettä kohtaan tunnetusta kiinnostuksesta. Vuonna 1996 ohjelmaan otettiin mukaan Länsirannan ja Gazan alueet, joiden osalta hyväksyttiin alustavasti neljä hanketta ja yhtä hanketta ryhdyttiin rahoittamaan heti ensimmäisenä vuonna. Vuonna 1997 ohjelmaan otettiin mukaan Bosnia- Hertsegovina, jonka osalta hyväksyttiin alustavasti 10 hanketta. Koska Z,//e-Kolmannet maat -ohjelmassa levitetään ja hyödynnetään yhteisön edun kannalta tärkeitä tuloksia (esimerkiksi saastuttaja maksaa -periaate ja ennalta varautumisen periaate) ja koska ohjelma käsittää toisaalta etupäässä teknistä apua, se on väline, jonka avulla voidaan lähentää kolmansien maiden ja Euroopan unionin ympäristöä koskevia periaatteita ja lainsäädäntöä sekä edistää teknologian ja taitotiedon siirtoa yhteisöstä kyseisille alueille. 5. YLEISET PÄÄTELMÄT on käynnistänyt merkittävän Z//e-rahoitusvälinettä Komissio koskevan arviointitoimen. Komission yksiköt ovat suorittaneet arvioinnin ensimmäisen osan, jota tämä kertomus koskee. Aiempaa vaikeammassa talousarviotilanteessa tämä arviointi on oleellisen tärkeä. Kokonaisarviointi on käytettävissä vuoden 1998 toisella vuosipoliskolla. Komissio ehdotti alustavassa talousarvioesityksessään vuodeksi 1998 6,8 miljoonan ecun kasvua L//e-ohjelman vuosibudjettiin vuoden 1997 budjettiin verrattuna. Kokonaisbudjetiksi tulee näin 101,3 miljoonaa ecua. Kuitenkin summa jää pienemmäksi kuin alunperin vuodelle 1998 kaavailtu 121,8 miljoonan ecun budjetti. olevat Ajanjaksolle maksusitoumusmäärärahat eivät saavuta asetuksessa vahvistetun 450 miljoonan ecun ohjeellista summaa. L//e-ohjelman käytettävissä 1999 1996 - Life-ohjelmsi on jo saavuttanut suhteellisen vakiintuneen aseman. Vuosittain jätetään keskimäärin (katso taulukko 4 jäljempänä) noin 900 Z,//ê-ohjelmaa koskevaa hanke- ehdotusta, joista kolmannes voidaan katsoa hyväksyttäviksi, eli muodollisesti hyväksyttäviksi ja myönteisesti arvioiduiksi (kirjatuiksi alustavaan luetteloon). Näistä noin 300 hyväksyttävästä hankkeesta vain hieman yli puolelle voidaan myöntää 180 miljoonan ecun arvosta yhteisrahoitusta. Jos kaikkiin hyväksyttäviin hankkeisiin haluttaisiin myöntää yhteisrahoitusta, olisi tällä hetkellä käytettävissä olevat varat vähintään kaksinkertaistettava. - 1 7- Taulukko 4 Life II-ohjelman vuosittainen keskiarvo (1996-1997) Hankkeiden lukumäärä Hankkeista hyväksyttäviä Hankkeiden yhteissumma (miljoonaa ecua Yhteisrahoitetut hankkeet 867 321 180 184 Ympäristöalan rahoitusvälineen (Life) avulla voitaisiin siis käyttää nykyistä enemmän määrärahoja nykyisen, ajanjaksoksi 1996 - 1999 asetetun 450 miljoonan ecun ohjeellisen määrän puitteissa ja jopa sen yli. Euroopan julkisen rahoituksen nykytilanteessa komissio katsoi kuitenkin välttämättömäksi antaa alustavan talousarvioesityksen, jonka kokonaismäärärahoja ei käytännöllisesti katsoen lisätä edelliseen vuoteen verrattuna, joten suunniteltua ohjeellista määrää ei voida saavuttaa. 18 ISSN 1024-4492 KOM(97) 633 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 Luettelonumero : CB-CO-97-665-FI-C ISBN 92-78-28417-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg /9


title: WRITTEN QUESTION No. 3929/97 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Freight freeways for the transport of goods by road

eurovoc_concepts:
EU law - national law
approximation of laws
carrier
common transport policy
free movement of goods
freedom of movement
road transport
traffic regulations

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/93 (98/C 187/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3928/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Giampaolo D(cid:146)Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) ja Maria Colombo Svevo (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Laiton maahanmuutto Laittomat maahanmuutot ovat lisa¤a¤ntyneet viime aikoina valtavasti. Suurin osa muuttajista on ollut kurdeja, jotka yritta¤va¤t pa¤a¤sta¤ Euroopan unionin alueelle Italian kautta. Muuttaminen on kasvanut huomattavasti sisa¤a¤lissotien runtelemista maista, joissa ihmisoikeuksia ei kunnioiteta. Mihin toimiin Euroopan unioni aikoo ryhtya¤ hillita¤kseen muuttovirtaa, mutta varmistaakseen myo¤s, etta¤ etnisten va¤hemmisto¤ryhmien oikeuksia ja siis ihmisarvoista ela¤ma¤a¤ kunnioitetaan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1998) Luxemburgin Eurooppa-neuvoston pa¤a¤telmissa¤ viitattiin erityisesti Irakista saapuvien maahanmuuttajien suureen ma¤a¤ra¤a¤n. (1) Neuvostoa pyydettiin laatimaan ja toteuttamaan toimintasuunnitelma, jossa otettaisiin huomioon myo¤s joukkopakolaisuuden syyt, joista humanitaariset seikat ja ihmisoikeuskysymykset muodostavat olennaisen osan. Suunnitelmassa ma¤a¤ritella¤a¤n ulkosuhteita koskevat toimenpiteet, joihin Euroopan unionin on ryhdytta¤va¤. Siihen kuuluu myo¤s oikeus- ja sisa¤asioita koskeva osa, jossa ka¤sitella¤a¤n erityisesti turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksia¤. Komissio osallistuu aktiivisesti toimintasuunnitelman valmistelemiseen kaikissa asianomaisissa toimielimissa¤. Se teki vuonna 1997 kaksi ta¤ha¤n kysymykseen liittyva¤a¤ ehdotusta, jotka ovat edelleen neuvoston tutkittavina. Maaliskuussa 1997 tehty ehdotus koski yhteista¤ toimintaa siirtyma¤a¤n joutuneiden henkilo¤iden va¤liaikaiseksi suojelemiseksi. (2) Euroopan parlamenttia kuultiin ta¤sta¤ ehdotuksesta, joka tarjoaisi asianmukaisen oikeudellisen viitekehyksen va¤liaikaista kansainva¤lista¤ suojelua tarvitsevien henkilo¤iden osalta. Heina¤kuussa 1997 komissio teki ehdotuksen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan seka¤ ulkorajojen ylitta¤misen alan koulutus-, vaihto- ja yhteistyo¤ohjelmaa (Odysseus) koskevasta yhteisesta¤ toiminnasta. (3) Parlamenttia kuultiin myo¤s ta¤sta¤ ehdotuk- sesta, jonka perusteella voidaan ottaa ka¤ytto¤o¤n suunnattuja toimenpiteita¤ seka¤ ja¤senvaltioiden etta¤ kauttakulku- maiden va¤lilla¤. (1) Kohta 64. (2) EYVL C 106, 4. 4. 1997. (3) EYVL C 267, 3. 9. 1997. (98/C 187/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3929/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Euroopan rahtiliikenteen valtava¤yla¤t Onko komissio tietoinen siita¤, etta¤ kuudessatoista Euroopan maassa on nykyisella¤a¤n voimassa viisikymmenta¤ erilaista ajokieltoja¤rjestelma¤a¤ ja siita¤, etta¤ na¤ma¤ aiheuttavat kuljetus- ja huolintaliikkeille paljon kuluja? Katsooko komissio, etta¤ monet na¤ista¤ kieltoja¤rjestelyista¤ ovat usein syrjivia¤ ja etta¤ ne saattavat olla esteena¤ tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionissa? Jos komissio katsoo na¤in, aikooko se ponnistella eurooppalaisten ajokieltoja¤rjestelmien yhdenmukaistamiseksi tekema¤lla¤ sopimuksia, joilla alueellisten ja kansallisten ja¤rjestelyjen epa¤toivottua ro¤nsyilya¤ rajoitetaan?


title: 97/873/Euratom: Kommissionens beslut av den 12 december 1997 om ett förfarande enligt artikel 83 i Euratomfördraget (XVII-06 - ENUSA Juzbado) (Endast den spanska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
Spain
United States
export monitoring
infringement of EU law
nuclear fuel

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3972/97 von Gianni TAMINO an die Kommission. Ausschreibungen und Umweltverträglichkeitsprüfung im Zusammenhang mit der "Cispadana"-Straße

eurovoc_concepts:
Italy
civil engineering
environmental impact
public contract
road building
road network
town and country planning
works contract

text: C 196/44 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 22. 6. 98 (98/C 196/61) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3969/97 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (12. Dezember 1997) Betrifft: Arbeitslosigkeit junger Menschen mit einer zusa¤tzlichen Berufsausbildung Wie aus den von Eurostat (Nr. 6897/6/1097) vero¤ffentlichten Zahlenangaben aus einer Studie hervorgeht, liegt in Griechenland die Arbeitslosigkeit junger Menschen mit einer Berufsausbildung zusa¤tzlich zur ersten Ausbildung bei 20% und ist somit ho¤her als bei denjenigen, die lediglich u¤ber die erste Berufsausbildung verfu¤gen (14,3%), wa¤hrend der Durchschnitt in der Europa¤ischen Union bei 11,5% bzw. 23,5% liegt. Diese Zahlenangaben ru¤cken die zusa¤tzliche Berufsausbildung in Griechenland in schiefes Licht. Kann die Kommission daher mitteilen, wie sie die Ursachen dieses (cid:132)merkwu¤rdigen(cid:147) Pha¤nomens bewertet? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (2. Februar 1998) Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) es in der Gemeinschaft keinen einheitlichen Zusammenhang zwischen Arbeitslosenquote und Bildungsniveau gibt. Im Gegensatz zu den anderen Mitgliedstaaten nimmt in Griechenland und auch in Portugal das Risiko Arbeitslosigkeit nicht so deutlich mit steigendem Bildungsniveau ab. Dieses Pha¤nomen scheint in diesen beiden Mitgliedstaaten nicht nur fu¤r Jugendliche typisch zu sein, sondern ist auch bei jungen Erwachsenen im erwerbsfa¤higen Alter (25-49 Jahre), insbesondere bei Ma¤nnern, zu beobachten; hierauf wird auch im Bericht (cid:132)Bescha¤ftigung in Europa › 1996(cid:147) eingegangen, der dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zugestellt wird. Bei der Verschlechterung der Situation von Hochschulabsolventen auf dem Arbeitsmarkt handelt es sich um ein Pha¤nomen, das in vielen Mitgliedstaaten zu beobachten ist und das auf mehrere Faktoren zuru¤ckgefu¤hrt werden kann. Die wa¤hrend der letzten zehn Jahre beobachtete starke Zunahme der Beteiligung an allgemeinen und beruflichen Bildungsma(cid:223)nahmen und die Verla¤ngerung der Studienzeiten in allen Mitgliedstaaten kann zu Schwierigkeiten bei der Aufnahme der neuen, besser ausgebildeten Generationen in den Arbeitsmarkt fu¤hrten, wenn auf der Bescha¤ftigungsseite die Nachfrage nach Fachkenntnissen und Qualifikationen mit dieser Entwicklung nicht Schritt ha¤lt. Die Entwicklung der Bescha¤ftigungsstruktur, die mit der schrittweisen Umgestaltung der europa¤ischen Wirtschaft in Richtung Dienstleistungsgesellschaft mit hochqualifizierten Ta¤tigkeiten einhergeht, la¤(cid:223)t vermuten, da(cid:223) es sich, insbesondere was junge Menschen mit ho¤heren Bildungs- abschlu¤ssen anbelangt, nur um voru¤bergehende Schwierigkeiten handelt. Diese Umgestaltung la¤uft jedoch nicht in allem Mitgliedstaaten mit derselben Geschwindigkeit ab, und es ko¤nnte sein, da(cid:223) in Griechenland wie in vielen anderen su¤deuropa¤ischen Staaten der Anteil der traditionellen Arbeitspla¤tze und Ta¤tigkeiten noch relativ hoch ist. Die vergleichsweise hohe Arbeitslosigkeit bei jungen Hochschulabsolventen kann ferner Ausdruck einer mangelhaften Abstimmung ihrer Ausbildung auf die Erwartungen und Anforderungen des Arbeitsmarktes sein. Auch hier la¤(cid:223)t alles darauf schlie(cid:223)en, da(cid:223) es sich nicht um ein auf Griechenland beschra¤nktes Problem handelt, auch wenn es sein ko¤nnte, da(cid:223) dieser Mitgliedstaat im Bereich der ho¤heren Berufsausbildung im Vergleich zur Hochschulbildung in traditionelleren Fachrichtungen ein gro¤(cid:223)eres Defizit aufweist als andere Mitgliedstaaten. Die angesprochene Frage ist in jedem Fall wichtig und verdient eine Beru¤cksichtigung in allen Untersuchungen, die die Kommission im Rahmen der Folgema(cid:223)nahmen zu den Bescha¤ftigungsleitlinien durchfu¤hren wird. (98/C 196/62) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3972/97 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (12. Dezember 1997) Betrifft: Ausschreibungen und Umweltvertra¤glichkeitspru¤fung im Zusammenhang mit der (cid:132)Cispadana(cid:147)-Stra(cid:223)e In der italienischen Presse (in der Ausgabe der Zeitung (cid:132)La Nuova Ferrara(cid:147) vom 1. 11. 1997) erschien die Meldung, da(cid:223) das fu¤r das Vertragsvergabe zusta¤ndige Bu¤ro der ANAS in Rom das Verfahren fu¤r die Ausschreibung des ersten Teilstu¤cks des zweiten Bauabschnitts der (cid:132)Cispadana(cid:147)-Stra(cid:223)e eingeleitet hat. Es handelt sich um einen kurzen (3,7 km langen) Streckenabschnitt auf der Gemarkung der Gemeinde S. Agostino (Provinz Ferrara), dessen Kosten mit 38 Milliarden Lire veranschlagt werden. Vorgesehen ist der Bau einer Schnellstra(cid:223)e ohne niveaugleiche Kreuzungen mit einer Gesamtla¤nge von 24,7 km (die Kilometerangabe bezieht


title: QUESTION ECRITE no 3946/97 de Johannes SWOBODA à la Commission. Liberté d'opinion pour l'Open Society Institute de Croatie

eurovoc_concepts:
Croatia
freedom of association
freedom of expression
freedom of opinion
freedom of the press
human rights
protection of freedoms

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/99 (98/C 187/149) QUESTION E· CRITE P-3945/97 pose·e par Roberta Angelilli (NI) a‘ la Commission (4 de·cembre 1997) Objet: Aides d(cid:146)E· tat aux entreprises dans les quartiers urbains de·favorise·s En octobre 1996, la Commission a adopte· un nouvel encadrement pour les aides d(cid:146)E· tat aux entreprises situe·es dans les quartiers urbains de·favorise·s. On sait en effet que la re·glementation pre·ce·dente ne permettait pas aux E· tats membres de tenir pleinement compte des nombreux proble‘mes d(cid:146)ordre social et e·conomique dont souffre la pe·riphe·rie des grandes villes europe·ennes. Le taux maximal de l(cid:146)aide avait e·te· fixe· a‘ 26 % net de l(cid:146)investissement et a‘ 10 000 e·cus par emploi cre·e·. Dans l(cid:146)intention de la Commission, cette initiative devrait contribuer positivement a‘ une relance de l(cid:146)emploi dans les quartiers pe·riphe·riques, caracte·rise·s en ge·ne·ral par un taux e·leve· de cho(cid:136)mage. Bien que la Commission ait invite· les E· tats membres a‘ profiter de ce nouveau cadre re·glementaire, qui s(cid:146)appliquera pendant cinq ans, pour lancer des programmes d(cid:146)aide spe·cifiques, plus d(cid:146)un an apre‘s le gouvernement italien n(cid:146)a pas encore pris toutes les mesures ne·cessaires pour lancer de tels programmes. Compte tenu de ce qui pre·ce‘de, la Commission pourrait-elle indiquer 1. comment elle juge le retard mis par le gouvernement italien a‘ se conformer au cadre normatif europe·en, surtout si l(cid:146)on conside‘re que la pe·riode de validite· des nouvelles re‘gles est limite·e a‘ cinq ans a‘ compter de 1996; 2. quels sont les E· tats membres europe·ens qui, en se conformant a‘ la communication de la Commission, ont de·ja‘ mis en route des programmes d(cid:146)aide destine·s a‘ la pe·riphe·rie des grandes villes? Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (13 janvier 1998) Ainsi que la Commission l(cid:146)a de·ja‘ expose· a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire lorsqu(cid:146)elle a re·pondu a‘ sa question e·crite P-2628/97 (1), l(cid:146)encadrement des aides d(cid:146)E· tat aux entreprises dans les quartiers urbains de·favorise·s, qui a e·te· adopte· par la Commission le 2 octobre 1996 (2), a pour finalite· de pre·ciser les re‘gles a‘ suivre pour de·terminer les zones urbaines pouvant e(cid:136)tre conside·re·es comme quartiers urbains de·favorise·s et pouvant a‘ ce titre be·ne·ficier d(cid:146)aides d(cid:146)E· tat dans les limites de certaines conditions et certains plafonds permettant de les conside·rer comme compatibles avec le marche· commun. Il s(cid:146)agit donc d(cid:146)e·claircissements donne·s aux E· tats membres et non d(cid:146)une invitation a‘ octroyer de telles aides. C(cid:146)est aux E· tats membres a‘ prendre une telle de·cision et, au cas ou‘ ils la prendraient, ils sont tenus de notifier a‘ la Commission, pour approbation, les projets qu(cid:146)ils e·laborent a‘ cet e·gard. En ce qui concerne la situation des E· tats membres, a‘ la connaissance de la Commission, seule la France a jusqu(cid:146)a‘ pre·sent mis en application de telles aides. (1) (2) JO C 82 du 17. 3. 1998, p. 117. JO C 146 du 14. 5. 1997. (98/C 187/150) QUESTION E· CRITE E-3946/97 pose·e par Johannes Swoboda (PSE) a‘ la Commission (12 de·cembre 1997) Objet: Liberte· d(cid:146)opinion pour l(cid:146)Open Society Institute de Croatie Selon des informations parues dans la presse, l(cid:146)Open Society Institute de Croatie est soumis a‘ une forte pression de la part du Pre·sident Tudjman et du gouvernement (International Herald Tribune, 25. 11. 1997, p. 6 «La Vendetta de Tudjman»)


title: WRITTEN QUESTION No. 3973/97 by Anneli HULTHÉN to the Commission. Illegal use of hormones in meat production

eurovoc_concepts:
consumer protection
health risk
hormone
live animal
meat
product quality
public health
veterinary legislation

text: C 187/104 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 98 (98/C 187/156) WRITTEN QUESTION E-3971/97 by Paul Lannoye (V) to the Commission (12 December 1997) Subject: Air safety and quality of life in urban and semi-urban environments At the moment, a number of European airports are used for the training of young pilots. Some of these airports are situated near large conurbations and have also been established in semi-urban areas that are heavily populated. Does the Commission intend to call on the Member States of the European Union to introduce measures that will end training flights in civil transport aircraft above these areas, particularly at weekends? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (23 February 1998) Pilot training is undertaken at many aerodromes, and at airports where pressures on capacity by commercial air transport operations permits. Training and testing programmes normally continue throughout the career of a professional air transport pilot and much of it is now undertaken on advanced similator technology which is less expensive than training on aircraft and also permits training in dealing with realistically simulated situations which would be too dangerous to rehearse in flight. The regulation of flying training procedures at and around airports is at present the exclusive responsibility of the Member States. Local authorities do sometimes restrict aircraft movements at predominantly training-oriented airfields, under their powers to regulate land use; but the prohibition of flight over certain areas is generally regulated at the technical level by national aviation authorities. Given the principle of subsidiarity, the Commission does not currently propose to intervene in this area. (98/C 187/157) WRITTEN QUESTION E-3973/97 by Anneli Hulthe·n (PSE) to the Commission (12 December 1997) Subject: Illegal use of hormones in meat production The media regularly report the illegal use of hormones in meat production in the EU. How does the Commission regard these reports, and, if they are true, do not such occurrences reduce the Community(cid:146)s credibility in its dispute with the USA on hormones? Answer given by Mr. Fischler on behalf of the Commission (2 February 1998) The uncovering of a certain number of cases of illegal use of growth hormones, duly reported in the media, is the outcome of a serious attempt by the Member States to guarantee European consumers hormone-free meat and proof of that attempt(cid:146)s effectiveness. This cannot harm the Community(cid:146)s credibility as regards the United States


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2484/97 av den 12 december 1997 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat mellankornigt ris och helt slipat långkornigt A-ris, inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2095/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: Proposal for a Council Regulation (EC) laying down for 1998 certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable in vessels flying the flag of certain non-member countries in the 200-nautical-mile zone off the coast of the French department of Guyana

eurovoc_concepts:
ACP countries
French Guiana
conservation of fish stocks
fishery management
fishing licence

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 12. 12. 1997 COM(97) 700 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) laying down for 1998 certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable in vessels flying the flag of certain non-member countries in the 200- nautical-mile zone off the coast of the French department of Guyana (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. 2. 3. The proposed regulation fixes the fishing arrangements for vessels of third countries in the fishing zone of the French Department of Guiana for the period 1 January 1998 to 31 December 1998. The proposal is based on principles already followed in the past, in particular in Council Regulation (EC) n° 405/971 which established these arrangement for the period from 1 January 1997 to 31 December 1997. Taking into account scientific advice on the state of stock evolution, it is proposed that, for 1998, the quotas and licences foreseen for 1997 remain unchanged. O. J. L 0 6 6, 0 6. 0 3. 1 9 97 JL PROPOSAL FOR A COUNCIL REGULATION (EC) N° of laying down for 1998 certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable in vessels flying the flag of certain non-member countries in the 200-nautical-mile zone off the coast of the French department of Guyana THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3760/92 of 20 December 1992 establishing a Community system for fisheries and aquaculture0 \ and in particular Article 8, paragraph 4, Having Commission, regard to the proposal from the in accordance with Article 8 of Whereas, Regulation (EEC) No 3760/92, the Council determines for each fishery or group of fisheries on a case-by-case basis, the total allowable catch and/or the total allowable fishing effort in order to ensure a rational and responsible exploitation on a durable basis, Whereas, since 1977, the Community has operated a system of conservation and management of fishery resources applicable to vessels flying the flag of certain non-member countries in the 200- nautical-mile-zone off the coast of the French department of Guyana most recently laid down by Council Regulation (EC) No 405/97 of 20 December 1996(2); whereas the latter Regulation expires on 31 December 1997, in particular by maintaining Whereas the continuity of the system should be assured, the restriction on some fish stocks in the zone in order to conserve the stock and ensure adequate profitability for the fishermen concerned; Whereas the processing industry based in the French department of Guyana depends on landings from vessels of non-member countries operating in the fishing zone off that department; Whereas therefore, it is necessary to ensure that those vessels which are under contract to land their catches in the French department of Guyana can continue to fish; Whereas shrimp fishing licences calculated on the basis of scientific advice have been issued to non- member countries whose vessels fish in the zone of the said department; Whereas the fishing activities covered by this Regulation are subject to the control measures provided for by Council Regulation (EEC) No 2847/93 of 12 October 1993 establishing a control system applicable the common fisheries policy(3); to (1) (2) (3) OJ n°L 389,31. 12. 1992, p. 1 OJ n° L 066,06. 03. 1997, p. 112 OJ n°L 261, 20. 10. 1993, p. 1 S HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Vessels flying'the flag of one of the countries listed in Annex I shall be authorised, during the period 1 January to 31 December 1998 to fish for the species listed in the said Annex in the part of the 200-nautical-mile fishing zone off the coast of the French department of Guyana that lies more than 12 nautical miles from the base lines, in conformity with the conditions laid down in this Regulation. 2. The licences referred to in paragraph-1 shall be issued on the basis of a fishing plan submitted by the authorities of the country concerned, approved by the Commission and not exceeding the limits for the country concerned specified in point 1 of Annex I. 3. The period of validity of each of the licences referred to in paragraph 1 shall be limited to the fishing period provided for in the fishing plan on the basis of which the licence was issued. 4. All licences referred to in paragraph 1 issued to vessels of a non-member country shall cease to be valid as soon as it is established that the quota laid down in point 1 of Annex I for that country has been used up. Article 2 Article 4 1. Fishing in the fishery zone referred to in Article 1 shall be subject to the possession on board of a licence, issued by the Commission on behalf of the Community, and to the observance of the conditions set out in that licence and the control measures and other provisions regulating fishing activities in that zone. 2. Applications for licences shall be submitted by the authorities of the non-member countries concerned to the Commission's services at least 15 the desired date of working days before commencement of validity. Licences will be issued to the authorities of the third countries concerned. 3. The registration letters and numbers of a vessel in possession of a licence must be clearly marked on both sides of the prow and on both sides of the superstructure at the most visible point. The letters and numbers must be painted in a colour that contrasts with the colour of the hull or superstructure and must not be obliterated, altered, covered or masked in any other way. Article 3 1. Licences may be issued for shrimp fishing to vessels which fly the flag of one of the countries listed in point 1 of Annex I. The catch quantities authorised under such licences, the maximum number of licences and the maximum number of days at sea during which such licences are valid shall be as specified for each country in point 1 of Annex I. 1. Licences may be issued for the fishing of species other than shrimps to vessels flying the flag of one of the countries listed in point 2 of Annex I. The maximum number of such licences for each country shall be as specified in point 2 of Annex I. 2. Snapper fishing licences shall be granted subject to an undertaking by the owner of the vessel concerned to land 75% of the catches in the French department of Guyana. 3. Shark fishing licences shall be granted subject to an undertaking by the owner of the vessel concerned to land 50% of the catches in the French department of Guyana. Article 5 1. The following information shall accompany the applications Commission : licences submitted for to a) b) c) d) e) name of the vessel; registration number; external numbers; identification letters and port of registration; name and address of the owner or charterer; f) gross tonnage and overall length; U g) h) i) j) k) engine power; call sign and radio frequency; intended method of fishing; species intended to be fished; period for which a licence is requested. 2. Each licence shall be valid for one vessel only. Where several vessels are taking part in the same in fishing operation, each vessel must be possession of a licence. Article 6 for the 1. To obtain a fishing licence for snapper or shark, as referred to in Article 4, proof must be produced, in respect of each of the vessels concerned, that a valid contract exists between the shipowner applying licence and a processing undertaking situated in the French department of Guyana and that it includes an obligation to land at least 75% of all snapper catches, or 50% of all shark catches from the vessel concerned in that department so that they may be processed in that undertaking's plant. 2. The contract referred to in paragraph 1 must be endorsed by the French authorities, which shall ensure that it is consistent both with the actual capacity of the contracting processing undertaking and with the objectives for the development of the Guyanese economy. A copy of the duly endorsed licence contract application. shall be appended the to referred the endorsement 3. Where in paragraph 2 is refused, the French authorities shall give notification of this reusal and state their reasons for it to the party concerned and the Commission. to During these fishing activities carried out by vessels using trawls, by-catches shall be permitted. 2. Tuna fishing shall be authorised only for vessels using long lines. 3. Snapper fishing shall be authorised only for vessels using long lines or traps. 4. Shark fishing shall be authorised only for vessels using long lines or mesh nets having a minimum mesh of 100 mm and shall be forbidden in waters of a depth less than 30 metres. Article 9 A log-book, a model of which appears in Annex II, shall be completed after each fishing operation. A copy of this. log-book shall be sent the Commission within 30 days of the last day of each fishing trip via the French authorities. to Article 10 1. The master of each vessel in possession of a licence referred to in Articles 3 and 4 (1), as concerns tuna fishing, shall observe the special conditions set out in Annex III, and in particular forward the information specifies in the Annex. These conditions shall form an integral part of the licence. 2. The master of each vessel in possession of a licence as referred to in Article 4 (2) and (3) shall, on landing the catch after each trip, submit to the French authorities a declaration, for whose accuracy the master alone is responsible, stating the quantities of shrimp caught and kept on board since the last declaration. This declaration shall be made using the form of which a model appears in Annex IV. Article 7 Article 11 Licences may be cancelled with a view to issuing new licences. Such cancellation shall take effect on the date of issuance of the new licence by the Commission. Article 8 1. Fishing for shrimps of the species Penaeus subtilis and Penaeus brasiliensis shall be forbidden in waters of a depth less than 30 metres. 1. The French authorities shall take all appropriate measures to verify the accuracy of the declarations referred to in Article 10 (2), by checking them in particular against the log-book referred in Article 9. The declaration shall be signed by the competent official after it has been verified. to 2. The French authorities shall ensure that all landings of shrimps in the French department of Guyana by vessels in possession of a licence as referred to in Article 4 (2) and (3) shall be the 5" subject of a declaration as referred Article 10 (2). to in 3. Before the end of each month, the French authorities shall send to the Commission all the declarations referred to in paragraph 2 relating to the preceding month. 3. The granting of a licence may be refused during the period referred to in paragraph 1 to one or more vessels belonging to a shipowner who owns a vessel whose licence has been withdrawn under this Article or which has fished without a licence in the zone referred to in Article 1. Article 12 1. The granting of licences to vessels from third countries shall be subject to the undertaking by the owner of the vessel concerned to permit an observer to come on board at the Commission's request. Article 15 If, for a period of one month, the Commission receives no communication as referred to in Article 10 paragraph 1 concerning a vessel in possession of a licence referred to in Articles 3 and 4, the licence of such vessel shall be withdrawn. Article 13 Article 16 The period of validity of licences valid on 31 December 1997 pursuant to Article 1 of Regulation (EC) No 405/97 may be extended, at the request of the authorities of the country concerned, until 31 January 1998. Licences thus extended shall be counted against the number of corresponding licences laid down in Annex I for the duration of the extension, without that total being exceeded. Article 17. This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 January to 31 December 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President 1. The French authorities shall take appropriate measures to ensure that the obligations set out in this Regulation are complied with, including the regular inspection of vessels. 2. Where an infringement is formally ascertained, the French authorities shall, without delay, and in any event not later than 30 days from the date on which the infringement was ascertained, inform the Commission of the name of the vessel concerned and of any action they may have taken. Article 14 the obligations provided 1. Licences for vessels which have note complied with this Regulation, including the obligation to land all or part of the catches laid down in a contract as referred to in Article 6 shall be withdrawn. for in No licence shall be issued to such vessels for a period of four to 12 months from the date on which the infringement was committed. 2. Where a vessel fishes without a valid licence in the zone referred to in Article 1, and where that vessel belongs to a shipowner or is managed by a natural or legal person who has or exercises the management of one or more other vessels to which licences have been issued, one of those licences may be withdrawn. é ANNEXE I 1. Licences referred to in Article 3 Vessels flying the flag of Quantity of authorized catches in tonnes Maximum number of vessels with a licence Maximum number of days at sea Barbados Guyana Surinam Trinidad and Tobago 24 24 p. m. 60 5 5 p. m. 8 200 200 p. m. 350 Licences referred to in Article 4 Species Vessels flying the flag of Maximum number of licences (a) Tuna (b) Snappers Japan Korea Venezuela Barbados c) Shark Venezuela p. m. p. m. 41 5 4 0- FICHE DE PÊCHE ANNEX II D D D D N N N N N D D N N D D N N N N N Y ANNEX11I Special conditions 1. Vessels in possession of a licence referred to in Articles 3 and 4 (1) {Thunnidae) must communicate information to the Commission of the European Communities in Brussels (telex 24189 FISEU-B) via the French authorities at the following times: (a) (b) (c) (d) (e) on each entry into zones extending up to 200 nautical miles off the coast of the French department of Guyana, hereinafter called 'the zone'; whenever leaving the zone; whenever entering a port of a Member State; whenever leaving a port of a Member State; every week in respect of the previous week from the date of entry into the zone referred to in (a) or from the date of leaving the port referred to in (d); 2. Communications transmitted in accordance with the conditions of the licence at the times specified in 1 above should include the following particulars, where appropriate and should be transmitted in the following order: name of vessel, radio call sign, licence number, chronological number of the transmission for the trip in question, indication of which of the types of transmission, as set out in paragraph 1, is involved, date, time, geographical position, quantity of each species caught during the fishing operation (in kilograms), quantity of each species caught since the previous transmission of information (in kilograms), the geographical co-ordinates of the position where the catches were made, quantities of catches, by species, transferred to other vessels (in kilograms) since the previous information, the name, call sign and, where applicable, licence number of the vessel to which the catch was transferred, the master's name. 3. The following code must be used in reporting species caught in accordance with paragraph 2 : Brown shrimp (Penaeidae); PEN Atlantic sea bob shrimp (Xyphopenaeus kroyerii); BOB Tunny; TUN Shark; SKH XXX: Other. In cases where, for reasons of force majeure, the communication cannot be transmitted by the vessel in possession of a licence, the message may be transmitted by another vessel on behalf of the former. ? ANNEX IV Declaration pursuant to Article 10 (2) LANDING DECLARATION 0) Registration No: Name of agent : to the Quantity of shrimps landed (in live-weight) kg or ( x 1,6) kg (head-on shrimps) kg kg kg Snapper (Lutjanidae): Other: kg kg Name of vessel: Name of master: Master's signature: Voyage made from the Port of landing: 'Head-off shrimps: 'Head-on' shrimps: Thunnidae: Shark: 0) One copy is kept by the master, one copy is kept by the control officer, and one copy is to be sent to the Commission of the European Communities. /o ISSN 0254-1475 COM(97) 700 final DOCUMENTS EN 03 11 Catalogue number : CB-CO-97-719-EN-C ISBN 92-78-29193-5 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg //


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil fixant pour l'année 1998 certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon de certains pays tiers dans la zone de 200 milles située au large des côtes du département français de la Guyane

text: •t«W|*Wf* COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 12. 12. 1997 COM(97) 700 final Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL fixant pour l'année 1998 certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon de certains pays tiers dans la zone de 200 milles située au large des côtes du département français de la Guyane (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS 1. 2. 3. Le règlement faisant l'objet de la présente proposition arrête le régime de pêche applicable aux navires des pays tiers dans la zone de pêche du département français de la Guyane pendant la période du 1er janvier 1998 au 31 décembre 1998. Le règlement proposé s'inspire des principes déjà retenus dans le passé et notamment par le Règlement (CE) n° 405/97 du Conseil1 qui a fixé ce régime pour la période du 1er janvier 1997 au 31 décembre 1997. Compte tenu des avis scientifiques faisant état de l'évolution de ces stocks, il est proposé que, pour 1998, les quotas et licences en vigueur en 1997 restent inchangées. 1 JOn°L 066 du 06. 03. 1997 X PROPOSITION DE REGLEMENT (CE) N° DU CONSEIL du fixant, pour l'année 1998 certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicable aux navires battant pavillon de certains pays tiers dans la zone de 200 milles située au large des côtes du département français de la Guyane LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE vu le traité instituant la Communauté européenne, décembre vu le règlement (CEE) n° 3760/92 du Conseil, du 20 régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture (1), et notamment son article 8, paragraphe 4, instituant 1992, un MI la proposition de la Commission, considérant que, aux termes de l'article 8 du règlement (CEE) n° 3760/92, le Conseil détermine pour chaque pêcherie ou groupe de pêcheries, au cas par cas, le total admissible des captures et/ou le total admissible de l'effort de pêche afin d'assurer l'exploitation responsable des et ressources sur une base durable; rationnelle considérant que, depuis 1977, la Communauté a établi un régime de conservation et de gestion des ressources de pêche applicable aux navires battant pavillon de certains pays tiers dans la zone de 200 milles située au large des côtes du département français de la Guyane fixé en dernier lieu par le règlement (CE) n° 405/97 du Conseil, du 20 décembre 1996(2) que la validité de ce règlement expire le 31 décembre 1997; considérant qu'il convient d'assurer la continuité de ce régime, notamment en maintenant la limitation de l'effort de pêche qui porte sur certains stocks de poissons dans cettte zone afin de conserver celui-ci et d'assurer une rentabilité adéquate des activités des pêcheurs concernés; considérant que transformation l'industrie de installée sur le territoire du département français de la Guyane dépend des débarquements des navires de pays tiers opérant dans la zone de pêche située au large de ce département; considérant qu'il convient, dès lors, d'assurer les activités de pêches des navires tenus par contrat de débarquer leurs prises dans le département français de la Guyane; considérant que des licences pour la pêche de crevettes calculées sur la base des avis scientifiques sont délivrées aux pays tiers dont des navires opèrent dans la zone dudit département; considérant que les activités de pêche visées par le présent règlement sont soumises aux mesures de contrôle pertinentes prévues par le règlement (CEE) n° 2847/93 du Conseil, du 12 octobre 1993, instituant un régime de contrôle applicable à la politique commune de la Pêche (3) (1) J O n °L 389 du 31. 12. 1992, p. 1 (2) JO n° L 066 du 06. 03. 1997, p. 112 (3) JO n° L 261 du 20. 10. 1993, p. 1. 3 A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT : Article premier Les navires battant pavillon d'un des pays mentionnés à l'annexe I sont autorisés, au cours de la période allant du 1er janvier au 31 décembre 1998, à pêcher les espèces indiquées à ladite annexe dans la partie de la zone de pêche de 200 milles au large des côtes du département français de la Guyane situées au-delà de 12 milles calculés à partie des lignes de base, dans les conditions fixées par le présent règlement. Article 2 1. L'exercice des activités de pêche dans la zone visée à l'article 1er est subordonné à la détention à bord d'une licence, délivrée par la Commission pour le compte de la Communauté, et au respect des conditions mentionnées dans cette licence ainsi que des mesures de contrôle et des autres dispositions régissant les activités de pêche dans ladite zone. 2. Les demandes de licences sont introduites par les autorités des pays tiers concernés auprès des sendees de la Commission au plus tard quinze jours ouvrables avant la date souhaitée du début de validité. Les licences sont délivrées aux autorités des pays tiers concernés. 3. Les lettres et numéros d'immatriculation de chaque navire détenant une licence doivent être marqués distinctement des deux côtés de l'avant du navire: et sur chaque côté des superstructures, à l'endroit le plus visible. Les lettres et numéros seront peints dans une couleur contrastant avec celle de la coque ou des superstructures et ne seront pas effacés, modifiés, recouverts ou cachés de toute manière. pendant lesquels ces licences sont valables sont indiqués, pour chaque pays, à l'annexe I, point 1. 2. Les licences visées au paragraphe 1 sont accordées sur base d'un plan de pêche présenté par les autorités du pays intéressé, approuvé par la Commission et respectant les limites indiquées, pour le pays intéressé, à l'annexe I, point 1. 3. La durée de validité de chacune des licences visées au paragraphe 1 est limitée à la période de pêche prévue par le plan de pêche sur base duquel la licence a été accordée. 4. Toutes les licences visées au paragraphe 1 qui sont délivrées aux navires d'un pays tiers cessent d'ère valables dès qu'il est constaté que le quota fixé pour ce pays à l'annexe I, point 1 est épuisé. Article 4 1. Des licences peuvent être accordées pour la pêche des espèces autres que les crevettes à des navires battant pavillon d'un des pays mentionnés à l'annexe I, point 2. Le nombre maximal de ces licences est indiqué, pour chaque pays, à l'annexe 1, point 2. 2. L'octroi des licences destinées à la pêche des vivaneaux est subordonné à l'obligation de la part de l'armateur du navire concerné de débarquer 75% des prises dans le département français de la Guyane. 3. L'octroi des licences destinées à la pêche des requins est subordonné à l'obligation de la part de l'armateur du navire concerné de débarquer 50% des prises dans le département français de la Guyane. Article 5 1. Lors du dépôt de chaque demande de licence informations auprès de suivantes sont fournies : la Commission, les Article 3 a) nom du navire; 1. Les licences peuvent être accordées pour la pêche des crevettes aux navires qui battent pavillon de l'un des pays mentionnés à l'annexe I, point 1. Les quantités de captures autorisées en vertu de ces licenes, le nombre maximal de ces licences et le nombre maximal des jours de mer b) c) numéro d'immatriculation; lettres d'identification; et chiffres exteneurs d) port d'immatriculation; V e) f) g) h) i) j) k) nom et adresse du propriétaire ou de l'affréteur; tonnage brut et longueur hors tout; puissance du moteur; indicatif d'appel et fréquence radio; méthode de pêche prévue; espèces de poisson qu'il est prévu de pêcher; période pour laquelle une licence est demandée. 2. Chaque licence est valable pour un seul navire. Au cas où plusieurs navires participent à la même opération de pêche, chaque navire doit avoir une licence. Article 6 1. Pour obtenir une licence destinée à la pêche des vivaneaux et des requins, visées à l'article 4, il est nécessaire de justifier de l'existence, pour chacun des navires intéressés, d'un contrat valable liant l'armateur qui demande la licence à une entreprise de transformation, installée dans le département français de la Guyane, et comportant l'obligation de débarquer 75% des prises de vivaneaux ou 50% des prises de requins du navire concerné dans ce département afin de les faire traiter dans les installations de cette entreprise. 2. Le contrat mentionné au paragraphe 1 doit porter le visa des autorités françaises qui veillent à sa conformité avec les limites des capacités réelles de l'entreprise de transformation contractante et avec les objectifs de développement de l'économie guyanaise. Une copie de ce contrat visé doit être jointe à la demande de licence. 3. En cas de refus du visa mentionné au paragraphe 2, françaises communiquent ce refus, accompagné d'un avis motivé, à l'intéressé ainsi qu'à la Commission. autorités les Article 7 Des licences peuvent être annulées en vue de la délivrance de nouvelles licences. L'annulation S~ prend effet à la date de la délivrance de la nouvelle licence par la Commission. Article 8 1. La pêche des crevettes penaeus subtilis et penaeus brasiliensis est interdite dans les eaux de moins de 30 mètres de profondeur. Lors de cette pêche, réalisée par des navires utilisant le chalut, les prises accessoires sont autorisées. 2. La pêche aux thonidés est autorisée uniquement pour les navires utilisant les lignes de fond. 3. La pêche aux vivaneaux est autorisée uniquement pour les navires utilisant des lignes de fond ou des casiers. 4. La pêche aux requins est autorisée uniquement pour les navires utilisant les. lignes de fond ou le filet maillant d'un maillage minimal de 100 millimètres et interdite dans les eaux de moins de 30 mètres de profondeur. Article 9 Une fiche de pêche, dont le modèle figure à l'annexe II, doit être remplie après chaque opération de pêche. Une copie de cette fiche est transmise à la Commission par l'intermédiaire des autorités françaises dans un délai de trente jours à compter du dernier jour de chaque voyage. Article 10 l'article 3 et à 1. Le capitaine de chaque navire détenant une l'article 4, licence visée à paragraphe 1, en ce qui concerne la pêche aux thonidés, doit respecter les conditions spéciales prévues à l'annexe III et notamment communiquer les informations y spécifiées. Ces conditions font partie de la licence. 2. Le capitaine de chaque navire détenant une licence visée à l'article 4 paragraphes 2 et 3 soumet, lors de la mise à terre après chaque voyage, aux autorités françaises une déclaration dont il est seul responsable de l'exactitude et faisant état des quantités capturées et retenues à Cette bord depuis sa dernière déclaration. déclaration se fait au moyen du formulaire dont le modèle figure à l'annexe IV. Article 11 Article 14 pour vérifier 1. Les autorités françaises prennent les mesures nécessaires des déclarations visées à l'article 10, paragraphe 2 en les comparant notamment à la fiche de pêche visée à l'article 9. Après vérification, la déclaration est signée par le fonctionnaire compétent. l'exactitude licence d'un navire pour 1. La les obligations prévues par le présent règlement, y compris l'obligation de débarquement du tout ou partie des captures, stipulée par un contrat visé à l'article 6, n'ont pas été respectées est retirée. lequel 2. Les autorités françaises veillent à ce que toutes les mises à terre dans le département français de la Guyane, par des navires possédant une licence visée à l'article 4, paragraphes 2 et 3, fassent l'objet d'une déclaration visée à l'article 10, paragraphe 2. 3. Les autorités françaises transmettent à la Commission avant la fin de chaque mois les déclarations visées au paragraphe 2 relatives au mois précédent. Article 12 L'octroi des licences aux navires de pays tiers est subordonné à l'obligation de la part de l'armateur de permettre, sur demande de la Commission, l'embarquement d'un observateur à bord. Article 13 1. Les autorités françaises prennent les mesures appropriées, y compris des visites régulières des navires, pour assurer le respect des obligations énoncées par le présent règlement. 2. En cas d'infraction dûment constatée, les autorités françaises informent la Commission sans délai, mais au plus tard dans les trente jours à compter de la date à laquelle l'infraction a été constatée, du nom deu navire concerné et des mesures éventuellement prises. Aucune licence n'est accordée à ce navire pendant une période allant de quatre à douze mois à compter de la date à laquelle l'infraction a été commise. 2. En cas d'exercice de la pêche dans la zone visée à l'article 1er par un navire sans licence valable, qui appartient à un armateur ou dont la gestion est assurée par une personne physique ou morale possédant ou exerçant la gestion d'un ou plusieurs autres navires auxquels des licences ont été accordées, l'une de celles-ci peut être retirée. 3. L'octroi d'une licence peut être refusé pendant la période indiquée au paragraphe 1 à un ou plusieurs navires appartenant à un armateur possédant un navire auquel une licence a été retirée en vertu du présent article ou ayant péché sans licence dans la zone visée à l'article 1er. Article 15 1. Si, pendant une période d'un mois, la Commission ne reçoit pas de communication visée à l'article 10, paragraphe 1 relative à un navire détenant une licence visée aux articles 3 et 4, la licence de ce navire est retirée. Article 16 Les licences valables le 31 décembre 1997 en vertu de l'article 1er du règlement (CE) n° 405/97 peuvent être prorogées jusqu'au 31 janvier 1998, sur demande des autorités du pays intéressé. Les licences ainsi prorogées sont imputées, pendant la durée de cette prorogation, sur le nombre des licences correspondantes fixe à l'annexe I, sans que ce total puisse être dépassé. € Article 17 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable du 1er janvier au 31 décembre 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout Etat membre. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le Président 1- ANNEXE I 1. Licences visées à l'article 3 Navire battant pavillon de Quantité de captures autorisées (en tonnes) Nombre maximal de navires possédant une licence Nombre maximal de jours en mer Barbade Guyane Surinam Trinité et Tobago 24 24 p. m. 60 5 5 p. m. 8 200 200 p. m. 350 Licences visées à l'article 4 Espèce Navire battant pavillon de Nombre maximal de licences a) Thonidés b) Vivaneaux Japon Corée Venezuela Barbade c) Requins Venezuela p. m. p. m. 41 5 4 f* " r- me r i v ^ nc ut- oùruc r u v nu i r \o c L u « o n c ci Nom du navire. Vessel name N* d'immatricul Official No ition — Nom du capital Captain s name Depart rom Landed at N* de licen Fishing lie ce ZEE ence No Nbre équi No in crew Date. _. Date - ANNEXE II 73 1 74 75 73 77 S U t l N A M! / 1 / ' I' • - ,. 1 1 Jk 1 !. ! ! '•». jâÈM ' • ' - " ". '^ s». ^ 'V / / FRANÇAISE > S l%< ^ ^ ^ | ^ Mi r >. G U Y A N f^ E ! ! ! 1 s 1 Mois M o n th Jour Da» Zone n° Sonde Depth Jour ou nuit Day or night ID or S) Ni>m!»rf Jr tin* ou le\ erp. n* oni rt mi» j !'CJU NumStf o* îtr\t\ p«jc Total heures de pèche Hours fished Queues de crevette • H e j d o f f- shrimp Crevettes entières • Head-on- shrimp (kg) Crevettes conservées a bord Shrimps retained on board Penaeus: subtilis hrjulirnsis Xyphopesaeus Vnaneaux Snapper Requins Shark ' Thonnie» Tuna D D D D Ù D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D Nt N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N N 1 <. 9 ANNEXE III Conditions spéciales 1. Des informations doivent être communiquées par les navires détenant une licence visée à l'article 3 et à l'article 4 paragraphe 1 (thonidés) à la Commission des Communautés européennes à Bruxelles (adresse télex : 24189 FISEU-B) par l'intermédiaire des autorités françaises selon le rythme suivant : a) b) c) d) e) lors de chaque entrée dans la zone s'étendant jusqu'à 200 milles marins située au large des côtes du département français de la Guyane, ci-après désignée "zone"; lors de chaque sortie de la zone; lors de chaque entrée dans un port d'un Etat membre; lors de chaque sortie d'un port d'un Etat membre; toutes les semaines pour la semaine écoulée à compter de la date d'entrée dans la zone visée au point a) ou à partir de la date de sortie du port visée au point d). 2. Les communications transmises en vertu de la licence. au rythme prévu au point 1 doivent indiquer les éléments suivants, le cas échéant, et être transmises dans l'ordre énoncé ci-après : le nom du navire, l'indicatif radio, le numéro de la licence, le numéro chronologique de la transmission pour la marée en cause, l'indication du type de transmission en vertu des différents points mentionnés au point 1, la date. l'heure, la position géographique, la quantité par espèce au cours de l'opération de pêche (en kilogrammes), la quantité par espèce depuis l'information précédente (en kilogrammes), les coordonnées de la position géographique dans laquelle les captures ont été effectuées, les quantités de captures transbordées sur d'autres navires (en kilogrammes) par espèce depuis l'information précédente, le nom, le numéro d'appel ainsi que, le cas échéant, le numéro de licence du navire sur lequel le transbordement a été effectué, le nom du capitaine. 3. Le code suivant sera utilisé pour indiquer les espèces détenues à bord, conformément au point 2 : PEN : crevette (Penaeidae), BOB : crevette sea bob atlantique (Xyphopenaeus kroyerii), TUN : SKH : requins, XXX : autres. thon, 4. Dans le cas où, pour des raisons de force majeure, la communication ne peut pas être transmise par le bateau ayant une licence, le message peut être transmis par l'intermédiaire d'un autre bateau au titre du premier. /û ANNEXE IV Déclaration produite conformément à l'article 10 paragraphe 2 DECLARATION DE DEBARQUEMENT d) Nom du navire : Nom du capitaine : Signature du capitaine Marée effectuée du Port de débarquement Numéro d'immatriculation: Nom du mandataire : au Queues de crevettes kg Quantités débarquées (en kg) Crevettes entières kg soit ( xl,6) = kg crevettes entières Thonidés Requins : kg kg Vivaneaux (Lutjanidae) Autres espèces kg kg 0) Un exemplaire est conservé par le capitaine, un second exemplaire est conservé par le fonctionnaire chargé du contrôle et le troisième est envoyé à la Commission des Communautés européennes a ISSN 0254-1491 COM(97) 700 final DOCUMENTS FR 03 11 N° de catalogue : CB-CO-97-719-FR-C ISBN 92-78-29194-3 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg IX


title: Misure di radioattività ambientale, sito di Ispra 1995.

eurovoc_concepts:
air quality
environmental impact
environmental monitoring
radioactivity
statistics
water pollution


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3941/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Δημιουργία ελληνικού τμήματος στο Ευρωπαiκό Σχολείο 3

eurovoc_concepts:
Belgium
Brussels region
European language
European school
language teaching

text: 22. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 196/39 (98/C 196/54) GRAPTH ERVTHSH P-3939/97 ypobolh· : Mihail Papayannakis (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (4 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Nomimopoi·hsh eso·dvn apo· para·nomew drasthrio·thtew Sy·mfvna me plhrofori·ew › to ue·ma e·xei fua·sei sthn ellhnikh· boylh· › ypa·rxoyn tra·pezew poy epidi·dontai sth nomimopoi·hsh eso·dvn apo· para·nomew drasthrio·thtew (je·plyma xrh·matow) kata· para· bash thw odhgi·aw 91/308/EOK (1) thn opoi·a oi ellhnike·w arxe·w e·xoyn ensvmatv· sei (no·mow 2331 fy·llo E. K. 173 thw 24. 8. 1995) sthn esvterikh· e·nnomh toyw ta·jh. ˙dh ypa·rxoyn 27 kataggeli·ew poy ua ejetastoy·n apo· thn Epitroph· gia ton e·legxo tvn synallagv· n thw Boylh·w. Oi i·diew oi tra·pezew anagnvri·zoyn thn adynami·a toyw na ele·gjoyn tiw synallage·w toyw, pra·gma poy apodeikny·ei o·ti ypa·rxoyn problh·mata efarmogh·w thw odhgi·aw 91/308/EOK. Se prohgoy·menh erv· thsh· moy (2), o Epi·tropow k. Mo·nti ei·xe apanth·sei (13. 05. 1996) o·ti «. ea·n ypa·rjoyn opoiesdh·pote amfiboli·ew sxetika· me th symmo·rfvsh prow thn odhgi·a, h Epitroph· ua probei· stiw problepo·menew diadikasi·ew». Me ba·sh tiw anvte·rv ejeli·jeiw ervta·tai h Epitroph·: 1. ea·n gnvri·zei kai pv· w kri·nei ta gegono·ta kai, 2. ti me·tra skopey·ei na la·bei gia thn apotelesmatiko·terh efarmogh· thw odhgi·aw. (1) EE L 166 thw 28. 06. 1991, sel. 77 (2) Erv· thsh E-0823/96, EE C 280 thw 25. 09. 1996, sel. 87 Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Febroyari·oy 1998) H Epitroph· den gnvri·zei tiw plhrofori·ew stiw opoi·ew anafe·retai to Ajio·timo Me·low oy·te tiw dyskoli·ew poy fai·netai na antimetvpi·zei o trapeziko·w tome·aw. Vw ek toy·toy, h Epitroph· proti·uetai na stei·lei epistolh· stiw ellhnike·w arxe·w zhtv· ntaw na enhmervuei· plh·rvw gia to sygkekrime·no ue·ma. Para·llhla, h Epitroph· parakalei· to Ajio·timo Me·low na ue·sei sth dia·uesh· thw opoiadh·pote leptomerh· stoixei·a e·xei sthn katoxh· toy. (98/C 196/55) GRAPTH ERVTHSH E-3941/97 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (12 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Dhmioyrgi·a ellhnikoy· tmh·matow sto Eyrvpa(cid:14)¤ko· Sxolei·o 3 Oi ekpro·svpoi tvn gone·vn toy ellhnikoy· tmh·matow sto Eyrvpai¤ko· Sxolei·o Bryjellv· n 1 (UCCLE) e·xoyn sygkentrv· sei ypografe·w kai e·xoyn probei· se ene·rgeiew v· ste na epiteyxuei· h dhmioyrgi·a epiple·on ellhnikoy· tmh·matow sto ypo· kataskeyh· 3o Eyrvpai¤ko· Sxolei·o Bryjellv· n. H dhmioyrgi·a aytoy· toy tmh·matow kri·netai vw a·krvw aparai·thth, afoy· sto h·dh ypa·rxon ellhniko· tmh·ma toy Eyrvpai¤koy· Sxolei·oy Bryjellv· n 1 parath- roy·ntai faino·mena yperplhuysmoy· kai diaxvrismoi· ta·jevn, env· h kata·stash ayth· vuei· polla· ellhno·poyla sto na parakoloyuoy·n mauh·mata se belgika· sxolei·a, ka·ti poy ta sterei· apo· th dynato·thta na didaxuoy·n svsta· th mhtrikh· toyw glv· ssa. Asfalv· w to ue·ma ei·nai ejairetika· shmantiko·, kai a·ptetai thw eyaisuhsi·aw poy pre·pei na epideikny·ei h polypolitismikh· Eyrv· ph gia th glv· ssa, ton politismo· kai tiw parado·seiw tvn xvrv· n poy thn aparti·zoyn. Ua h·uela na ei·xa thn epi·shmh ue·sh thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w gia to ue·ma, kauv· w kai gia to an proble·petai h dhmioyrgi·a pro·suetoy ellhnikoy· tmh·matow sto ypo· kataskeyh· Eyrvpai¤ko· Sxolei·o, th stigmh· ma·lista poy ka· ti te·toio e·xei h·dh problefuei· gia mauhte·w a·llvn eunikoth·tvn


title: WRITTEN QUESTION No. 3949/97 by James NICHOLSON to the Commission. Conscientious Objectors in Greece

eurovoc_concepts:
Greece
conscientious objection
equal treatment
protection of freedoms

text: C 174/156 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 Ma¤rkning avseende ha¤rkomstland a¤r inte obligatorisk p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), men kra¤vs i vissa medlemsstater. Om textilier som importeras till gemenskapen fr(cid:229)n Bangladesh inte uppfyller kraven i direktivet avseende ma¤rkning, kan bero¤rda parter inla¤mna klagom(cid:229)l till kommissionen. (1) Kommissionens direktiv 97/37/EG av den 19. 6. 1997 om anpassning av bilagorna I och II till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/74/EG om bena¤mningar p(cid:229) textilier till den tekniska utvecklingen. EGT L 169, 27. 6. 1997. (98/C 174/232) SKRIFTLIG FR¯GA E-3949/97 fr(cid:229)n James Nicholson (I-EDN) till kommissionen (12 december 1997) A¤mne: Vapenva¤grare i Grekland Trots att Grekland nyligen antagit en lag som erka¤nner vapenva¤gran ha¤vdar intressegrupper att det fortfarande fo¤rekommer diskriminering av vapenva¤grare eftersom personer som fo¤r na¤rvarande h(cid:229)lls fa¤ngslade fo¤r sin pacifistiska o¤vertygelse fortfarande inte frisla¤ppts. Det ha¤vdas ocks(cid:229) att den nya lagen (2510/97) inte tar ha¤nsyn till aspekter som att o¤vertygelsen om att vapenva¤gra kan utvecklas under milita¤rtja¤nstgo¤ringen. Vilken a¤r kommissionens st(cid:229)ndpunkt om lagen om milita¤rtja¤nst med ha¤nsyn till vapenva¤gran i Grekland? Svar fr(cid:229)n Hans Van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 januari 1998) Fr(cid:229)gesta¤llaren ha¤nvisas till kommissionens svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-868/96 fr(cid:229)n Gianni Tamino m. fl. (1). (1) EGT C 280, 25. 9. 1996. (98/C 174/233) SKRIFTLIG FR¯GA E-3958/97 fr(cid:229)n Johanna Maij-Weggen (PPE) till kommissionen (12 december 1997) A¤mne: Svensk vapenexport Ka¤nner kommissionen till att Sveriges regering i maj 1997 lade fram en rapport till den svenska riksdagen med titeln Svensk vapenexport 1996? Kan kommissionen underso¤ka vilka andra EU-regeringar som p(cid:229) liknande sa¤tt informerar sina parlament om landets vapenexport? Skulle kommissionen kunna bega¤ra in dessa (cid:229)rsrapporter, samla ihop dem och vidarebefordra dem till Europaparlamentet tillsammans med sina kommentarer? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (29 januari 1998) Kommissionen ka¤nner till och va¤lkomnar den svenska regeringens rapport Svensk vapenexport 1996 som har lagts fram fo¤r den svenska riksdagen. Genom offentliga uppgifter ka¤nner kommissionen ocks(cid:229) till att regeringarna i en del medlemsstater p(cid:229) olika sa¤tt rapporterar till sina nationella parlament om den vapenexport som har beviljats licens


title: QUESTION ECRITE no 3942/97 de Raimo ILASKIVI à la Commission. Tarification uniforme des services postaux

eurovoc_concepts:
Finland
postal charges
postal service
price increase
reduced price
secondary residence
tariff preference

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2487/97 av den 12 december 1997 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat rundkornigt ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2098/97