title: 98/3/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου της 18ης Δεκεμβρίου 1997 για την τροποποίηση της απόφασης 96/411/ΕΚ σχετικά με τη βελτίωση των κοινοτικών γεωργικών στατιστικών

eurovoc_concepts:
EU programme
EU statistics
action programme
agricultural statistics
national statistics
statistical method

text: 3. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 1/9 APOVASG TOU SULBOUKIOU tgr 18gr Dejelbq˜iou 1997 cia tgm tqopopo˜igsg tgr ap ˜ovasgr 96/411/EJ swetij ˜a le tg bekt˜iysg tym joimotij ˜ym ceyqcij ˜ym statistij ˜ym (98/3/EJ) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA˘IJGS EMYSGS, ˜Ewomtar up ˜oxg: ˜oti, yr ej to ˜utou, pq ˜epei ma letateho ˜um oi pqobkep ˜olemer gleqolgm˜ier ˜yste oi pqohesl˜ier ma jatasto ˜um peqiss ˜oteqo eu ˜ekijter, tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, jai id˜iyr to ˜aqhqo 43, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: ˜Aqhqo 1 tgm pq ˜otasg tgr Epitqop ˜gr (1), tg cm ˜ylg tou Euqypaˇijo ˜u Joimobouk˜iou (2), Ejtil ˜ymtar: ˜oti g ap ˜ovasg 96/411/EJ (3) pqobk ˜epei tgm upobok ˜g ejh ˜e- seym, avem ˜or, ap ˜o ta jq ˜atg l ˜ekg stgm Epitqop ˜g jai, avet ˜eqou, ap ˜o tgm Epitqop ˜g sto Euqypaˇij ˜o Joimobo ˜ukio jai to Sulbo ˜ukio· ˜oti, ˜opyr pqoj ˜uptei ap ˜o tgm apojtghe˜isa pe˜iqa, oi pqohe- sl˜ier upobok ˜gr aut ˜ym tym ejh ˜eseym e˜imai upeqbokij ˜a peqioqistij ˜er· G ap ˜ovasg 96/411/EJ tqopopoie˜itai yr en ˜gr: 1. sto ˜aqhqo 5, g gleqolgm˜ia «31 Laqt˜iou» amtijah˜i- statai ap ˜o tgm gleqolgm˜ia «31 Iouk˜iou»· 2. sto ˜aqhqo 11, to ˜etor «1997» amtijah˜istatai ap ˜o to ˜etor «1999». ˜Aqhqo 2 G paqo ˜usa ap ˜ovasg apeuh ˜umetai sta jq ˜atg l ˜ekg. Bqun ˜ekker, 18 Dejelbq˜iou 1997. Cia to Sulbo˜ukio O Pq˜oedqor F. BODEN (1) EE C 337 tgr 7. 11. 1997, s. 8. (2) Cm ˜ylg pou diatup ˜yhgje stir 16 Dejelbq˜iou 1997 (dem ˜ewei aj ˜ola dglosieuhe˜i stgm Ep˜isglg Evgleq˜ida). (3) EE L 162 tgr 1. 7. 1996, s. 14


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta e a proposta alterada de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho relativa ao Quinto Programa-Quadro da Comunidade Europeia de acções em matéria de investigação, de desenvolvimento tecnológico e de demonstração (1998-2002)(COM(97)0142 C4-0186/97 + COM(97) 0439 C4-0410/97 97/0119(COD))

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
EU research policy
research
research and development
research expenditure (EU)
technological change

formats: html print


title: Entschließung zu Nigeria

eurovoc_concepts:
Nigeria
international sanctions
military regime
political prisoner
sanction (EU)


title: Regulamento (CE) nº 2634/97 do Conselho de 18 de Dezembro de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 805/68 que estabelece a organização comum de mercado no sector da carne de bovino

eurovoc_concepts:
animal welfare
cattle
export refund
protection of animals
transport of animals

formats: html pdfa1b print


title: Resolution on the 1997 Convention on the prohibition and destruction of anti- personnel mines

eurovoc_concepts:
conventional weapon
international convention


title: Resolutie van het Raadgevend Comité van de EGKS over de statistische instrumenten in de kolen- en de ijzer- en staalsector (met eenparigheid van stemmen goedgekeurd tijdens de 338e zitting van 18 december 1997)

eurovoc_concepts:
ECSC
EU statistics
energy market
industrial statistics
statistics

formats: html pdf print

text: C 40/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 7. 2. 98 RESOLUTIE VAN HET RAADGEVEND COMIT^ VAN DE EGKS OVER DE STATISTISCHE INSTRUMENTEN IN DE KOLEN(cid:220) EN DE IJZER(cid:220) EN STAALSECTOR (met eenparigheid van stemmen goedgekeurd tijdens de 338e zitting van 18 december 1997) (98/C 40/02) 1. HET RAADGEVEND COMIT^ VAN DE EGKS 1. 1. (cid:217)herinnert aan haar eerder ingenomen standpun(cid:220) ten over de aspecten die verband houden met het aflopen van het EGKS(cid:220)Verdrag in 2002 en de toekomst van de statistische instrumenten(cid:216)(˛). Het Raadgevend Comit~ heeft vastgesteld dat de sta(cid:220) tistische instrumenten van de EGKS, zoals zij door het Buerau voor de statistiek en de diensten van de Europese Commissie in samenwerking met de kolen(cid:220) en de ijzer(cid:220) en staalindustrie op industrieel, economisch, handels(cid:220) en sociaal ge(cid:220) bied zijn ontwikkeld, door alle belanghebbenden deugdelijk zijn bevonden. De wens is uitgespro(cid:220) ken dit instrumentarium na 2002 te handhaven, waarbij met name werd gewezen op het nut van investeringspro(cid:220) transparante gramma’s en de ontwikkeling van de productie(cid:220) capaciteit voor investeringsbeslissingen, een en ander met inachtneming van de mededingingsre(cid:220) gels, informatie over 1. 2. (cid:217)met het oog op het verdwijnen van het EGKS(cid:220) Verdrag als de juridische grondslag voor de defi(cid:220) nitie van de verantwoordelijkheid van de Com(cid:220) missie voor het verstrekken van statistische gege(cid:220) vens en voor de verzameling ervan door de in dit verdrag bedoelde ondernemingen, 1. 3. (cid:217)is zich ervan bewust dat de statistische instru(cid:220) menten voor de kolen(cid:220) en de ijzer(cid:220) en staalsector vanaf 2002 op de bepalingen van het Verdrag be(cid:220) treffende de Europese Unie moeten worden ge(cid:220) baseerd, 1. 4. (cid:217)staat volledig achter de wens van de ondernemin(cid:220) gen, hun organisaties en de regeringen van de lidstaten om het huidige systeem voor de verza(cid:220) meling van statistische gegevens te stroomlijnen en te verlichten, zonder dat de gegevens hierdoor aan deugdelijkheid inboeten. 2. OVERWEGINGEN BETREFFENDE STEENKOOL 2. 1. (cid:217)Ook na 2002 zijn er nog statistische gegevens over steenkool nodig. Zij zijn onmisbaar voor de analyse van de steenkoolmarkt in de Europese Unie, met name voor de ondernemingen in die sector. Het energiebeleid, zowel dat van de Unie als dat van de lidstaten, is er eveneens op aange(cid:220) wezen. 2. 2. (cid:217)De steenkoolstatistieken zijn meermaals keren gewijzigd. Het huidige systeem voor de verzame(cid:220) (˛)(cid:217)PB C 206 van 11. 8. 1995, blz. 7. ling van gegevens beantwoordt op doelmatige wijze aan de behoefte aan duidelijke en vergelijkbare gege(cid:220) vens voor de energie(cid:220) en steenkoolmarkt van de Eu(cid:220) ropese Unie. Voor deze sector hebben de steenkool(cid:220) statistieken een eigen waarde; traditiegetrouw zijn zij echter ook in de energiestatistiek opgenomen en heb(cid:220) ben zij daar een vaste plaats gekregen. 2. 3. (cid:217)In dit kader zijn ook de overige vaste brandstof(cid:220) fen opgenomen, met name bruinkool, turf en biomassa. 2. 4. (cid:217)Substantiæle wijzigingen lijken voor de steen(cid:220) koolsector, een van de twee belangrijkste pro(cid:220) ductsectoren die onder het EGKS(cid:220)Verdrag val(cid:220) len, dan ook niet noodzakelijk. 3. OVERWEGINGEN BETREFFENDE IJZER EN STAAL 3. 1. (cid:217)De gedetaileerde ijzer(cid:220) en staalstatistieken zijn periodiek aan de ontwikkeling van de situatie aangepast. Op deze wijze is een hoog niveau van transparantie bereikt, waardoor ze voor de eco(cid:220) nomische actoren, de politiek en de sociale part(cid:220) ners tot een zeer nuttig beleidsinstrument zijn ge(cid:220) worden. 3. 1. 1. (cid:217)Het is van het grootste belang snel over gedetailleerde gegevens te beschikken om met kennis van zaken toekomstgerichte analyses te kunnen uitvoeren en beslissin(cid:220) gen te kunnen nemen. 3. 1. 2. (cid:217)De ondernemingen en hun werknemers moeten zich ook in de toekomst nog kun(cid:220) nen oriænteren in een omgeving die door snelle veranderingen en een steeds heviger concurrentie wordt gekenmerkt. Flexibili(cid:220) teit en aanpassingsvermogen zijn in de toe(cid:220) komst nog sterker afhankelijk van de kwa(cid:220) liteit van de informatie en de snelheid waarmee deze beschikbaar komt. 3. 1. 3. (cid:217)Tijdens conjunctuurcycli is de ijzer(cid:220) en staalindustrie aan zeer grote schommelin(cid:220) gen onderhevig. Om tijdig een gebrek aan evenwicht tussen vraag en aanbod te ont(cid:220) dekken moet men zich op gedifferen(cid:220) tieerde gegevens kunnen baseren die op alle essentiæle gebieden betrekking hebben. 3. 1. 4. (cid:217)Om op middellange en lange termijn een evenwicht te handhaven moet men over gegevens beschikken die tijdig aangeven waanneer gevaar van overproductie of overcapaciteit dreigt. In dit opzicht zal het de herstructureringproces huidige in 7. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 40/3 LMOE en de andere Oost(cid:220)Europese lan(cid:220) den, waar nauwelijks gegevensbanken op dit gebied voorhanden zijn, nog jarenlang in het oog moeten worden gehouden. 3. 1. 5. (cid:217)De ingrijpende veranderingen in de struc(cid:220) tuur van de ijzer(cid:220) en staalindustrie in Eu(cid:220) ropa en in de wereld en de tendens naar mondialisering van de markten zullen voortgaan. In dit kader is informatie van hoge kwaliteit noodzakelijk om een goed beleid te kunnen voeren. 3. 2. (cid:217)De verzameling van statistische gegevens vormt echter ook een aanzienlijke werkbelasting voor de ondernemingen. In ruil daarvoor moeten de gegevens betrouwbaar, snel en volledig aan de overheid en de ondernemingen ter beschikking worden gesteld. 3. 3. (cid:217)De ijzer(cid:220) en staalindustrie moet niet meer in het kader van het EGKS(cid:220)gebied worden gezien, maar moet voortaan ook de primaire verwerking (smeedwerk, buizen, herwalste producten, draad, getrokken producten, beklede producten en pro(cid:220) fielen(cid:216)(˛) omvatten. Ook de handel in ijzer en staal moet op passende wijze worden bestreken. 4. WAT DE TOEKOMST VAN DE STATISTIEK VAN DE KOLEN(cid:220) EN DE IJZER(cid:220) EN STAALSECTOR BETREFT, BEVEELT HET RAADGEVEND COMIT^ DERHALVE AAN REKENING TE HOUDEN MET DE VOLGENDE PUNTEN: 4. 1. (cid:217)Aangezien het EGKS(cid:220)Verdrag binnen vijf jaar afloopt, moet er nu al naar een nieuwe juridische grondslag worden gezocht die op het Verdrag betreffende de Europese Unie is gebaseerd; hier(cid:220) bij moet voor een zo breed mogelijke internatio(cid:220) nale overeenstemming worden gezorgd, met name in het kader van internationale organisa(cid:220) ties, zoals het IEA, de ECE en de OESO. 4. 2. (cid:217)Net als voor steenkool is gebeurd, dat in de ener(cid:220) giestatistiek werd opgenomen, moet het EGKS(cid:220) gebied worden uitgebreid tot de primaire verwer(cid:220) king en, indien mogelijk, tot andere basisindus(cid:220) trieæn (zoals ferrolegeringen, gieterijen) die re(cid:220) gelmatig worden geconfronteerd met problemen die vergelijkbaar zijn met die in de staalsector. 4. 3. (cid:217)Het Bureau voor de Statistiek en de diensten van de Commissie, de nationale instanties voor de (˛)(cid:217)De groepen 27. 1, 27. 2 en 27. 3 van de NACE, die min of meer overeenkomen met de hoofdstukken 72 en 73 van het Gerharmoniseerd systeem inzake de omschrijving en de co(cid:220) dering van goederen. statistiek, de beroepsorganisaties en de onderne(cid:220) mingen moeten overeenstemming bereiken over de beste manier om de verzameling en verwer(cid:220) king van de gegevens te organiseren, teneinde de werkbelasting voor zowel de ondernemingen als de nationale overheden te verlichten en de be(cid:220) trouwbaarheid van de verzamelde gegevens te garanderen. 4. 4. (cid:217)Het gekozen instrumentarium moet de noodza(cid:220) kelijke transparantie waarborgen, zodat de on(cid:220) dernemingen weldoordacht handelsbeslissingen voor de korte termijn en strategische investe(cid:220) ringsbeslissingen voor de lange termijn kunnen nemen. Dit instrumentarium moet tevens de rege(cid:220) ringen en de sociale partners in de onderhavige sectoren de gegevens verstrekken die zij nodig hebben voor de tenuitvoerlegging van hun sociaal beleid. De LMOE zouden nu al moeten beginnen het statistisch instrumentarium voor kolen en ijzer en staal van de Europese Unie geleidelijk over te nemen. Daarom 4. 4. 1. (cid:217)moeten gedetailleerde gegevens over de activiteiten van de betrokken bedrijfstak(cid:220) ken zo snel mogelijk na afloop van de tel(cid:220) lingsperiode beschikbaar zijn. Deze gege(cid:220) vens moeten op de volgende gebieden be(cid:220) trekking hebben: grondstoffen, energie, productie, arbeidsplaatsen, orders, leve(cid:220) ringen, buitenlandse handel en veranderin(cid:220) gen in de voorraden. Indien nodig, moet een prognosesysteem aan de publicatie van de definitieve cijfers voorafgaan, zodat de marktdeelnemers hun positie in de con(cid:220) junctuurcycli kunnen bepalen en zich er met kennis van zaken aan kunnen aanpas(cid:220) sen; 4. 4. 2. (cid:217)moeten alle belangrijke informatie over structurele en technologische veranderin(cid:220) gen en de ontwikkeling van de markten en de productiecapaciteiten op middellange en lange termijn aan de ondernemingen ter beschikking worden gesteld, zodat zij hun investerings(cid:220) en ontwikkelingsbeleid op de lange termijn een bepaalde richting kun(cid:220) nen geven; 4. 4. 3. (cid:217)moet het technische instrumentarium, wat de sociale aspecten betreft, worden aange(cid:220) vuld met gegevens over arbeidsplaatsen en de structuur van het personeelsbestand, alsmede, op een geschikte wijze, over ar(cid:220) beidsongevallen. 4. 5. (cid:217)Het Raadgevend Comit~ van de EGKS doet een beroep op de Commissie om in overleg met de betrokken economische en sociale actoren de herziening van de statistische instrumenten voor kolen en ijzer en staal overeenkomstig bovenver(cid:220) melde beginselen ter hand te nemen


title: Council Regulation (EC) No 2596/97 of 18 December 1997 extending the period provided for in Article 149 (1) of the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
human nutrition
marketing standard
milk
transitional period (EU)


title: Council Regulation (EC) No 66/98 of 18 December 1997 laying down certain conservation and control measures applicable to fishing activities in the Antarctic and repealing Regulation (EC) No 2113/96

eurovoc_concepts:
Antarctica
conservation of fish stocks
crustacean
fishing area
fishing controls
fishing regulations


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2552/97 av den 18 december 1997 om försäljning enligt det förfarande som fastställs i förordning (EEG) nr 2539/84 av nötkött som innehas av vissa interventionsorgan och som är avsett för försörjning av Kanarieöarna samt om upphävande av förordning (EG) nr 1827/97

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply


title: Resolución sobre la situación en Sierra Leona

eurovoc_concepts:
Sierra Leone
aid to refugees
coup d'état
disarmament
emergency aid
international sanctions


title: Resolution on the human rights situation in Djibouti

eurovoc_concepts:
Djibouti
freedom of expression
political prisoner
refugee
rights of the defence


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel en het gewijzigd voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad betreffende het vijfde kaderprogramma van de Europese Gemeenschap voor activiteiten op het gebied van onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie (1998-2002) (COM(97)0142 C4-0186/97 COM(97)0439 C4-0410/97 97/0119(COD))


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2568/97 DELLA COMMISSIONE del 18 dicembre 1997 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti dei settori dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato II del trattato

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice


title: Regulamentul (CE) nr. 2596/97 al Consiliului din 18 decembrie 1997 de prelungire a perioadei prevăzute în articolul 149 alineatul (1) din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 23 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 113 31997R2596 L 351/12 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 23. 12. 1997 REGULAMENTUL (CE) NR. 2596/97 AL CONSILIULUI din 18 decembrie 1997 de prelungire a perioadei prevăzute în articolul 149 alineatul (1) din Actul de aderare a Austriei, Finlandei ș(cid:13)i Suediei CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Actul de aderare a Austriei, Finlandei ș(cid:13)i Suediei, în special articolul 149 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Parlamentului European (2), întrucât articolul 149 alineatul (1) din Actul de aderare din 1994 prevede o perioadă în care pot fi adoptate măsuri tranzitorii pen- tru a facilita tranziția de la regimul existent în Austria, Finlanda ș(cid:13)i Suedia în momentul aderării la regimul rezultat prin punerea în aplicare a organizării comune a pieței în conformitate cu prevederile din actul menționat anterior, în special pentru a depăș(cid:13)i dificultățile mari de punere în aplicare a noului regim începând cu data prevăzută; întrucât această perioadă expiră la 31 decembrie 1997; întrucât, în anumite sectoare, aceste dificultăți nu pot fi rezolvate până la data stabilită; întrucât această perioadă ar trebui prelun- gită, în conformitate cu prevederile din act; întrucât această peri- oadă ar trebui prelungită cu un an; întrucât cerințele din sectorul laptelui ș(cid:13)i produselor lactate privind conținutul de grăsime al laptelui destinat consumului uman con- tinuă să creeze dificultăți în Finlanda ș(cid:13)i Suedia; întrucât aceste dificultăți nu pot fi rezolvate până la 31 decembrie 1998; întru- cât, aș(cid:13)adar, această perioadă ar trebui prelungită, în conformitate cu prevederile din Actul de aderare din 1994, cu doi ani în acest caz particular, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Perioada prevăzută în articolul 149 alineatul (1) din Actul de aderare din 1994 se prelungeș(cid:13)te până la 31 decembrie 1998. Totuș(cid:13)i, în ceea ce priveș(cid:13)te cerințele privind conținutul de grăsime din laptele destinat consumului uman produs în Finlanda ș(cid:13)i în Suedia, perioada se prelungeș(cid:13)te până la 31 decembrie 1999. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 1998. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 18 decembrie 1997. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele F. BODEN JO C 352, 20. 11. 1997, p. 11. (1) (2) Aviz emis la 17 decembrie 1997 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial)


title: Résolution sur le projet de budget général de l'Union européenne pour l'exercice 1998, tel que modifié par le Conseil (toutes sections), et sur la lettre rectificative n° 1/98 au projet de budget pour 1998 - Section III - Commission

eurovoc_concepts:
administrative expenditure (EU)
budgetary amendment
draft budget
general budget (EU)


title: Rådets resolution av den 18 december 1997 om fastställande av prioriteringar för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor under tiden från och med den 1 januari 1998 till dagen för Amsterdamfördragets ikraftträdande

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 15. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 11/1 (Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen) RÅDETS RESOLUTION av den 18 december 1997 om fastställande av prioriteringar för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor under tiden från och med den 1 januari 1998 till dagen för Amsterdamfördragets ikraftträdande (98/C 11/01) EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION. som följer Europeiska rådets begäran om att det skall organisera sitt arbete såvitt avser samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, varom stadgas i avdelning VI i Fördra- get om Europeiska unionen och bestämma vilka verksam- heter som bör prioriteras för att uppnå de mål som fastställdes vid Europeiska rådet i Madrid (15–16 decem- ber 1995), i Florens (21–22 juni 1996), i Dublin (13–14 december 1996) och i Amsterdam (16–17 juni 1997), som påminner om sin strävan att främja frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, i enlighet med rättssta- tens principer och genom att utveckla ett nära samarbete mellan medlemsstaterna i rättsliga och inrikes frågor, som erinrar om att dessa prioriteringar kan ses över mot bakgrund av de beslut som kan komma att fattas inom ramen för förberedelserna inför Amsterdamfördragets ikraftträdande, vilket undertecknades den 2 oktober 1997 (1), som beaktar rådets resolution av den 14 oktober 1996 om fastställande av prioriteringar för samarbetet i rätts- liga och inrikes frågor under tiden 1 juli 1996–30 juni 1998 (EGT C 319, 26. 10. 1996, s. 1) (2), särskilt punkt IV i denna, som, sedan Europaparlamentet hörts av ordförandeskapet enligt artikel K 6 i Fördraget om Europeiska unionen, har granskat parlamentets yttrande (3), (1) EGT C 340, 10. 11. 1997, s. 1. (2) EGT C 319, 26. 10. 1996, s. 1. (3) Yttrandet avgivet den 20 november 1997 (EGT C 371, 8. 12. I. Rådet har för avsikt att fullfölja de mål som fastställts av Europeiska rådet genom att under tiden från och med den 1 januari 1998 till dagen för Amsterdamfördragets främst koncentrera sig på följande frågor: ikraftträdande 1. Bekämpning av terrorism: a) Intensifiering av samarbetet mellan med- lemsstaterna. b) Uppdatering av hotbildsdokumentet avse- ende terrorism. c) Uppdatering av förteckningen över cent- rum med särskild kompetens i fråga om bekämpning av terrorism. 2. Bekämpning av organiserad brottslighet: Genomförande av handlingsprogrammet mot organiserad brottslighet, vilket godkändes av Europeiska rådet i Amsterdam (16–17 juni 1997) enligt den tidsplan och de närmare föreskrifter i detta pro- gram (4). föreskrivs som 3. Bekämpning av narkotika: a) Genomförande av narkotikaexperternas rapport, antagen av Europeiska rådet i Madrid den 15–16 december 1995, och av rekommendationerna från Europeiska rå- det i Dublin (13–14 december 1996) och från Amsterdam (16–17 juni 1997), på såväl det rättsliga, det polisiära som det 1997). (4) EGT C 251, 15. 8. 1997, s. 1. C 11/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 98 tullmässiga planet, särskilt i fråga om minskning av utbudet och internationellt samarbete. b) Genomförande av handlingsplanen för Västindien och rekommendationerna från Europeiska rådet i Dublin för Latiname- rika. c) Genomförande av det pågående initiativet för Centralasien och Ryssland samt påbörj- ande av liknande arbete när det gäller Ukraina. d) Genomförande av den gemensamma åtgär- den av den 17 december 1996 om tillnärm- ning av Europeiska unionens medlemssta- ters lagstiftning och praxis när det gäller att bekämpa narkotikamissbruk samt före- bygga och bekämpa olaglig narkotikahan- del. (1) e) Genomförande av den gemensamma åtgär- den avseende syntetiska droger. 4. Förbättring av polis- och tullsamarbetet: a) Genomförande av Europolkonventionen informatonssys- (tillämpningsföreskrifter, tem). b) Polisutbildning, särskilt genom inrättande av en europeisk utbildningsplan. På grund- val av den inventering som har förberetts av de europeiska polisskolornas förbund (AEPC) bör en samordning, i den mån det är möjligt, ske av biståndet till polisen i länderna i Central- och Östeuropa för att undvika onödigt dubbelarbete. c) Ökat tekniskt arbete, särskilt när det gäller telekommunikationsavlyssning och stan- dardisering av normerna för radiokommu- nikation, samarbete mellan kriminaltek- niska laboratorier och samarbete mellan nationella kriminalunderrättelsetjänster. d) Strategiskt åtgärdsprogram för tullen. e) Gemensamma insatser för tullövervakning vid de yttre gränserna. f) Bekämpning av förfalskning, piratkopie- ring och olaglig handel med konstverk. g) Riskanalys på tullområdet. (1) EGT L 342, 31. 12. 1996, s. 6. 5. Förbättring av det rättsliga samarbetet: 5. 1. på det civilrättsliga området: a) Slutlig utformning av utkastet till ”Bryssel II”-konventionen (om äkten- skap samt vårdnad om barn). b) Europeisk exekutionstitel c) Samordning mellan medlemsstaterna om revidering av Brysselkonventionen av år 1968 och Luganokonventionen av år 1980. d) Påbörjande av arbete rörande behovet och möjligheten av att utarbeta en lag på konvention om utomobligatoriska förpliktelser (Rom II). tillämplig e) Förberedelser för ansökarländernas anslutning till 1980 års Luganokon- vention. f) Handledning för genomförande av konventionen om delgivning av hand- lingar i mål eller ärenden av civil eller kommersiell natur (i takt med ratifi- ceringen av konventionen). g) Granskning av det framtida rättsliga samarbetet på det civilrättsliga områ- det med avseende på Amsterdamför- draget. 5. 2. på det straffrättsliga området: a) Utkast till konvention om inbördes rättshjälp på det straffrättsliga områ- det. b) Utkast till konvention om verkställig- het av beslut om förlust av rätten att framföra fordon. 5. 3. på de civil- och straffrättsliga områ- dena: a) Genomförande av den gemensamma åtgärden om domare och åklagare som sambandsmän och upprättande av ett europeiskt rättsligt nätverk. b) Studie av metoderna för att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, som anges i Amsterdamför- draget, och beslut om de villkor som krävs för att förverkliga det. c) Förklarande rapporter till de antagna konventionerna. 15. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 11/3 d) Analys och eventuell anpassning av befintliga instrument för andra for- mer av rättsligt samarbete. n) Förslag till konvention om bestämmelser för tredjelandsmedborgares inresa i Euro- peiska unionen. o) Stödprogram för flyktingar. 6. Förbättring av samarbetet på området för invandring och asyl: 7. Förstärkning av personkontrollen vid de yttre gränserna: a) Genomförande av Dublinkonventionen och undersökning av möjligheten att ingå parallellkonventioner till Dublinkonventio- nen. b) Tillnärmning av de nationella förfarandena för beviljande av asyl. a) Utkast till konvention om passage av de yttre gränserna och tillämpningsåtgärder. b) Ökat operativt samarbete mellan de myn- digheter som utför kontroll vid de yttre gränserna. c) Arbete med harmonisering av viseringspoli- tiken. c) Tillnärmning av villkoren för mottagning av asylökande. 8. Kamp mot rasism och främlingsfientlighet: d) Utarbetande av Eurodac-systemet (konven- tion och tekniska specifikationer). e) Undersökning av rättsläget för medborgare i tredje land som är lagligen bosatta på medlemsstaternas territorium. f) Utkast till gemensam åtgärd avseende till- fälligt skydd för fördrivna personer och granskning av problematiken med ansvars- fördelning. g) Undersökning av andra former för tillfäl- ligt skydd (de facto-skydd och uppehålls- tillstånd av humanitära skäl). h) Stärkande av åtgärderna i kampen mot olaglig invandring, framförallt mot organi- serad olaglig invandring och olaglig anställ- ning. i) Förbättring av informationsutbytet och samarbetet med ursprungsländerna. j) Förbättring av samarbetet när det gäller eller utvisning av olagliga avvisning invandrare, återtagandeproblem. k) Falska handlingar: utarbetande av ett har- moniserat system för arkivering och över- sändande av bilder, praktiskt samarbete. l) Undersökning av problematiken kring åter- förening av familjer. m) Bekämpning av skenäktenskap. Fullföljande av arbete, såväl på det rättsliga området (uppföljning av den gemensamma åtgärden mot rasism och främlingsfientlighet) som på det polisiära området (polisutbild- ning). 9. Kamp mot korruption och bedrägerier som skadar gemenskapens finansiella intressen: a) Genomförande av kommissionens meddel- ande till rådet och Europaparlamentet om en antikorruptionspolitik i unionen. b) Granskning av hur kampen mot bedräge- rier, som skadar gemenskapens finansiella intressen, kan göras effektivare. 10. Åtgärder av övergripande karaktär: a) Förebyggande av brottslighet: uppföljning av olika seminarier och konferenser. b) Bekämpning av människohandel. c) Kamp mot användning av ny teknik i kri- minella syften och användning av sådan för bekämpning av kriminalitet. II. Vid förberedelserna inför Amsterdamfördragets ikraftträdande kommer rådets arbete att särskilt vara inriktat på att integrera Schengenregelverket inom ramen för Europeiska unionen (artiklarna 3, 4 och 6 i protokollet till Amsterdamfördraget). Rådet uppdrar åt ordförandeskapet att i full sam- verkan med kommissionen redan nu ta nödvändiga kontakter med ordförandeskapet för Schengens exekutivkommitte´ för att säkerställa en samordning av respektive arbetsprogram tills Schengenregelver- ket integreras inom ramen för Europeiska unionen; denna samordning återfinns bland de prioriteringar som bestäms i denna resolution. C 11/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 98 skall dessutom Rådet överväga arbetsstrukturerna i samband med upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, vilka strukturer bör införas redan vid Amsterdamfördra- gets ikraftträdande. börja III. Till stöd för den prioriterade verksamhet som avses i punkt I, kommer rådet att uppmuntra utbyte av tjänstemän samt domare och åklagare mellan med- lemsstaterna och – i förekommande fall genom att bevilja gemenskapsfinansiering – anordna semina- rier och konferenser samt införa utbildningspro- gram. IV. När det är möjligt, kommer rådet att vinnlägga sig om att samordna medlemsstaternas ståndpunkt i internationella organisationer och vid internatio- nella konferenser, när dessa behandlar ett ämne som hör samman med de prioriterade frågor som anges i punkt I. V. Rådet kommer, då det beslutar om sina priorite- ringar och om organisationen av sitt arbete, att beakta anslutningsstrategin inför utvidgningen av unionen, mot bakgrund av de riktlinjer som antogs av Europeiska rådet. I det sammanhanget skall bland annat en föranslutningspakt utarbetas, i enlighet med vad som nämns i rapporten från arbetsgruppen på hög nivå om organiserad krimi- nalitet, vilken pakt godkändes av Europeiska rådet i Amsterdam. Rådets verksamhet när det gäller samarbetet i rättsliga och inrikes frågor med övriga tredje länder, alldeles särskilt inom ramen för den transatlantiska dialogen, kommer att göras till före- mål för ett eller flera separata arbetsprogram. VI. Rådet kommer att regelbundet kontrollera med- lemsstaternas genomförande av de instrument som antas inom ramen för avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen. VII. Utan att det påverkar medlemsstaternas och kom- missionens initiativrätt enligt artikel K 3. 2 i Fördra- get om Europeiska unionen kommer rådet, efter förslag från den kommitte´ som inrättas i enlighet med artikel K 4. 1 nämnda fördrag, att ha överlägg- ningar om programmet, i princip i början av varje ordförandeskap. VIII. Detta program kommer att revideras av rådet i rättan tid. Rådet kommer vid detta tillfälle att bestämma vilken verksamhet som skall utgå ur prioriteringsförteckningen, antingen för att den redan har avslutats eller för att den omöjligen kan genomföras på kort sikt eller inte längre prioriteras, samt vilken annan verksamhet som bör prioriteras och tas med i programmet. IX. Denna resolution ersätter rådets resolution av den 14 oktober 1996. Den kommer att offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning


title: Verordening (EG) Nr. 2595/97 van de Raad van 18 december 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 2075/92 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector ruwe tabak en tot vaststelling van de garantiedrempels per groep tabakssoorten voor de oogst 1998

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
regulation of agricultural production
tobacco
tobacco industry


title: Resolución del Consejo de 18 de diciembre de 1997 sobre el establecimiento de las prioridades de la cooperación en materia de Justicia y Asuntos de Interior para el período comprendido entre el 1 de enero de 1998 y la fecha de entrada en vigor del Tratado de Amsterdam

text: 15. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 11/1 (Actos adoptados en aplicación del título VI del Tratado de la Unión Europea) RESOLUCIÓN DEL CONSEJO de 18 de diciembre de 1997 sobre el establecimiento de las prioridades de la cooperación en materia de Justicia y Asuntos de Interior para el período comprendido entre el 1 de enero de 1998 y la fecha de entrada en vigor del Tratado de Amsterdam (98/C 11/01) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, ADOPTA LA PRESENTE RESOLUCIÓN: Atendiendo a la solicitud formulada por el Consejo Europeo, de encomendarle la organización de los trabajos relativos a la cooperación en materia de Justicia y Asun- tos de Interior prevista en el título VI del Tratado de la Unión Europea, al determinar las actividades que deberán llevarse a cabo de forma prioritaria para alcanzar los objetivos fijados en los Consejos Europeos de Madrid (15 y 16 de diciembre de 1995), Florencia (21 y 22 de junio de 1996), Dublín (13 y 14 de diciembre de 1996) y Amsterdam (16 y 17 de junio de 1996); Reiterando su ambición de fomentar la libertad, la seguri- dad y la justicia en la Unión Europea, de conformidad con los principios del Estado de Derecho, mediante el desarrollo de formas estrechas de cooperación entre los Estados miembros en materia de Justicia y Asuntos de Interior; Recordando que estas prioridades podrían revisarse teniendo en cuenta las decisiones que se adopten en el marco de la preparación de la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, firmado el 2 de octubre de 1997 (1); Vista la Resolución del Consejo, de 14 de octubre de 1996, sobre el establecimiento de las prioridades de la cooperación en materia de Justicia y Asuntos de Interior para el período que va del 1 de julio de 1996 al 30 de junio de 1998 (2), y, en particular, el punto IV, Habiendo examinado las opiniones del Parlamento Euro- peo (3), tras la consulta efectuada por la Presidencia con arreglo a lo dispuesto en el artículo K. 6 del Tratado de la Unión Europea, (1) DO C 340 de 10. 11. 1997, p. 1. (2) DO C 319 de 26. 10. 1996, p. 1. (3) Dictamen emitido el 20 de noviembre de 1997 (DO C 371 I. El Consejo se propone alcanzar los objetivos defini- dos por el Consejo Europeo concentrándose de forma prioritaria, durante el período comprendido entre el 1 de enero de 1998 y la entrada en vigor las cuestiones del Tratado de Amsterdam, en siguientes: 1. Lucha contra el terrorismo: a) intensificación de la cooperación entre los Estados miembros; b) actualización del documento sobre la ame- naza terrorista; c) actualización del listado de centros que disponen de competencias especiales en materia de lucha antiterrorista. 2. Lucha contra la delincuencia organizada: Ejecución del programa de acción sobre delin- cuencia organizada aprobado por el Consejo Europeo de Amsterdam (16–17 de junio de 1997) según el calendario y las modalidades establecidos en el mismo (4). 3. Lucha contra la droga: a) aplicación del informe de los expertos del Grupo «Droga», adoptado por el Consejo Europeo de Madrid de los días 15 y 16 de diciembre de 1995 y de las Recomendacio- nes de los Consejos Europeos de Dublín (13–14 de diciembre de 1996) y de Ams- terdam (16–17 de junio de 1997) a nivel tanto judicial como policial y aduanero, de 8. 12. 1997). (4) DO C 251 de 15. 8. 1997, p. 1. C 11/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 1. 98 especialmente en el ámbito de la reducción de la oferta y de la cooperación internacio- nal; b) aplicación del plan de acción Caribe y de las Recomendaciones del Consejo Europeo de Dublín para Ame´rica Latina; meca- nismo de lucha contra la droga en Ame´rica Latina, incluido el Caribe; c) aplicación de la iniciativa en curso sobre Asia Central y Rusia así como el lanza- miento de los trabajos afines sobre Ucra- nia; d) aplicación de la Acción común de 17 de diciembre de 1996 sobre la aproximación de las legislaciones y las prácticas entre los Estados miembros de la Unión Europea a fin de luchar contra la toxicomanía y pre- venir y luchar contra el tráfico ilegal de drogas (1); e) aplicación de la Acción común sobre dro- gas sinte´ticas. 4. Mejora de la cooperación policial y adua- nera: a) aplicación del Convenio Europol (regla- mentos de aplicación, sistema informá- tico); b) formación policial, especialmente, creación de un currículum europeo; a partir del listado de la Asociación de Academias de Policía Europeas (AEPC), coordinación, en la medida de lo posible, de la ayuda a las policías de los países de la Europa Central y Oriental (PECO) a fin de no repetir trabajos ya realizados; c) refuerzo de la cooperación te´cnica, sobre todo en cuanto a la interceptación de las telecomunicaciones y uniformación de las normas para las comunicaciones por radio, a la cooperación entre los laboratorios de policía científica y a la cooperación entre los servicios nacionales de información sobre delincuencia; d) programa de acción estrate´gica aduanera; e) operaciones conjuntas de vigilancia adua- nera en las fronteras exteriores; f) lucha contra la falsificación, la piratería y el tráfico de obras de arte; g) análisis de los riesgos en el ámbito adua- nero. (1) DO L 342 de 31. 12. 1996, p. 6. 5. Mejora de la cooperación judicial: 5. 1. En materia civil: a) finalización del proyecto de convenio «Bruselas II» (asuntos matrimoniales y custodia de los hijos); b) título ejecutivo europeo; c) coordinación entre los Estados miem- bros para la revisión de los Convenios de Bruselas de 1968 y de Lugano de 1980; d) lanzamiento de los trabajos sobre la necesidad y la posibilidad de establecer un convenio sobre la ley aplicable a las obligaciones extracontractuales (Roma II); e) preparación de la adhesión de los Esta- dos candidatos a la adhesión al Conve- nio de Lugano, de 1980; f) manual relativo a la aplicación del Convenio sobre la transmisión de documentos judiciales y extrajudiciales en asuntos civiles y mercantiles (en función del número de ratificaciones del Convenio); g) estudio del futuro de la cooperación judicial en materia civil en relación con el Tratado de Amsterdam. 5. 2. En materia penal: a) proyecto de convenio relativo a la asis- tencia judicial en materia penal; b) proyecto de convenio relativo a la eje- cución de las decisiones en materia de retirada del permiso de conducción. 5. 3. En materia civil y penal: a) aplicación de la Acción común sobre magistrados de enlace y creación de una red judicial europea; b) estudio de las modalidades de puesta en práctica del espacio de libertad, seguridad y justicia previsto en el Tra- tado de Amsterdam y determinación de las condiciones necesarias para su realización; c) informes explicativos sobre los conve- nios adoptados; 15. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 11/3 d) estudio y, en su caso, adaptación de los instrumentos existentes sobre otras formas de cooperación judicial. 6. Mejora de la cooperación en materia de inmi- gración y asilo: a) aplicación del Convenio de Dublín y estu- dio sobre la posibilidad de celebrar conve- nios paralelos al Convenio de Dublín; b) aproximación de los procedimientos nacio- nales de concesión del derecho de asilo; c) aproximación de las condiciones de aco- gida de los solicitantes de asilo; d) elaboración del sistema Eurodac (convenio y especificaciones te´cnicas); e) examen de la situación jurídica de los nacionales de países terceros con residencia legal en el territorio de los Estados miem- bros; f) proyecto de Acción común sobre la protec- ción temporal de las personas desplazadas y estudio del problema del reparto de las cargas; g) estudio de las formas de protección subsi- diaria (protección de hecho y permiso de residencia humanitario); h) refuerzo de las medidas de lucha contra el empleo y la inmigración ilegales, y en espe- cial contra las redes organizadas de inmi- gración clandestina y el empleo ilegal; i) mejora del intercambio de información y de la cooperación con los países de ori- gen; j) mejora de la cooperación en materia de expulsión de inmigrantes ilegales; proble- mas de readmisión; k) documentos falsos: elaboración de un sis- tema armonizado de archivo y transmisión de imágenes; cooperación práctica; l) estudio de los problemas relativos a la reagrupación familiar; m) lucha contra los matrimonios fraudulen- tos; n) propuesta de convenio sobre las normas de admisión de los nacionales de países terce- ros en los Estados miembros de la Unión Europea; o) programa de ayuda a los refugiados. 7. Refuerzo de los controles de personas en las fronteras exteriores: a) proyecto de convenio relativo al cruce de fronteras exteriores y medidas de aplica- ción; b) refuerzo de la cooperación práctica entre las autoridades de control en las fronteras exteriores; c) trabajos para la armonización de la política de visados. 8. Lucha contra el racismo y la xenofobia: Continuación de los trabajos, tanto a nivel judicial (seguimiento de la Acción común con- tra el racismo y la xenofobia) como policial (formación policial). 9. Lucha contra la corrupción y el fraude en detrimento de los intereses financieros de la Comunidad: a) aplicación de la Comunicación de la Comi- sión al Parlamento Europeo y al Consejo sobre una política anticorrupción de la Unión; b) estudio de las modalidades para que la lucha contra el fraude en detrimento de intereses financieros de la Comunidad sea más eficaz. 10. Acciones de carácter horizontal: a) prevención de la delincuencia: seguimiento de los distintos seminarios y conferencias; b) lucha contra el tráfico de personas; c) lucha contra el uso de las nuevas tecnolo- gías con fines delictivos y uso de las mis- mas para luchar contra la delincuencia. II. A fin de preparar la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, los trabajos del Consejo se centra- rán sobre todo en la integración del acervo Schen- gen en el marco de la Unión Europea (artículos 3, 4 y 6 del Protocolo anejo al Tratado de Amsterdam). El Consejo encarga a la Presidencia que, en plena asociación con la Comisión, mantenga a partir de ahora los contactos necesarios con la Presidencia del Comite´ Ejecutivo de Schengen para garantizar la coordinación de los correspondientes programas de trabajo hasta la integración del acervo Schengen en el marco de la Unión Europea, que figura como una de las prioridades fijadas por la presente Reso- lución. C 11/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 1. 98 Asimismo, el Consejo reflexionará sobre las estruc- turas de trabajo vinculadas a la realización de un espacio de libertad, seguridad y justicia que debe- rán crearse cuando entre en vigor el Tratado de Amsterdam. III. Para apoyar las actividades prioritarias menciona- das en la sección I, el Consejo fomentará el inter- cambio de funcionarios y magistrados entre los Estados miembros y —en su caso mediante la asignación de fondos comunitarios— la organiza- ción de seminarios y conferencias, así como la creación de programas de formación. IV. El Consejo se esforzará, cada vez que sea posible, en coordinar la posición de los Estados miembros en las organizaciones internacionales, así como en las conferencias internacionales, cuando e´stas traten de un tema relacionado con las prioridades defini- das en la sección I. V. Al fijar sus prioridades y organizar sus trabajos, el Consejo tendrá en cuenta la estrategia de preadhe- sión para la ampliación de la Unión, a partir de las orientaciones del Consejo Europeo. En este sentido, se elaborará un pacto de preadhesión según se menciona en el informe del Grupo de alto nivel sobre delincuencia organizada aprobado por el Consejo Europeo de Amsterdam. Las actividades del Consejo en relación con la cooperación en materia de Justicia y Asuntos de Interior con los demás países terceros, sobre todo en el marco del diálogo transatlántico, se incluirán en uno o varios programas de trabajo diferentes. VI. El Consejo procederá a un control periódico de la aplicación, por parte de los Estados miembros, de los instrumentos adoptados en el marco del título VI del Tratado de la Unión Europea. VII. Sin perjuicio del derecho de iniciativa de los Esta- dos miembros y de la Comisión previsto en el apartado 2 del artículo K. 3 del Tratado de la Unión Europea, el Consejo, a propuesta del Comite´ creado por el apartado 1 del artículo K. 4 de dicho Tratado, deliberará sobre el programa, en principio al inicio de cada Presidencia. VIII. El Consejo revisará oportunamente este programa. Al mismo tiempo, el Consejo determinará que´ actividades habrán de suprimirse de la lista de prioridades, bien debido a que ya se han efectuado, bien debido a que su realización a corto plazo no es posible o ya no resulta prioritaria, y que´ otras actividades habrán de considerarse prioritarias e inscribirse en el programa. IX. La presente Resolución sustituye a la Resolución del Consejo, de 14 de octubre de 1996. Se publica- rá en el Diario Oficial de las Comunidades Euro- peas


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2561/97 of 18 December 1997 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997, yhteisön strategiasta yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy production
energy technology
heating
intermediate technology
thermal energy

text: 8. 1. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 4/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO NEUVOSTON P´´TˆSLAUSELMA, annettu 18 p…iv…n… joulukuuta 1997, yhteis‰n strategiasta yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n tuotannon edist…miseksi (98/C 4/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka mannen konferenssin ja Euroopan yhteis‰jen t…ss… yh(cid:220) teydess… omaksuman neuvotteluaseman, ja ottaa huomioon Euroopan unionin energiapolitiikkaa koskevasta valkoisesta kirjasta 8 p…iv…n… hein…kuuta 1996 annetun neuvoston p……t‰slauselman(cid:216)(˛), jossa katso(cid:220) taan, ett… energiatehokkuudella voidaan edist…… merkit(cid:220) t…v…sti ymp…rist‰n turvallisuutta ja terveellisyytt…, v…hen(cid:220) t…… yhteis‰n riippuvuutta energial…hteist… ja vaikuttaa edist…v…sti taloudelliseen kasvuun ja ty‰llisyyteen, ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan yhteis‰jen ener(cid:220) gia(cid:220)alalla toteuttamia toimia koskevaksi energia(cid:220)alan pui(cid:220) teohjelmaksi, ja katsoo, ett… komission ehdotus, jonka mukaan yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n tuotannon koko(cid:220) naisosuus kaksinkertaistuu, koskee koko yhteis‰…, ottaa huomioon 3 p…iv…n… joulukuuta 1996 tehdyt ilmas(cid:220) tonmuutosta ja energia(cid:220)alaa koskevat neuvoston p……tel(cid:220) m…t, joissa todetaan, ett… energiapolitiikalle on aktiivi(cid:220) sesti edistett…v… ja ett… energia(cid:220)alan olisi aktiivisesti ja varhaisessa vaiheessa osallistuttava asiaan liittyvien politiikkojen kehitt…miseen esimerkiksi energiatehokkuuteen liittyvill… aloitteilla, ilmastonmuutoksen vastaisia toimia ottaa huomioon 27 p…iv…n… toukokuuta 1997 tehdyt neu(cid:220) voston p……telm…t, joissa komissiota kehotetaan laatimaan yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n tuotannon edist…mist… kos(cid:220) keva yhteis‰n toimintasuunnitelma, ottaa huomioon kasvua, kilpailukyky… ja ty‰llisyytt… kos(cid:220) kevan valkoisen kirjan, jonka mukaan puhtaat teknolo(cid:220) giat ovat avain tulevaan taloudelliseen hyvinvointiin ja ett… on t…rke…… hy‰dynt…… taloudellisia keinoja ja kan(cid:220) nustimia ja/tai soveltuvin osin verotuksellisia keinoja ul(cid:220) koisten kustannusten liittyvien etujen huomioon ottamiseksi ja parantaa siten energiatehokkai(cid:220) den menetelmien kilpailuasemaa, ja ymp…rist‰‰n ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistynei(cid:220) den Kansakuntien puiteyleissopimuksen osapuolten kol(cid:220) (˛)(cid:217)EYVL C 224, 1. 8. 1996, s. 1. 1) PANEE TYYTYV´ISEN´ MERKILLE komission esit(cid:220) t…m…n tiedonannon yhteis‰n strategiasta yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n tuotannon edist…miseksi ja sen kehitt…misen esteiden poistamiseksi, 2) KOROSTAA, ett… yhdistetty l…mm‰n ja s…hk‰n tuo(cid:220) tanto edustaa tehokasta energial…hteiden k…ytt‰… ja saattaa siten olla yksi t…rkeimmist… hiilidioksidip……s(cid:220) t‰jen v…hent…miseen vaikuttavista tekij‰ist…, 3) TOTEAA, ett… Kiotossa joulukuussa 1997 pidett…v…n ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansa(cid:220) kuntien puiteyleissopimuksen osapuolten kolmannen konferenssin perusteella energian tuotannolla ja k…y(cid:220) t‰ll… on merkitt…v… asema t…rkeimpien kasvihuone(cid:220) kaasujen, kuten hiilidioksidin, v…hent…misess…, 4) KATSOO, ett… yhdistetyst… l…mm‰n ja s…hk‰n tuo(cid:220) tannosta per…isin olevan energian tehokas k…ytt‰ voi edist…… paitsi Euroopan unionin ymp…rist‰politiikkaa my‰s unionin ja sen j…senvaltioiden kilpailuasemaa sek… toimitusvarmuutta, 5) TOTEAA, ett… yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n asema on nykyisin huomattavan erilainen eri j…senvaltioissa ja ett… erilaiset tilanteet on otettava huomioon, mu(cid:220) kaan luettuna yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n k…ytt‰ kaukol…mmityksess… ja/tai teollisuudessa; maakoh(cid:220) taisen arvioinnin on perustuttava polttoainetehok(cid:220) C 4/2 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 8. 1. 98 kuutta koskeviin merkitseviin tietoihin; ja toteaa eri(cid:220) laisten yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n teknologioiden v…liset taloudelliset erot, 6) VAHVISTAA, ett… tavoitteena on sellaisen strategian luominen, joka johtaa yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n aiempaa tehokkaampaan k…ytt‰‰n ottaen huomioon j…senvaltioissa vallitsevat erilaiset tilanteet. Komis(cid:220) sion tiedonannossa ohjeelliseksi tavoitteeksi esitetty yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n kokonaisosuuden kak(cid:220) sinkertaistaminen koko yhteis‰ss… vuoteen 2010 menness… voisi olla hy‰dyllisen… ohjeena toimien te(cid:220) hostamiseksi kaikilla tasoilla, 7) KOROSTAA, ett… vaikka tietyill… aloilla toimintaa voidaan toteuttaa yhteis‰n tasolla, p……vastuu yhdis(cid:220) tetyn l…mm‰n ja s…hk‰n edist…misest… on j…senval(cid:220) tioilla, 8) KOROSTAA, ett… j…senvaltioiden ja yhteis‰n on toi(cid:220) mivaltansa puitteissa aktiivisesti edistett…v… yhdiste(cid:220) tyn l…mm‰n ja s…hk‰n k…ytt‰… edist…m…ll… tarvit(cid:220) taessa yhdistetyn l…mm‰n ja s…hk‰n markkinoita ja poistamalla n…iden markkinoiden esteet, 9) KATSOO, ett… muun muassa seuraavat toimenpiteet voisivat edist…… yhdistetty… l…mm‰n ja s…hk‰n tuo(cid:220) tantoa: -(cid:217)teollisuuden ja palvelualan kanssa teht…vien sopi(cid:220) musten tukeminen, -(cid:217)ulkoisten kustannusten ja ymp…rist‰etujen sis…l(cid:220) lytt…minen hintoihin, -(cid:217)tarvittaessa rahoitus(cid:220) ja/tai verotuskeinot, -(cid:217)yhteis‰n energiamarkkinoiden vapautumisen vai(cid:220) kutusten seuraaminen, -(cid:217)toimet, joilla kannustetaan markkinatoimijoita ostamaan yhdistetyst… l…mm‰n ja s…hk‰n tuotan(cid:220) nosta per…isin olevaa energiaa, -(cid:217)j…rjestelyt kaukol…mmitys(cid:220) ja j……hdytysj…rjestel(cid:220) mien edist…miseksi, -(cid:217)toimet, joilla tuetaan tutkimuksen ja teknologian kehitt…mist…, 10) USKOO, ett… energiamarkkinoiden vapautumisessa ja ulkoisten kustannusten ja ymp…rist‰‰n liittyvien etu(cid:220) jen hintoihin sis…llytt…misess… olisi otettava huo(cid:220) mioon yhdistetyn tuotannon kehittyminen normaaleissa markkinaolosuhteissa, mutta voidaan tarvita viel… toimenpiteit…, yhdistetyn lukien l…mm‰n kauko(cid:220) ja teollisuusl…mmitys ja (cid:220)j……hdytys, tukemi(cid:220) seksi ja sen varmistamiseksi, ettei sit… syrjit…, tuotannon, mukaan ja s…hk‰n l…mm‰n s…hk‰n ja -(cid:217)yhteis‰n ohjelmien aiempaa tehokkaampi k…ytt‰ talousarvion asettamissa rajoissa, 11) KEHOTTAA komissiota jatkamaan ty‰t……n yhdiste(cid:220) tyn l…mm‰n ja s…hk‰n tuotannon elist…miseksi edell… esitettyjen periaatteiden pohjalta


title: Council Regulation (EC) No 2594/97 of 18 December 1997 amending Regulation (EEC) No 2731/75 fixing standard qualities for common wheat, rye, barley, maize, sorghum and durum wheat

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
cereals
derogation from EU law
product quality
seed


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2567/97 av den 18 december 1997 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
pip fruit


title: 98/1/ΕΚ, Ευρατόμ: Απόφαση του Συμβουλίου της 18ης Δεκεμβρίου 1997 σχετικά με το πρόγραμμα Tacis 1997 για την ανάπτυξη της κοινωνίας πολιτών στη Λευκορωσία

eurovoc_concepts:
CIS countries
EU aid
EU programme
civil law
development aid

text: L 1/6 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 3. 1. 98 II (Pq˜aneir cia tgm isw˜u tym opo˜iym dem apaite˜itai dglos˜ieusg) SULBOUKIO APOVASG TOU SULBOUKIOU tgr 18gr Dejelbq˜iou 1997 swetij ˜a le to pq ˜ocqalla Tacis 1997 cia tgm am ˜aptung tgr joimym˜iar pokit ˜ym stg Keujoqys˜ia (98/1/EJ, Euqat ˜ol) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA˘IJGS EMYSGS, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar jai tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar ˜Amhqaja jai W ˜akuba, tom jamomisl ˜o (Euqat ˜ol, EJ) aqih. 1279/96 tou Sulbou- k˜iou, tgr 25gr Ioum˜iou 1996, cia tg woq ˜gcgsg sumdqol ˜gr cia tgm oijomolij ˜g letaqq ˜uhlisg jai am ˜ajalxg sta M ˜ea Amen ˜aqtgta Jq ˜atg jai tg Loccok˜ia (1), jai id˜iyr to ˜aqhqo 3 paq ˜acqavor 11, tgm pq ˜otasg tgr Epitqop ˜gr, Ejtil ˜ymtar: ˜oti g esyteqij ˜g jat ˜astasg stg Keujoqys˜ia epideim ˜yhgje, id˜iyr ap ˜o to Mo ˜elbqio tou 1996, le sum ˜epeier tgm opisho- dq ˜olgsg stg diadijas˜ia ejdglojqatislo ˜u, tom peqioqisl ˜o tym basij ˜ym ekeuheqi ˜ym jai tir paqabi ˜aseir tym dijaiyl ˜a- tym tou amhq ˜ypou· ˜oti, ci’ aut ˜o to k ˜oco, dem jat ˜estg dumat ˜g g diapqacl ˜a- teusg le tir aqw ˜er tgr Keujoqys˜iar emdeijtijo ˜u pqocq ˜al- ˜aqa jai oioud ˜gpote lator Tacis cia ta ˜etg 1996-1999, jamomij ˜er paq ˜oko pqocq ˜allator sumh ˜gjer, t ˜etoia pqocq ˜allata apoteko ˜um tg b ˜asg tgr dileqo ˜ur sumeqcas˜iar tou Tacis le tg dijaio ˜uwo w ˜yqa, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 5 tou jamomislo ˜u (Euqat ˜ol, EJ) aqih. 1279/96· dq ˜asgr, pou, up ˜o l ˜eqour tour cia tgm pqo ˜yhgsg tym apaqa˜itgtym dglojqa- tij ˜ym letaqquhl˜iseym, akk ˜a sucwq ˜omyr pqosv ˜eqei stg Keujoqys˜ia sumdqol ˜g jat ˜a tg diadijas˜ia ejdglojqati- slo ˜u, id˜iyr se d ˜uo epil ˜eqour tole˜ir: pqostas˜ia tym dijaiy- l ˜atym tou amhq ˜ypou jai ekeuheq˜ia tym l ˜esym emgl ˜eqysgr· ˜oti g Joim ˜otgta paqe˜iwe st ˜gqing stg diadijas˜ia ejdglo- jqatislo ˜u l ˜esy tou jomduk˜iou tou pqoˇupokocislo ˜u B7-7010, akk ˜a ˜oti g pqosp ˜aheia wqei ˜afetai elb ˜ahumsg jai sulpk ˜gqysg le ˜akka l ˜etqa· ˜oti to ˜aqhqo 3 paq ˜acqavor 11 tou jamomislo ˜u (Euqat ˜ol, EJ) aqih. 1279/96 paq ˜ewei tg dumat ˜otgta sto Sulbo ˜ukio ma k ˜abei ta jat ˜akkgka l ˜etqa swetij ˜a le tg sumdqol ˜g se ˜ema jq ˜ator eta˜iqo, stgm peq˜iptysg pou ke˜ipei ˜ema sgla- mtij ˜o stoiwe˜io cia tg sum ˜ewisg tgr sumeqcass˜iar le woq ˜g- id˜iyr se peqipt ˜yseir paqab˜iasgr tym cgsg sumdqol ˜gr, dglojqatij ˜ym aqw ˜ym jai tym amhq ˜ypimym dijaiyl ˜atym· ˜oti g Epitqop ˜g pq ˜oteime sto Sulbo ˜ukio tg h ˜espisg pqocq ˜allator cia tgm am ˜aptung tgr joimym˜iar pokit ˜ym stg Keujoqys˜ia, sta pka˜isia tou pqocq ˜allator Tacis cia to 1997, yr tgm emdedeicl ˜emg em ˜eqceia pqor tg Keujoqys˜ia· ˜oti, em apous˜ia emdeijtijo ˜u pqocq ˜allator Tacis cia tgm peq˜iodo 1996-99 jai, sumep ˜yr, em apous˜ia tou pqocq ˜alla- tor dq ˜asgr cia tg Keujoqys˜ia, to pq ˜ocqalla pou pqote˜i- mei g Epitqop ˜g ha evaqloste˜i s ˜ulvyma le tir swetij ˜er diadijas˜ier pou jahoq˜ifomtai stom jamomisl ˜o (Euqat ˜ol, EJ) aqih. 1279/96, jai id˜iyr ta ˜aqhqa 6 jai 8, ˜oti to Sulbo ˜ukio em ˜ejqime h ˜esg ˜emamti tgr Keujoqys˜iar, g opo˜ia peqikalb ˜ametai sta sulpeq ˜aslata tgr 24gr Vebqouaq˜iou 1997, stg d ˜gkysg tgr 29gr Apqik˜iou 1997 jai sta sulpeq ˜aslata tgr 15gr Septelbq˜iou 1997 jai pqobk ˜e- pei tgm amastok ˜g tgr sumeqcas˜iar le tir aqw ˜er tgr Keujo- qys˜iar, k ˜ocy tgr apous˜iar peistij ˜ym pqospahei ˜ym ej (1) EE L 165 tgr 4. 7. 1996, s. 1. APOVASIFEI: ˜Aqhqo 1 Ecjq˜imetai to pq ˜ocqalla Tacis 1997 cia tgm am ˜aptung tgr joimym˜iar pokit ˜ym stg Keujoqys˜ia ˜uxour, jat’ am ˜ytato ˜oqio, 5 ejatolluq˜iym Ecu. 3. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 1/7 ˜Aqhqo 2 To pq ˜ocqalla evaql ˜ofetai ap ˜o tgm Epitqop ˜g, g opo˜ia emeqce˜i s ˜ulvyma le tir jat ˜akkgker diadijas˜ier pou hesp˜ifomtai le tom jamomisl ˜o (Euqat ˜ol, EJ) aqih. 1279/96, jai id˜iyr ta ˜aqhqa 6 jai 8. G paqo ˜usa ap ˜ovasg dglosie ˜uetai stgm Ep˜isglgEvgleq˜idatymEuqypaˇij˜ymJoimot˜gtym. ˜Aqhqo 3 Bqun ˜ekker, 18 Dejelbq˜iou 1997. Cia to Sulbo˜ukio O Pq˜oedqor F. BODEN


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 88/98, 18. detsember 1997, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
technical standard

text: 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197 31998R0088 L 9/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 15. 1. 1998 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 88/98, 18. detsember 1997, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) ning arvestades, et: (1) (2) nõukogu 12. juuni 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 1866/86, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Lääne- mere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kait- seks, (3) on korduvalt ja oluliselt muudetud; kõnealust määrust tuleks selguse ja otstarbekuse huvides konsolidee- rida; vastavalt nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3760/92, (millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem) (4) artiklitele 2 ja 4 kehtestab nõu- kogu säästlikkusel rajaneva mere elusressursside ratsio- naalse ja vastutustundliku kasutamise tagamiseks vajalikud kaitsemeetmed, pidades silmas kättesaadavate teadusuurin- gute tulemusi; selleks võib nõukogu kehtestada püügiva- hendeid ja nende kasutamise viise käsitlevad tehnilised meetmed; (1) EÜT C 304, 6. 10. 1997, lk 32. (2) EÜT C 296, 29. 9. 1997, lk 31. (3) EÜT L 162, 18. 6. 1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1821/96 (EÜT L 241, 21. 9. 1996, lk 8). (4) EÜT L 389, 31. 12. 1992, lk 1. Määrust on muudetud 1994. aasta ühi- (3) (4) (5) (6) (7) (8) kõnealuste tehniliste kaitsemeetmete sätestamiseks ühen- duse tasandil on tarvis kehtestada põhimõtted ja teatavad eeskirjad, mis võimaldavad liikmesriikidel korraldada kala- püüki nende jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes; ühenduse ühinemine Läänemere ning Suur- ja Väike-Belti vete elusressursside püügi ja kaitse konventsiooniga, mida on muudetud konventsioonis osalevate riikide esindajate konverentsi protokolliga (edaspidi “Gdanski konvent- sioon”) kiideti heaks nõukogu otsusega 83/414/EMÜ; (5) Gdanski konventsioon jõustus ühenduse suhtes 18. märt- sil 1984 ning ühendus tunnistas kõiki Gdanski konvent- siooniga ette nähtud Taani ja Saksamaa Liitvabariigi õigusi ja kohustusi; Gdanski konventsiooni alusel loodud rahvusvaheline Lää- nemere kalanduskomisjon on pärast asutamist vastu võt- nud terve rea Läänemere kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid meetmeid ning on kirjades 20. septemb- rist 1985, 8. detsembrist 1986, 21. detsembrist 1987, 29. oktoobrist 1988, 20. septembrist 1993, 20. septemb- rist 1994 ja 11. septembrist 1995 teatanud konventsiooni osalistele teatavatest soovitustest muuta kõnealuseid tehni- lisi meetmeid; vastavalt Gdanski konventsioonile peab ühendus nimeta- tud soovitused Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vetes jõustama konventsiooni XI artiklis ettenähtud vastu- väidete esitamise korra kohaselt; kõige tõhusam vahend alamõõduliste kalade püügi vähen- damiseks on kalapüügi keelamine piirkondades, kus neid arvukalt esineb, nemisaktiga. (5) EÜT L 237, 26. 8. 1983, lk 4. 198 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: — kõikide kalurite suhtes liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas. Artikkel 1 3. Geograafiline piirkond jaotatakse I lisas määratletud 11 alara- jooniks numbritega 22–32. Geograafilise piirkonna määratlemine 1. Käesolev määrus käsitleb kalavarude püüki ja lossimist Lääne- mere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vetes Hasenøre neemest Gnibeni tipuni, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjergi neemest Kullenini tõmmatud joonest läänepool. Käesolevat määrust ei kohaldata seespool lähtejoont asuvate vete suhtes. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse: Artikkel 2 Teatavate kalaliikide suhtes teatavates geograafilistes piirkondades teatavate ajavahemike jooksul kehtiv kalapüügikeeld — ühenduse kalurite suhtes lõikes 1 määratletud geograafilises piirkonnas, 1. Laeva pardal on keelatud hoida allpool loetletud vetes ning aja- vahemike jooksul püütud järgmisi kalaliike: Liigid Veed Keeluaeg Jõelest e lest (Platicthys flesus) Alarajoon 26 1. veebruar – 30. aprill Jõelest e lest Alarajoonid 28 ja 29 lõuna pool 59° 30’ põhja- laiust1. veebruar – 30. aprill Jõelest e lest Alarajoon 32 1. veebruar – 30. juuni Emane jõelest e lest Alarajoon 22, välja arvatud II lisas määratletud geograafiline piirkond 1. veebruar – 30. aprill Atlandi merilest (Pleuronectes plates- sa) Alarajoon 26 1. veebruar – 30. aprill Atlandi merilest Alarajoonid 27, 28 ja 29 lõuna pool 59° 30’ põhjalaiust 1. veebruar – 30. aprill Emane Atlandi merilest Alarajoon 22, välja arvatud II lisas määratletud geograafiline piirkond ning alarajoonid 24 ja 25 1. veebruar – 30. aprill Harilik kammeljas (Psetta maxima) Alarajoonid 22, 24, 25 ja 26 1. juuni – 31. juuli Sile kammeljas (Scophtalmus rhom- bus) Alarajoonid 22, 24, 25 ja 26 1. juuni – 31. juuli 2. Erandina lõike 1 sätetest võib kõnealuses lõikes märgitud kee- luaegadel tursapüügil saadud jõelesta ja Atlandi merilesta kaas- püüki pardale jätta koguses, mis moodustab kuni 10 % laeval oleva kogu tursaloomuse kaalust. Artikkel 3 Kalade alammõõt 2. Kala suurust mõõdetakse ninamiku tipust (suu suletud) kuni sabauime lõpuni. 3. Alammõõdust väiksemaid kalu, isegi juhul, kui sellised kalad moodustavad osa kaaspüügist, ei tohi pardale jätta ega ümber laa- dida, lossida, transportida, töödelda, säilitada, müüa ega ladusta- da, esitleda ega müügiks pakkuda. Need tuleb kohe pärast püüki, võimaluse korral elusatena, merre tagasi lasta. 1. Kala loetakse alamõõduliseks, kui see on väiksem kui III lisas kõnealuste vete ja kalaliikide suhtes kehtestatud alammõõt. 4. Erandina lõikest 3 võib pardale jätta alamõõdulist turska kogu- ses, mis moodustab kuni 5 % laeval oleva tursaloomuse kaalust. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 199 5. Heeringa ja kilupüügil saadud tursa kaaspüük ei tohi moodus- tada üle 10 % loomuse kogukaalust. Kõnealusest tursa kaaspüü- gist võib alamõõdulist turska pardale jätta kuni 5 %. kohta, või ainult eespool nimetatud viltused küljed. Nihkkaliibri pinnale, nii paralleelsete servadega (kui see on olemas) kui ka vil- tuste servadega osale on kantud laius millimeetrites. Viltuste ser- vadega osale kantakse millimeeterskaala ning esitatakse laiuse näit korrapäraste vahedega. Artikkel 4 Kaaspüügi määra määramine 1. Artikli 2 lõikes 2 märgitud kaaspüükide määra mõõdetakse kaaluosana kogu laeval olevast tursast pärast sorteerimist, või kogu trümmis olevast või kogu lossitavast tursast. 2. Artikli 3 lõikes 4 märgitud kaaspüükide osakaalu mõõdetakse kaaluosana kogu laeval olevast kalast pärast sorteerimist, või kogu trümmis olevast või kogu lossitavast kalast. 3. Kaaspüükide määra määramise üksikasjalikud eeskirjad võib vastu võtta artiklis 13 ettenähtud korras. Artikkel 5 Väikseim võrgusilma suurus 1. On keelatud kasutada ja parda järel vedada traale, ankurdatud põhjanootasid või muid samalaadseid võrke, mille silmasuurus on väiksem kui IV lisas asjaomaste vete, kalaliikide või kalaliikide rühmade suhtes kehtestatud silmasuurus. 2. On keelatud kasutada ankurdatud ujuvvõrke või triivvõrke, mille silmasuurus on väiksem kui IV lisas lõhepüüniste suhtes kehtestatud silmasuurus. 3. On keelatud kasutada seisevvõrke, mille silmasuurus on väik- sem kui IV lisas asjaomaste vete, kalaliikide või kalaliikide rüh- made suhtes kehtestatud silmasuurus. Artikkel 6 Võrgusilma suuruse mõõtmine 2. Silmasuuruse mõõtmisel viiakse nihkkaliibri kitsaim osa sil- maavasse võrgu pinnaga risti, et mõõta diagonaalselt pikisuunas väljavenitatud silma mööda pikitelge. Nihkkaliiber viiakse silma- avasse käsitsi, kuni viltuste servade juures esinev silma resistent- sus seda võimaldab. Iga üksiku silma suurust näitab nihkkaliibri laius punktis, millest kaugemale nihkkaliibrit ei ole võimalik viia. 3. Võrgusilma suurus võrdub vähemalt ühe 20 järjestikku aset- sevast silmast koosneva, võrgu pikitelje suunas kulgeva, juhusli- kult valitud jada keskmise suurusega. Silmi, mille arv on alla kümne ning kaugus õmblustest, köitest või gaitanist on 50 cm, ei mõõdeta. Kõnealust kaugust mõõdetakse mõõtmise suunas välja- venitatud võrgul perpendikulaarselt õmbluste, köite või gaitani- ga. 4. Võrgusilma suuruse mõõtmiseks peab võrk olema märg. 5. Võrgu iga üksiku silma suurust ei loeta nõuetele vastavast väik- semaks, kui nihkkaliibri osa, mis vastab IV lisas asjaomaste kala- liikide, vete ja võrgu liikide suhtes kehtestatud väikseimale suuru- sele, mahub vabalt läbi võrgusilma. Artikkel 7 Võrgutarindid 1. Erandina artikli 5 lõikest 1 on lubatud igasuguse traali, põhja- nooda või samalaadse võrgu pära alumise osa välispoolele kinni- tada võrgulina, võrku või muud materjali, mis takistab või vähen- dab kulumist. Sellist materjali võib kinnitada ainult noodapära eesmistele ja külgmistele servadele. 1. Võrkude kontrollimisel kasutatakse võrgusilma mõõtmiseks vastupidavast, vormi säilitavast materjalist valmistatud lapikut nihkkaliibrit paksusega 2 mm. Nihkkaliibril on kas mitu paralleel- sete servadega ning viltuste vahekülgedega ühendatud külge, kus- juures iga vahekülje kalle on üks sentimeeter kaheksa sentimeetri 2. Erandina artikli 5 lõikest 1 on lubatud noodapära välisküljele ja pikendile kinnitada kaitsekott. Kaitsekott on noodapära ja pikendit täielikult ümbritsev silindrikujuline võrguriba. See võib olla valmistatud noodapära ja pikendiga samast või tugevamast materjalist. Kaitsekoti silmasuurus peab olema vähemalt kaks korda nii suur kui noodapära silmasuurus, kuid selle väikseim sil- masuurus tohib olla kuni 80 mm. 200 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Kaitsekott võib olla kinnitatud: a) noodapära eesmisele küljele; ja b) noodapära tagumisele küljele; ja/või 4. Erandina lõikest 1 võib tursapüügi ajal olla lubatud pardale jätta ainult tursapüügiks ettenähtud püünised või IV lisas ettenäh- tust suurema silmasuurusega püünised. Kui pardal on püünised, mille kasutamiseks tursapüügil puudub luba, on tursa lossimine keelatud. c) õmblustega ringikujuliselt noodapärale ja pikendile ühe silma- rea külge; või d) õmblustega noodapärale pikisuunaliselt ühe silmarea külge. 3. Erandina artikli 5 lõikest 1 on lubatud traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude puhul kasutada noodapära silmasuurusest väiksema silmasuurusega sirmi ehk skvääri, mis ei lase kalal püünisest väljuda. Skvääri võib kinnitada kas noodapära sisse või esiosale. Artikkel 9 Lõhe- ja meriforelli püügi suhtes kohaldatavad piirangud 1. Lõhe (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) püügil on kee- latud: Kaugus skvääri eesmise kinnituspunkti ja noodapära kõige pära- mise osa vahel peab võrduma vähemalt kolmekordse skvääri pik- kusega. — triivvõrkude või seisevvõrkude kasutamine alarajoonide 22–28 ja 29 vetes lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust 15. juunist – 30. septembrini, Artikkel 8 Püüniste kasutamine — triivvõrkude või seisevvõrkude kasutamine alarajoonide 29, 30 ja 31 vetes põhja pool 59° 30′ põhjalaiust 1. juunist – 15. septembrini, 1. Püünised, mida teatavas geograafilises piirkonnas või teatava aja jooksul võib mitte vaja minna, tuleb pardal stoovida viisil, mis ei võimalda nende kasutamist keelu all olevas piirkonnas või keelu ajal. Varu püünised stoovitakse eraldi ning viisil, mis ei võimalda nende kasutamist. 2. Kasutamiseks mitte valmis olevateks loetakse: — traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud, kui a) traallauad on tugevasti kinnitatud umbreelingu või traal- lookade sise- või välisküljele, ja b) traalivaierid või vaierid on traallaudade või raskuste kül- jest lahti võetud, — lõhepüünised, kui a) võrgud stoovitakse kaitsekanga alla, b) nöörid ja konksud on suletud kastides, — seinnoodad, mille pea- või alumine vaier on nooda küljest lahti võetud. 3. Traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkudega kalastamine on aastaringi keelatud geograafilises piirkonnas, mida piirav joon ühendab järgmisi koordinaate: 54° 23′ põhjalaiust 14° 35′ idapikkust 54° 14′ põhjalaiust 14° 25′ idapikkust 54° 17′ põhjalaiust 14° 17′ idapikkust 54° 24′ põhjalaiust 14° 11′ idapikkust 54° 27′ põhjalaiust 14° 25′ idapikkust 54° 23′ põhjalaiust 14° 35′ idapikkust — triivõngejadade ja seisevjadade kasutamine alarajoonide 22–31 vetes 1. aprillist – 15. novembrini, — triivõngejadade ja seisevjadade kasutamine alarajooni 32 vetes 1. juulist – 15. septembrini. Püügikeelu ajal hõlmab keeluala nelja meremiili suurust piirkonda lähtejoontest mõõdetuna, välja arvatud alarajoonis 32 ning ida pool 22° 30’ idapikkust (Bengtskäri majakas) Soome kalastus- vööndis, kus püük triivõngejadade ja seisevjadadega on keelatud 1. juulist – 15. septembrini. 2. Lõhe (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) püügil on kee- latud: — seisevvõrkude ja triivvõrkudega püügi puhul korraga kasutu- sele võtta üle 600 võrgu ühe laeva kohta, kui iga võrgu pik- kus mõõdetuna püünise ülemisest selisest on kuni 35 meetrit. Lisaks kalastamisel lubatud võrkude hulgale võib laeval olla kuni 100 varuvõrku, — triivvõrkude või seisevvõrkudega püügi puhul korraga kasu- tusele võtta üle 2 000 õngekonksu ühe laeva kohta. Triivvõrkude või seisevvõrkude õngekonksude tipu ja telje vahe- line kaugus peab olema vähemalt 19 mm. Lisaks kalastamisel lubatud arvule õngekonksudele võib laeval olla kuni 200 varukonksu. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201 Üldsätted Artikkel 10 Esimeses lõigus märgitud eesmärgil püütud kala, koorikloomi ja limuseid ei tohi müüa inimtoiduks käesoleva määruse muude sätete vastaselt. 1. Tursa ja lestlaste (Pleuronectidae) sihipärane püük eesmärgiga lossida neid muuks otstarbeks kui inimtoiduks on keelatud. Artikkel 13 2. Kalastamisel ei tohi kasutada lõhkeaineid ega mürk- või nar- kootilisi aineid. 1. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid kalavarude kaitseks ja majandamiseks, kui kõnealused meetmed käsitlevad: 3. Boide või muude eraldusmärkidega märgistamata triiv- või sei- sevpüüniste kasutamine on keelatud. a) rangelt kohaliku tähtsusega kalavarusid, mis on tähtsad üks- nes asjaomase liikmesriigi kalurite seisukohast; või 4. Keelatud on eksootiliste kalaliikide laskmine Läänemerre, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi ning eksootiliste kalaliikide ja tuu- raliste püüdmine Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis, kui selleks ei ole luba vastavalt artiklis 3 kehtestatud korrale ning tulenevatele kohustustele. vastavalt Gdanski konventsioonist Eksootilisteks liikideks loetakse kalaliigid, mida Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis looduslikult ei esine. b) tingimusi või korda püügi piiramiseks tehniliste meetmete abil: i) täiendades ühenduse kalandusalastes määrustes ettenähtud meetmeid, või Artikkel 11 ii) seades sellistes määrustes ettenähtud miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute eesmärgil ning asjaomase liikmesriigi või liikmesriikide loal ja järelevalve all, ning millest on eelnevalt tea- vitatud komisjoni ja liikmesriiki või liikmesriike, kelle vetes uurin- guid tehakse. tingimusel et selliseid meetmeid kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi kalurite suhtes, et need on kooskõlas ühenduse õigus- aktidega ja vastavuses ühise kalanduspoliitika ning Gdanski kon- ventsioonist tulenevate kohustustega. Esimeses lõigus märgitud eesmärgil püütavaid kalu, koorikloomi ja limuseid võib müüa, ladustada, esitleda ja müügiks pakkuda tin- gimusel, et: — need vastavad II ja III lisas kehtestatud normidele ning vasta- valt määruse (EMÜ) nr 3759/92 (1) artiklile 2 vastu võetud turustusnormidele, või — neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Esimeses lõigus märgitud toimingutega tegeleval olema lipuliikmesriigi poolt väljastatud luba. laeval peab 2. Komisjonile tuleb siseriiklike tehniliste meetmete rakendamise või muutmise eelnõudest teatada piisavalt vara, et komisjon jõuaks esitada oma märkused. Komisjoni poolt ühe kuu jooksul pärast teate saamist esitatud vas- tavasisulise nõudmise korral peab asjaomane liikmesriik peatama kavandatud meetmete jõustamise kolmeks kuuks alates teatise saamise kuupäevast, et komisjon saaks selle tähtaja jooksul otsus- tada, kas kõnealused meetmed on kooskõlas lõike 1 sätetega. Artikkel 12 Kui komisjon leiab oma otsuses, millest ta teatab kõikidele liik- mesriikidele, et kavandatav meede ei ole kooskõlas lõike 1 säte- tega, ei tohi asjaomane liikmesriik meedet ilma vajalike muuda- tusteta rakendada. Käesolevat määrust ei kohaldata kala, koorikloomade või limuste asustamise või ümberasustamise ajal toimuva kalastustegevuse suhtes. Asjaomane liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile vastuvõetud meetmetest pärast vajalike muudatuste tegemist. (1) 17. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3759/92 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta (EÜT L 388, 31. 12. 1992, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3318/94 (EÜT L 350, 31. 12. 1994, lk 15). 3. Komisjoni nõudmisel esitavad liikmesriigid komisjonile kogu teabe, mis on vajalik hinnangu andmiseks siseriiklike tehniliste meetmete vastavuse kohta lõike 1 sätetele. 202 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd 4. Komisjoni algatusel või ükskõik millise liikmesriigi nõudmisel võib küsimuse liikmesriigi poolt kohaldatava siseriikliku tehnilise meetme vastavuse kohta lõike 1 sätetele saata korralduskomiteele uurimiseks vastavalt määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklile 17 ning otsus võidakse teha kõnealuse määruse artiklis 18 ettenähtud kor- ras. Sellise otsuse langetamisel kohaldatakse lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku mutatis mutandis. 5. Kui komisjon arvab, et teatises esitatud meede ei vasta lõike 1 sätetele, võtab komisjon kõige rohkem aasta jooksul alates meet- mest teatamise kuupäevast vastu otsuse, mille kohaselt tuleb liik- mesriigil komisjoni poolt ettenähtud tähtaja jooksul meede kas tühistada või seda muuta. Lõike 2 neljanda lõigu sätteid kohalda- takse mutatis mutandis. 6. Liikmesriigid teatavad komisjonile akvakultuuri ja kaldalt toi- muvat kalapüüki käsitlevatest meetmetest üksnes informatiivsel eesmärgil. Artikkel 14 Käesoleva määruse kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 3760/92 artikliga 18 ette nähtud korras. Artikkel 15 Määrus (EMÜ) nr 1866/86 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kõnealusele määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt VI lisa A osas esitatud vasta- vustabelile. Artikkel 16 “Akvakultuur” tähendab kalade, koorikloomade ja limuste kasva- tamist soolase veega või riimveekogudes. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle aval- damist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. detsember 1997 Nõukogu nimel eesistuja F. BODEN 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203 I LISA ARTIKLIS 1 MÄRGITUD GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE ALARAJOONID Alarajoon 22 Veed, mis piirnevad joonega Hasenøre neemest (56° 09′ põhjalaiust, 10° 44 idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni tipuni (56° 01′põhjalaiust, 11° 18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi läänerannikut ja lõunarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas kuni Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′idapikkust); sealt otse ida suunas 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas kuni Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa rannikut kuni lähtepunktini. Alarajoon 23 Veed, mis piirnevad joonega Gilbjergi neemest (56° 08′ põhjalaiust, 12° 18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18′ põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23′põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust); sealt läbi Sundi lõunapoolse sissesõidutee Stevnsi majakani (55° 19′põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 24 Veed, mis piirnevad joonega Stevnsi majakast (55° 19′põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Sjællandi idarannikul läbi Sundi lõunapoolse sissesõidutee Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00′idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34′põhjalaiust ja 12° 00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34′põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00′idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi põhjarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini. Alarajoon 25 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda kuni punktini 56° 30′ idarannikul, otse ida suunas kuni 18° 00′; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18′põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24′põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 26 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′põhjalaiust ja 18° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas endise NSV Liidu läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki endise NSV Liidu ja Poola rannikut punktini 18° 00′idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. Alarajoon 27 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41′põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00′põhjalaiust; sealt otse lääne suunas 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas 56° 30′põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt, möödudes Ölandi saare lõunapoolsest küljest, punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. 204 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Alarajoon 28 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; kulgeb Saaremaa põhjapoolsest küljest mööda kuni punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas endise NSV Liidu rannikuni; sealt lõuna suunas piki endise NSV Liidu läänerannikut punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas 18° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. Alarajoon 29 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas 59° 00′põhjalaiust; sealt otse ida suunas endise NSV Liidu maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki endise NSV Liidu läänerannikut punktini 58° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; möödub Saaremaa põhjapoolsest küljest punktini 58° 30′põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas 19° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 59° 41′põhjalaiust Rootsi idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 30 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 31 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb Botnia lahest põhja poolt mööda kuni punktini 63° 30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas kuni lähtepunktini. Alarajoon 32 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00′idapikkust Soome lõunarannikul ja, möödudes Soome lahest idas, kulgeb punktini 59° 00′ põhjalaiust endise NSV Liidu läänerannikul; sealt otse lääne suunas 23° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas kuni lähtepunktini. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 II LISA TEATAVATE ARTIKLIS 2 MÄRGITUD GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE PIIRID Emase jõelesta ja emase Atlandi merilesta püügi geograafiliste piirkondade piirid Sundis, Suur-Beltis ja Väike-Beltis: — Falsterbo majakas — Stevnsi majakas — Jungshoved — Bøgenæssand — Hestehovedi majakas — Maddes Klint — Skelby kirik — Flinthrone Odde — Kappeli kirik — Gulstav — Ristingehale — Ærøhale — Skjoldnæs — Pøls Huk — Christian X sild, Sønderborg 206 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd III LISA ARTIKLI 3 LÕIKES 1 MÄRGITUD ALAMMÕÕDUD Liigid Veed Alammõõt Tursk (Gadus morhua) Kõik alarajoonid lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust 35 cm Jõelest e lest (Platichthys flesus) Alarajoonid 22–25′ põhjalaiust Alarajoonid 26–28 Alarajoonid 29 ja 32 lõuna pool 59° 30 Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) Alarajoonid 22–25 Alarajoonid 26–28 25 cm 21 cm 18 cm 25 cm 21 cm Alarajoonid 29 ja 32 lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust 18 cm Harilik kammeljas (Psetta maxima) Alarajoonid 22–32 Sile kammeljas (Scophthalmus rhombus) Alarajoonid 22–32 Harilik angerjas (Anguilla anguilla) Alarajoonid 22–32 Lõhe (Salmo salar) Alarajoonid 22–32 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207 IV LISA ARTIKLIS 5 SÄTESTATUD VÄIKSEIM VÕRGUSILMA SUURUS Liigid Veed Püünise liik Tursk (Gadus morhua) Alarajoonid 22–32 Nakkevõrgud Alarajoonid 22–32 Alarajoonid 22–32 Lestlased (Pleuronectidae) Alarajoonid 22–27 Alarajoon 28 Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud (1) Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Alarajoonid 29 ja 32 lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust Nakkevõrgud Alarajoonid 22–32 Heeringas (Clupea harengus) Alarajoonid 22–27 Alarajoonid 28 ja 29 lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud (1) Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Alarajoonid 30–32 ja ala- rajoon 29 põhja pool 59° 30′ põhjalaiust Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Euroopa kilu (Sprattus sprattus) Alarajoonid 22–32 Traalid, ankurdatud põhja- noodad ja samalaadsed võr- gud Väikseim võrgusilma suurus. Pikidiagonaali pikkus 105 mm 105 mm 120 mm (2) 120 mm (2) (3) 110 mm 100 mm 110 mm 105 mm (4) 32 mm 28 mm 16 mm 16 mm Lõhe (Salmo salar) Alarajoonid 22–32 Seisevvõrgud ja triivivad nak- kevõrgud 157 mm (1) Võrgud, mis on varustatud vahenditega nagu selektiivaknad või V lisas ette nähtud struktuurid, mis võimaldavad kindlustada 50 % kuni 38 cm retentsioonipikkust. (2) Kõikide võrgusilmade suurus noodapära viimase 8 m ulatuses, mõõdetuna gaitanist, kusjuures silmad on välja venitatud mööda võrgu pikisuunalist keskjoont. (3) Välja arvatud alarajoonid 22 ja 23, kus merikeele püük on lubatud silmasuurusega kuni 90 mm. (4) Välja arvatud alarajoonid 22–24, kus on lubatud kasutada tavalisi traale ja ankurdatud põhjanootasid silmasuurusega 90 mm. 208 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd V LISA ERILISED SELEKTEERIMISVAHENDID IV lisas märgitud erilise silmasuurusega traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude selektiivsuse kindlustamiseks on lubatud järgmised kaks selektiivakna mudelit: Selektiivaken (mudel 1) Tursapüügi traalide ja ankurdatud põhjanootade pärade külge kinnitatakse kaks kunstmaterjaliga kaetud, täielikult avatud rombikujuliste võrgusilmadega selektiivakent. Silmaava suurus peab olema vähemalt 105 mm. Selektiivaknad kinnitatakse eraldiasetseva võrguribaga (tavaliste rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna silmade vahel). Eraldiasetseva võrguriba silmasuurus võrdub selektiivakna sõlmevahega, mis on korrutatud ruutjuurega kahest. Selektiivaken kinnitatakse noodapära mõlemale küljele, noodapära tagumise osa ja selektiivakna vaheline kaugus peab olema 40–50 cm. Selektiivakna pikkus peab olema 80 % noodapära pikkusest ja kõrgus 50 cm. Selektiivaken paigaldatakse nii, et akna ülemiste ja alumiste õmbluste vahele jääb ava suurusega 15–20 cm. Selektiivaken (mudel 2) Määratlus Selektiivaknad on noodapära külge kinnitatud risttahukakujulised võrgu osad. Noodapärale kinnitatakse kaks selektiivakent. Mõõtmed Selektiivakna laius kogupikkuse kohta on vähemalt 45 cm. Külgedelt mõõdetuna on iga akna väikseim pikkus 3,5 m (skeem 2, joonis 1). Võrk Selektiivakende väikseim silmasuurus on 105 mm. Silmad on ruudu kujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega (skeem 2, joonis 2). Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega (joonis 2). Akna laius võrdub kaheksa avatud ruudukujulise silmaga. Pikkus on vahemikus 57–62 ruudukujulist silma (skeem 2, joonis 2). Asukoht Noodapära jaotatakse piki tüürpoordi ja pakpoordi kulgevate küljeõmbluste abil ülemiseks ja alumiseks paneeliks (skeem 2, joonis 1). Mõlemad aknad asuvad alumises paneelis, vahetult küljeõmbluste all ja nendega külgnedes (skeem 2, joonis 1). Aknad lõpevad vähemalt 2 m ja kuni 2,5 m kaugusel gaitanist. Akna esiosa kinnitatakse kaheksa silma laiuselt noodapära tavalise võrgu külge (skeem 2, joonis 3). Üks külg kinnitatakse küljeõmbluse külge või vahetult õmbluse kõrvale ning teine külg kinnitatakse noodapära alumise paneeli tavalise võrgu külge mööda võrgusilmade sirgjoonelist rida lõigates kõiki sõlmi. Kogu noodapära silmasuurus Võrgu väikseim silmasuurus noodapära kõikides osades peab olema vähemalt 105 mm. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 Skeem nr 1 Selektiivaken. Mudel nr 1 210 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Skeem nr 2 Selektiivaken. Mudel nr 2 Joonis 1: Täisnurksete selektiivakende asend traalipäras S o o v i t u s l i k s p e t s i f i k a t s i o o n Ruudukujuliste silmadega selektiivakende kõrgus on 0,48 m T r a a l i p ä r a r i s t l õ i g e 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 Joonis nr 2: Võrk ruudukujuliste silmadega selektiivakendes S o o v i t u s l i k s p e t s i f i k a t s i o o n 212 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Joonis nr 3: Akna asetamine noodapärasse S o o v i t u s l i k s p e t s i f i k a t s i o o n 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 VI LISA A OSA VASTAVUSTABEL Määrus (EMÜ) nr 1866/86 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 1 punkt a Artikli 2 lõige 2Artikkel Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 — Artikli 2 lõige 2 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 — — I lisa II lisa III lisa IV lisa punkt a IV lisa punkt b V lisa — Artikkel 3 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa VI lisa — B OSA MÄÄRUSED, MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUST (EMÜ) nr 1866/86 Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2244/87 Nõukogu 18. juuli 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 2178/88 Nõukogu 5. aprilli 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 887/89 Nõukogu 15. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2156/91 Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2250/95 Nõukogu 16. septembri 1996. a määrus (EÜ) nr 1821/96 Euroopa Ühenduste Teataja nr L 207 L 191 L 94 L 201 L 230 L 241 lk 15 7 4 1 1 8 kuupäev 29. 7. 1987 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996


title: Regolamento (CE) n. 2635/97 del Consiglio del 18 dicembre 1997 recante modifica del regolamento (CEE) n. 2847/93 che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
exchange of information
fishery management
fishing area
fishing controls


title: 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2596/97, pratęsiantis Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 149 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį

text: 180 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/22 t. 31997R2596 L 351/12 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 12 23 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2596/97 1997 m. gruodžio 18 d. pratęsiantis Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 149 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo aktą, ypač į jo 149 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), kadangi Stojimo akto 149 straipsnio 1 dalis numato laikotarpį, per kurį galima priimti pereinamojo laikotarpio priemones, palengvinančias perėjimą nuo Austrijoje, Suomijoje ir Švedijoje stojimo metu galiojančio režimo prie bendro rinkos organiza- vimo pagal minėtame akte nustatytas sąlygas ir, visų pirma, padedančias įveikti rimtus sunkumus taikant naująjį režimą nuo nustatytos datos; kadangi tas laikotarpis baigiasi 1997 m. gruo- džio 31 d. ; kadangi tam tikruose sektoriuose šių sunkumų neįmanoma įveikti iki nustatytos datos; kadangi dėl šios priežasties minėtą laikotarpį reikia pratęsti, kaip numatyta akte; kadangi minėtą laikotarpį reikia pratęsti vieneriems metams; kadangi pieno ir pieno produktų sektoriuje reikalavimai dėl riebalų kiekio žmonėms skirtame piene ir toliau kelia didelių sunkumų Suomijai ir Švedijai; kadangi šių sunkumų neįma- iki 1998 m. gruodžio 31 d. ; kadangi dėl šios noma įveikti priežasties minėtą laikotarpį reikia pratęsti, kaip numatyta 1994 m. Stojimo akte, dviem metais šiuo konkrečiu atveju, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1994 m. Stojimo akto 149 straipsnio 1 dalyje numatytas laikotarpis pratęsiamas iki 1998 m. gruodžio 31 d. Tačiau reikalavimams dėl riebalų kiekio žmonėms skirtame ir pagamintame Suomijoje ir Švedijoje piene šis laikotarpis pratę- siamas iki 1999 m. gruodžio 31 d. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 1998 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos vardu Pirmininkas F. BODEN (1) OL C 352, 1997 11 20, p. 11. (2) 1997 m. gruodžio 17 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)


title: Resolution on implementation of the legislative programme and other activities for 1997 and on the Commission's work programme for 1998

eurovoc_concepts:
EU policy
European Commission
action programme
legislative programme (EU)


title: Regolamento (CE) n. 2633/97 del Consiglio del 18 dicembre 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 702/97 recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti della pesca

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
tariff quota


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2565/97 DELLA COMMISSIONE del 18 dicembre 1997 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: Ψήφισμα σχετικά με την κατάσταση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων στο Τζιμπουτί


title: 98/135/CE: Decisione del Consiglio del 18 dicembre 1997 relativa all'applicazione provvisoria di un memorandum d'intesa tra la Comunità europea e la Repubblica araba d'Egitto sul commercio dei prodotti tessili

eurovoc_concepts:
Egypt
cooperation agreement (EU)
import policy
revision of an agreement
textile product

text: 13. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 41/1 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 18 dicembre 1997 relativa all’applicazione provvisoria di un memorandum d’intesa tra la Comunità europea e la Repubblica araba d’Egitto sul commercio dei prodotti tessili (98/135/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 113 in combinato disposto con l’articolo 228, paragrafo 2, prima frase, d’Egitto è applicato a titolo provvisorio a decorrre dal 1o gennaio 1998 in attesa della sua conclusione formale, fatta salva l’applicazione provvisoria reciproca da parte della Repubblica araba d’Egitto. vista la proposta della Commissione, considerando che la Commissione ha negoziato, in nome della Comunità europea, un memorandum d’intesa sul commercio dei prodotti tessili con la Repubblica araba d’Egitto; considerando che, in attesa dell’espletamento delle proce- dure necessarie per la sua conclusione, il memorandum d’intesa dovrebbe essere applicato a titolo provvisorio a decorrere dal 1o gennaio 1998, fatta salva l’applicazione provvisoria reciproca da parte della Repubblica araba d’Egitto, DECIDE: Articolo 1 Il memorandum d’intesa sul commercio dei prodotti tessili tra la Comunità europea e la Repubblica araba Il testo del memorandum d’intesa è allegato alla presente decisione. Articolo 2 La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Fatto a Bruxelles, addì 18 dicembre 1997. Per il Consiglio Il Presidente F. BODEN


title: VERORDENING (EG) Nr. 2564/97 VAN DE COMMISSIE van 18 december 1997 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van op basis van granen en rijst verwerkte producten

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice


title: Equal opportunities and collective bargaining in the European Union : Exploring the situation.

eurovoc_concepts:
collective bargaining
equal treatment


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2560/97 DER KOMMISSION vom 18. Dezember 1997 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1883/97


title: Résolution sur les conclusions des réunions du Conseil européen de Luxembourg du 21 novembre et des 12 et 13 décembre 1997 et sur le semestre de la présidence luxembourgeoise


title: WRITTEN QUESTION No. 4104/97 by Kirsten JENSEN to the Commission. Hormone-mimicking substances

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
disclosure of information
marketing
marketing restriction
pesticide
toxic substance

text: C 223/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 Kommissionen arbetar da¤rvid i na¤ra samarbete med r(cid:229)dets beho¤riga avdelningar. Det hade fo¤r o¤vrigt p(cid:229) fo¤rhand beslutats att detta mo¤te skulle a¤ga rum i Latinamerika. Det (cid:229)terst(cid:229)r a¤nnu fo¤r den latinamerikanska sidan att slutgiltigt fatta beslut om vilken stad som skall st(cid:229) som va¤rd fo¤r toppmo¤tet. Kommissionen vill till sist fo¤rsa¤kra parlamentsledamoten om att detta betydelsefulla a¤rende bevakas p(cid:229) na¤ra h(cid:229)ll av alla ansvariga inom EU p(cid:229) alla niv(cid:229)er. (98/C 223/66) SKRIFTLIG FR¯GA E-4103/97 fr(cid:229)n Jan Mulder (ELDR) till kommissionen (16 januari 1998) A¤mne: Handhavandet av extra mjo¤lkkvotsavgift i Italien Ka¤nner kommissionen till rapporterna om att de italienska myndigheterna a¤r beredda att ta p(cid:229) sig 80 % av 1. den extra avgift som p(cid:229)fo¤rts dem som har mjo¤lkboskap? 2. Om dessa rapporter a¤ger sin riktighet, inneba¤r detta d(cid:229) inte att man kommer att fo¤rbig(cid:229) sja¤lva avsikten med dessa avgifter som ju syftar till att prima¤rproducenten sja¤lv skall ba¤ra ansvaret fo¤r o¤verskridanden av den mjo¤lkkvot som tilldelats honom? 3. Anser inte kommissionen att alla som har mjo¤lkboskap, oavsett vilken medlemsstat de befinner sig i, i lika m(cid:229)tto bo¤r uppfylla skyldigheterna enligt systemet med mjo¤lkkvoter och kan kommissionen ge besked om i vad m(cid:229)n det system som nu tilla¤mpas i Italien uppfyller dessa skyldigheter? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (17 februari 1998) Den 4 december 1997 anma¤lde de italienska myndigheterna till kommissionen den fo¤rordning-lag som faststa¤llde en (cid:229)terbetalning till producenterna p(cid:229) omkring 80 % av de tilla¤ggsavgifter som tas ut fo¤r perioden 1996/97 inom sektorn fo¤r mjo¤lk och mjo¤lkprodukter. Denna fo¤rordning-lag som tra¤dde i kraft den 2 december 1997 skulle enligt den italienska lagstiftningen debatteras i parlamentet och s(cid:229)lunda omvandlas till lag. Denna omvandling till lag genomfo¤rdes av det italienska parlamentet den 23 januari 1998. I mellantiden anmodade kommissionen de italienska myndigheterna att omedelbart insa¤nda sina synpunkter. Kommissionen medger helt att producenten m(cid:229)ste betala tilla¤ggsavgiften i enlighet med artikel 1 i r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 3950/92 om en tilla¤ggsavgift inom sektorn fo¤r mjo¤lk och mjo¤lkprodukter (1) om han o¤verskrider sin individuella referenskvantitet. All misstanke om o¤vertra¤delse kommer att bli fo¤rem(cid:229)l fo¤r noggrann kontroll av kommissionen och kommer om man finner att reglerna inte fo¤ljts att bli fo¤rem(cid:229)l fo¤r inledande av ett o¤vertra¤delsefo¤rfarande som det som fo¤r o¤vrigt inletts den 12 januari mot Italien. Italien har en m(cid:229)nad p(cid:229) sig fo¤r att svara p(cid:229) de anma¤rkningar som gjorts och fo¤lja dessa. (1) EGT L 405, 31. 12. 1992. (98/C 223/67) SKRIFTLIG FR¯GA P-4104/97 fr(cid:229)n Kirsten Jensen (PSE) till kommissionen (18 december 1997) A¤mne: Hormonliknande a¤mnen Kommissionen ombes redogo¤ra fo¤r fo¤ljande a¤mnens anva¤ndningsomr(cid:229)den och anva¤ndningsma¤ngder i EU: › Klorhaltiga pesticider › PCB


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2554/97 of 18 December 1997 fixing the export refunds on milk and milk products

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product