title: Voorstel voor een Verordening (EG) van de Raad waarbij het definitieve antidumpingrecht dat was ingesteld bij Verordening (EG) nr. 1490/96 op de invoer van polyesterstapelvezels van oorsprong uit Wit-Rusland wordt uitgebreid tot de invoer van kabel van filamenten van polyesters van oorsprong uit Wit-Rusland en waarbij het uitgebreide recht op de in het kader van Verordening (EG) nr. 693/97 van de Commissie geregistreerde invoer van kabel wordt geïnd

eurovoc_concepts:
Belarus
anti-dumping duty
electric cable
import
man-made fibre

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN •it •k * * Brussel, 08. 12. 1997 COM(97)672 dcf. Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD waarbij het definitieve anti-dumpingrecht dat was ingesteld bij Verordening (EG) nr. 1490/96 op de invoer van polyesterstapelvezeis van oorsprong uit Wit-Rusland wordt uitgebreid tot de invoer van kabel van filamenten van polyesters van oorsprong uit Wit-Rusland en waarbij het uitgebreide recht op de in het kader van Verordening (EG) nr. 693/97 van de Commissie geregistreerde invoer van kabel wordt geïnd (door de Commissie ingediend) 1. 2. 3. TOELICHTING In de bijlage treft u een voorstel aan voor een verordening van de Raad waarbij het definitieve antidumpingrecht dat was ingesteld op de invoer van polyester stapelvezels (hierna "vezels" genoemd) van oorsprong uit Wit Rusland1 wordt uitgebreid tot de invoer van kabel van filamenten van polyesters (hierna "kabel" genoemd) van oorsprong uit hetzelfde land, overeenkomstig artikel 13 van Verordening (EG) 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (hierna "de basisverordening" genoemd)2. Het voorstel voor een verordening voorziet ook in de toepassing van het uitgebreide recht op de invoer van kabel van filamenten van polyesters van oorsprong uit Wit Rusland die bij het binnenkomen in de Gemeenschap werd geregistreerd ingevolge verordening (EG) nr 693/97 van de Commissie van 18 april 19973. Deze toepassing van het uitgebreide recht op het geregistreerde produkt is een onvermijdelijk gevolg van de uitbreiding van het recht ingevolge artikel 13 lid 3 van de basisverordening. De voorgestelde verordening is gebaseerd op een onderzoek van de diensten van de Commissie dat werd aangevangen bij bovengenoemde verordening (EG) nr 693/97 van de Commissie en waaruit is gebleken dat de antidumpingmaatregelen die van toepassing waren op vezels van oorsprong uit Wit Rusland werden ontweken door de invoer van kabel van oorsprong uit Wit Rusland die vervolgens in de Gemeenschap tot vezels werd verwerkt; dat ontwijking plaatsvond werd Vastgesteld aan de hand van de criteria van artikel 13, lid 1 van de basisverordening. Uit het onderzoek is vooral gebleken dat kabel en vezels die uit Wit Rusland worden ingevoerd soortgelijke produkten zijn met dezelfde fundamentele chemische eigenschappen en eenzelfde gebruik aangezien het enige verschil tussen beide produkten is dat kabel op eenvoudige, mechanische wijze tot vezels wordt versneden. Bovendien bleek uit het onderzoek dat de structuur van het handelsverkeer zich wijzigde na de instelling van antidumpingrechten op vezels van oorsprong uit Wit Rusland aangezien de invoer van vezels van oorsprong uit Wit Rusland grotendeels werd vervangen door de invoer van kabel uit hetzelfde land. Tevens bracht het onderzoek aan het licht dat er, behalve het ontwijken van de geldende antidumpingmaatregelen, geen voldoende reden of economische rechtvaardiging bestond om de invoer van vezels, die in Wit Rusland, het exporterende land, reeds zijn versneden te vervangen door de invoer van kabel die in de Gemeenschap wordt versneden. Verordening (EG) nr 1490/96 van de Raad van 23 juli 1996, PB L 189 van 30. 7. 1996, blz 13 i 2 PB L 56 van 6. 3. 1996, blz 1 3 PB L 102 van 19. 4. 1997, blz 14 1 Tot slot werd vastgesteld dat de invoer van kabel de corrigerende werking van het antidumpingrecht, gezien de prijzen en de hoeveelheden, ondermijnde en dat dumping plaatsvond ten aanzien van de eerder vastgestelde normale waarden. Omdat de diensten van de Commissie hebben vastgesteld dat aan alle voorwaarden van artikel 13 lid 1 van de basisverordening in verband met de ontwijking van het recht in dit geval was voldaan, wordt voorgesteld de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op de invoer van vezels van oorsprong uit Wit Rusland uit te breiden tot de invoer van kabel van oorsprong uit hetzelfde land. Overeenkomstig Artikel 13 lid 3 van de basisverordening dient de verordening van de Raad tot uitbreiding van de geldende antidumpingmaatregelen uiterlijk 9 maanden na de inleiding van het onderzoek, i. e. in dit geval uiterlijk op 16 januari 1998, te worden goedgekeurd en gepubliceerd. •1 «a VERORDENING (EG) Nr. van de Raad van. waarbij het definitieve anti-dumpingrecht dat was ingesteld bij Verordening (EG) nr. 1490/96 op de invoer van polyesterstapelvezeis van oorsprong uit Wit-Rusland wordt uitgebreid tot de invoer van kabel van filamenten van polyesters van oorsprong uit Wit-Rusland en waarbij het uitgebreide recht op de in het kader van Verordening (EG) nr. 693/97 van de Commissie geregistreerde invoer van kabel wordt geïnd DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap1 (hierna "de Basisverordening" genoemd), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2331/96 van de Raad2, inzonderheid op artikel 13, lid 3, Gelet op het voorstel dat door de Commissie was ingediend na overleg met het Raadgevend Comité, Overwegende hetgeen volgt: 1 PB Nr. L 56 van 6. 3. 1996, blz. 1. PB nr. L 317 van 6. 12. 1996, blz. 1. dl A. PROCEDURE (1) Op 19 april 1997 leidde de Commissie, bij Verordening (EG) nr. 693/973 een onderzoek in, overeenkomstig artikel 13, van de basisverordening, naar de anti dumpingrechten die waren ingesteld bij Verordening (EG) nr. 1490/964 (hierna "het oorspronkelijke onderzoek" genoemd) op de invoer van stapelvezels van polyesters van oorsprong uit Wit-Rusland die naar verluidt door invoer uit hetzelfde land van kabel van filamenten van polyesters, die later in de Europese Gemeenschap tot stapelvezels van polyesters, PSF, wordt verwerkt, worden ontweken en gaf zij de douaneautoriteiten de opdracht, ingevolge artikel 13, lid 3, van de basisverordening, de invoer van kabel van filamenten van polyesters PFT te registreren. Het onderzoek werd ingeleid na een klacht die was ingediend op 4 maart 1997 door het International Committee of Rayon and Synthetic Fibres (C. I. F. R. S. ) namens producenten in de Gemeenschap wier productie meer dan 90 % van de totale productie van stapelvezels van polyesters zou bedragen. (2) Het product waarop dit onderzoek betrekking heeft is kabel van filamenten van polyesters (hierna PFT genoemd), ingedeeld onder GN-code 5501 20 00, die wordt gebruikt om in de Gemeenschap te worden verwerkt tot stapelvezels van polyesters (hierna "PSF" genoemd); laatstgenoemd product wordt momenteel ingedeeld onder GN-code 5503 20 00. 3 PB nr. L 98 van 19. 4. 1997, blz. 3 4 PB nr. L 189 van 30. 7. 1996, blz. 1 (3) De Commissie bracht de autoriteiten van Wit-Rusland officieel op de hoogte van de inleiding van het onderzoek en stuurde vragenlijsten naar de betrokken bedrijven in de Gemeenschap die in de klacht waren vermeld. Binnen de vastgestelde termijn maakten zich geen andere bedrijven bekend. (4) Het onderzoek had betrekking op de periode van 1 januari 1996 tot en met 31 maart 1997 (hierna "het onderzoektijdvak" genoemd). (5) De Commissie ontving volledige antwoorden van de volgende bedrijven: (a) Duitsland - Barnet Europe W. Barnet GmbH & Ko. KG - Rheinische Faser GmbH - Kemokomplex GmbH (b) Italië - SALT & Co. Snc - TA. SFI Snc - S. I. M. P. Sri (vroeger FI. S SpA) De Commissie verzocht om en onderzocht alle gegevens die zij noodzakelijk achtte en verrichtte verificaties in de in Italië gevestigde bedrijven en in een in Duitsland gevestigd bedrijf (Barnet). (6) Alle vermelde bedrijven maakten hun standpunten schriftelijk bekend en verzochten door de Commissie te worden gehoord hetgeen hun werd toegestaan. B. ONDERZOEKSGEBIED (7) In artikel 13, lid 1, eerste zin, van de basisverordening is bepaald dat ingestelde anti-dumpingrechten kunnen worden uitgebreid tot de invoer van soortgelijke producten of delen daarvan uit derde landen, wanneer aan bepaalde voorwaarden is voldaan waaruit blijkt dat ontwijking van de geldende maatregelen heeft plaatsgevonden. Het doel van onderhavig onderzoek is na te gaan of de anti-dumpingrechten op de invoer van PSF van oorsprong uit Wit-Rusland worden ontweken door de invoer van PFT van oorsprong uit dat land die in de Gemeenschap tot PSF wordt verwerkt. (8) De importeurs en de verwerkers van het product hebben aangevoerd dat onderhavig onderzoek niet kon worden ingeleid ingevolge artikel 13 van de Basisverordening omdat een onderzoek in het kader van die bepaling slechts mogelijk zou zijn ten aanzien van een "derde land" waardoor het niet van toepassing zou zijn op het exporterende land op uitvoer waarvan de anti dumpingrechten waren ingesteld. Dit argument wordt van de hand gewezen omdat de term "derde land" die gebruikt wordt in artikel 13, lid 1, van de basisverordening, zoals in elke bestaande wetgeving, een ruim begrip is dat eenvoudig verwijst naar elk land buiten de Europese Gemeenschap; de handel met een dergelijk land staat in tegenstelling tot de handel tussen twee of meer lidstaten van de Gemeenschap. (9) Er werd van uitgegaan dat de beweerde ontwijking diende te worden onderzocht op basis van de tweede zin van artikel 13, lid 1, van de basisverordening. Het doel van het onderzoek is vooral na te gaan of aan alle voorwaarden in die bepaling is voldaan zodat de anti-dumpingmaatregelen die van kracht zijn met betrekking tot PSF kunnen worden uitgebreid tot PFT ingevolge artikel 13, lid 1, eerste zin, van de basisverordening. In dit opzicht dient er op te worden op gewezen dat PFT en PSF dezelfde fundamentele fysische en chemische eigenschappen hebben. Het enige verschil tussen PFT en PSF is het gevolg van een eenvoudig snijproces. De ingevoerde PFT dient derhalve beschouwd te worden als een product dat enigszins werd gewijzigd om de anti-dumpingmaatregelen die momenteel van toepassing zijn op PSF te ontwijken. Verschillen van dergelijke aard die door zeer beperkte wijzigingen gecreëerd of geëlimineerd kunnen worden veranderen niets aan het feit dat PSF en PFT essentieel hetzelfde product zijn. Dergelijke verschillen volstaan derhalve niet om PFT zonder betaling van anti-dumpingrechten te kunnen invoeren. Uit het onderzoek is ook gebleken dat alle PFT die uit Wit-Rusland werd ingevoerd gebruikt werd om tot PSF te worden versneden en niet om kamgaren te spinnen waaruit dan kamband wordt vervaardigd, de andere erkende toepassing van PFT. Het spinnen van kamgaren is een veel complexer proces dat speciale technologie vereist. Kamband wordt verkocht in een kleine en betrekkelijk stabiele marktniche waarin een hogere prijs kan worden gevraagd. Hoe het ook zij men mag niet uit het oog verliezen dat de ingevoerde PFT, zoals dat bij onderdelen die voor assemblage bestemd zijn het geval is uiteindelijk eindigt als een product dat niet alleen soortgelijk is maar zelfs identiek aan de ingevoerde producten waarop het oorspronkelijk onderzoek van toepassing was, met name de PSF. Hoewel dus het proces waarbij PFT tot PSF wordt versneden geen assemblageproces is, is dit proces toch van dien aard dat het beschouwd dient te worden als een praktijk die bedoeld is om de geldende maatregelen te ontwijken. Uit het bovenstaande vloeit voort dat PFT en PSF soortgelijke producten zijn in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening. C. RESULTATEN 1. Aard van de ontwijking (10) Uit het onderzoek is gebleken dat alle betrokken PFT vervaardigd wordt door een enkel bedrijf in Wit-Rusland en hoofdzakelijk via twee kanalen naar de Gemeenschap wordt uitgevoerd. In de eerste plaats kanaal is er een Duitse handelaar die de PFT koopt van een exporteur in Wit-Rusland en grotendeels verkoopt aan een Italiaanse importeur. De op deze wijze ingevoerde PFT wordt vervolgens verwerkt tot PSF door Italiaanse onderaannemers en later door het Italiaanse bedrijf dat het product in de Gemeenschap invoert voor het grootste deel op de Italiaanse markt verkocht. Het tweede kanaal is een Zwitserse handelaar die de PFT die hij koopt van de exporteur in Wit-Rusland aan een Duitse importeur verkoopt. De Duitse importeur verwerkt zelfde PFT tot PSF en verkoopt de PSF in de Gemeenschap, voornamelijk op de Duitse markt. (11) De vraag of Wit-Rusland beschouwd kan worden als een "derde land" in de zin van artikel 13, lid 1, van de Basisverordening werd reeds gesteld in overweging 8. De vraag of PSF en PFT beschouwd kunnen worden als soortgelijke producten werd in overweging 9 gesteld. 2. Voorwaarden overeenkomstig artikel 13, lid 1, tweede zin (a) Ontwijking Een gewijzigde structuur van het handelsverkeer (12) Onmiddellijk na de instelling van een voorlopig anti-dumpingrecht van 43,5 % op PSF van oorsprong uit Wit-Rusland, in maart 1996, bij Verordening (EG) nr. 394/96 van de Commissie van 4 maart 19965, werd de invoer van PSF van oorsprong uit Wit-Rusland bijna volledig vervangen door invoer van PFT van oorsprong uit hetzelfde land. Terwijl de invoer van PFT uit Wit-Rusland in de periode volgend op de inleiding van het oorspronkelijke anti-dumpingonderzoek (augustus 1994) slechts maximaal 1 % vertegenwoordigde van de invoer uit dat land van PFT en PSF samen, trad in deze gemengde invoer van PFT en PSF een radicale en abrupte wijziging op dadelijk na de instelling van de voorlopige anti dumpingmaatregelen in maart 1996; in de periode van april tot juni 1996 namen PSF slechts 3,02 % van de invoer voor hun rekening terwijl PFT 96,98 % voor zijn rekening nam. Deze duidelijke wijziging in de structuur van het handelsverkeer zette zich voort en nam zelfs grotere proporties aan gedurende het 15 maanden durende onderzoektijdvak, de hoeveelheden ingevoerde PFT stegen snel terwijl de invoer van PSF verder daalde. Aan het eind van het onderzoektijdvak (periode januari-maart 1997), nam PFT 99,27 % van de invoer voor zijn rekening terwijl PSF nog slechts 0,73 % van de invoer van PSF en PFT samen voor hun rekening namen. PB nr. L 54 van 5. 3. 1996, blz. 10. Bovendien stegen de uit Wit-Rusland ingevoerde hoeveelheden PFT op zich zeer vlug en werden aanzienlijke niveaus bereikt. De invoer van PFT van oorsprong uit Wit-Rusland bedroeg in 1995 nauwelijks 169 ton maar steeg tot 13 619 ton in het tijdvak van 12 maanden na de instelling van de voorlopige anti dumpingrechten op PSF van oorsprong uit Wit-Rusland. De betrokken bedrijven voerden aan dat er geen wijziging in de structuur van het handelsverkeer was opgetreden en dat de ingevoerde PFT de ingevoerde PSF niet heeft vervangen omdat de invoerniveaus voor PSF van 1994 en 1995 niet werden bereikt. Dit argument dient van de hand te worden gewezen. Er hoeft niet te worden vastgesteld dat de vervanging even groot was als de hoogste invoer die voor het vervangen product ooit werd bereikt in een bepaald gedeelte van de referentieperiode - met name sedert of juist vóór de inleiding van het oorspronkelijke anti-dumpingonderzoek (augustus 1994) - op voorwaarde dat, zoals in dit onderzoek het geval was, er een duidelijke en aanhoudende sunstitutietrend over een langere periode kan worden vastgesteld. In dit opzicht zij erop gewezen dat met het oog op de representativiteit een bijzonder lang onderzoektijdvak van 15 maanden doelbewust werd gekozen. 10 Geen voldoende reden of economische rechtvaardiging (13) Er dient redelijkerwijs te worden uitgegaan van het feit dat de bovenvermelde vervanging van PSF door PFT na de instelling van een voldoende hoog voorlopig anti-dumpingrecht (zie overweging (12)) veeleer het gevolg is van de anti dumpingmaatregelen en geen andere voldoende reden of economische rechtvaardiging heeft in de zin van artikel 13, lid 1, tweede zin, van de basisverordening. Indien er - afgezien van de geldende anti-dumpingmaatregelen - een andere voldoende reden of economische rechtvaardiging zou bestaan voor de invoer van PFT die in de Gemeenschap wordt versneden tot PSF zodat niet rechtstreeks PSF die reeds in het exporterende land zijn versneden worden ingevoerd, zou mogen worden verwacht dat ten minste een deel van de PFT met het oog op verwerking in de Gemeenschap reeds vóór de instelling van de voorlopige maatregelen zou zijn ingevoerd. Aangezien de invoer van PFT van oorsprong uit Wit-Rusland vóór de instelling van de voorlopige maatregelen evenwel verwaarloosbaar was, dient te worden geconcludeerd dat de vervanging van PSF door PFT en de sterke stijging van de invoer van PFT het gevolg zijn van een praktijk waarvoor geen voldoende reden of economische rechtvaardiging bestaat en eigenlijk in de eerste plaats door de instelling van anti-dumpingmaatregelen in de hand werden gewerkt. 11 Deze gevolgtrekking zou misplaatst zijn indien rond het tijdstip waarop de vervanging plaatsvond een nieuwe belangrijke factor - een andere dan de anti dumpingmaatregelen - was geïdentificeerd; dit is evenwel niet het geval en geen enkele belanghebbende partij had in dit verband iets aan te voeren. (14) Deze conclusie wordt gestaafd door de volgende bevindingen. De ingevoerde PFT die in de Gemeenschap tot PSF wordt verwerkt brengt, vergeleken met de rechtstreeks ingevoerde PSF die reeds in het exporterende land zijn versneden in het kader van een continu geïntegreerd proces - hetgeen de standaardpraktijk is, een aantal extra kosten voor verpakking en arbeid met zich mede die niet worden gecompenseerd door belangrijke kostenbesparingen of prijsverhogingen; integendeel, deze kosten vallen zelfs hoger uit gezien de hogere arbeidskosten per uur in de Gemeenschap, vergeleken met die in Taiwan, dat in het oorspronkelijk onderzoek als analoog land voor de berekening van de normale waarde werd geselecteerd. Bovendien werd vastgesteld dat de Gemeenschap het doelwit was van deze uitvoer van PFT aangezien de andere exportmarkten door de betrokken exporteur in Wit-Rusland verder werden bevoorraad met PSF, hetgeen vanuit economisch oogpunt niet kon worden gerechtvaardigd want indien dat wel mogelijk was, kon redelijkerwijze worden verwacht dat hetzelfde fenomeen zich ook zou hebben voorgedaan op andere geïndustrialiseerde markten die met de markt van de Gemeenschap vergelijkbaar zijn. 12 (15) De importeurs en de bewerkers hebben aangevoerd dat er een voldoende reden of economische rechtvaardiging wasvoor de invoer van PFT dat in de Gemeenschap tot PSF wordt verwerkt ter vervanging van de rechtstreekse invoer van PSF die reeds in het exporterende land zijn gesneden, omdat deze werkwijze leidt tot bepaalde kostenbesparingen in verband met het houden van voorraden en een grotere flexibiliteit toelaat om tegemoet te komen aan de vraag van de klant wanneer deze verschillende maten wenst of kleine bestellingen plaatst. (16) Dit argument werd van de hand gewezen aangezien deze voordelen door de importeurs niet werden berekend en indien deze voordelen al zouden bestaan zouden ze niet opwegen tegen de hierboven genoemde extra kosten in de vorm van verpakking en arbeid. Hoe het ook zij, dergelijke beweerde voordelen zouden ook hebben bestaan vóór de instelling van de anti-dumpingmaatregelen en indien ze belangrijk waren geweest kon redelijkerwijze worden verwacht dat sommige handelaren in de Gemeenschap of op andere vergelijkbare markten, ten minste in zekere mate, van deze kans vóór de instelling van de anti-dumpingmaatregelen gebruik zouden hebben gemaakt. Aangezien werd vastgesteld dat dit niet het geval was (de invoer van PFT van oorsprong van Wit-Rusland vóór de instelling van de voorlopige anti-dumpingmaatregelen was statistisch gezien verwaarloosbaar) dient geconcludeerd te worden dat de beweerde voordelen in het beste geval slechts van secundair belang zijn. 13 (17) De bewerkers en de importeurs beweerden ook dat het vanuit economisch oogpunt kon worden gerechtvaardigd dat zij de uit Wit-Rusland ingevoerde PFT tot PSF verwerkten omdat de nodige capaciteit voor het versnijden in de Gemeenschap reeds aanwezig was zodat geen speciale nieuwe investeringen noodzakelijk waren (geen alternativiteitskosten). Ze voerden ook aan dat het feit dat PFT uit andere landen dan Wit-Rusland vóór de inleiding van het anti- dumpingonderzoek tot PSF werd verwerkt, aantoonde dat de invoer van PFT uit Wit-Rusland dat in de Gemeenschap werd verwerkt ook kon worden gerechtvaardigd. Dit argument werd om de volgende redenen van de hand gewezen. Afgezien van een beperkte proefproductie gedurende de eerste drie maanden van 1996, nam de bijzondere vorm van ontwijking waarop dit onderzoek betrekking heeft (de invoer van PFT uit Wit-Rusland die vervolgens in de EU tot PSF wordt verwerkt) pas een aanvang na de instelling van de voorlopige anti dumpingmaatregelen in maart 1996. Derhalve kan redelijkerwijs worden geconcludeerd dat men vóór de instelling van de anti-dumpingmaatregelen oordeelde dat het gebruiken van deze capaciteit om uit Wit-Rusland ingevoerde PFT te versnijden en tot PSF te verwerken in plaats van PSF rechtstreeks in te voeren, niet kon worden gerechtvaardigd. 14 Bovendien waren de hoeveelheden PFT die uit andere landen dan uit Wit-Rusland werden ingevoerd klein en namen ze af. Er is ook gebleken dat dergelijke invoer in grote mate betrekking heeft op PFT dat gebruikt wordt om kamband te vervaardigen dat, zoals hierboven is aangegeven (zie overweging (9)) een stabiele en kleine niche voor zijn rekening neemt, een complexer verwerkingsprocédé vereist en een hogere prijs oplevert; het gaat bij deze invoer veel minder om PFT dat versneden wordt tot PSF dat een basisproduct is. In dit opzicht zij erop gewezen dat de invoer van PFT uit andere landen stabiel bleef maar in verhouding kleiner werd ten gevolge van de massale invoer van PFT van oorsprong uit Wit- Rusland die op zich 70 % van alle invoer van PFT in 1996 bestreek. Hoe het ook zij, het argument berust op onjuiste gegevens aangezien werd aangetoond gedurende de verificaties dat minstens één bewerker in Italië specifiek investeerde in extra uitrusting voor het versnijden van PFT om de grotere leveringen van PFT van oorsprong uit Wit-Rusland te kunnen opvangen. Dit zet bovenstaande bewering dat er geen sprake was van alternativiteitskosten op de helling. 15 (b) Ondermijning van he nuttig effect van het recht en bewijzen van dumping Ondermijning van het nuttig effect (18) Eerst stelde de Commissie vast of het nuttig effect van het recht door de prijzen wordt ondermijnd. Hiertoe vergeleek zij de gemiddelde verkoopprijzen in de Gemeenschap van PSF dat werd gesneden uit PFT van oorsprong uit Wit-Rusland gedurende het onderzoektijdvak met de in het oorspronkelijke onderzoek vastgestelde "ongedumpte" prijs bij uitvoer van PSF van oorsprong uit Wit- Rusland naar de Gemeenschap. De "ongedumpte" uitvoerprijs van PSF werd berekend CIF grens Gemeenschap op basis van de tijdens het oorspronkelijke onderzoek vastgestelde uitvoerprijs. Aan deze prijs werden douanerechten (5,5 %) en anti-dumpingrechten (43,5 %) toegevoegd ten einde een "ongedumpte" prijs te verkrijgen. 16 Er werd een gewogen gemiddelde prijs af-fabriek verwerker vastgesteld voor PSF dat werd gesneden uit PFT van oorsprong uit Wit-Rusland. Deze prijs werd gecorrigeerd ("netbacking") ten einde te waarborgen dat de vergelijking op hetzelfde niveau plaatsvond (CIF grens Gemeenschap). Hiertoe werden de kortingen, verkoopkosten, algemene en administratieve uitgaven en kosten voor vervoer binnen de EG (die niet in de verkoopkosten en de algemene en administratieve uitgaven waren opgenomen) afgetrokken. Vervolgens werd vastgesteld in welke mate de gemiddelde prijs van PSF dat uit PFT van oorsprong uit Wit-Rusland was gesneden de "ongedumpte" uitvoerprijs had onderboden met als gevolg dat het nuttig effect van de anti-dumpingrechten werd ondermijnd. Het totale bedrag waarmee bedoelde prijzen werden ondermijnd werd uitgedrukt als een percentage van de totale waarde cif grens Gemeenschap van de tegen "ongedumpte" prijzen ingevoerde PSF. Uit de vergelijking bleek dat de gemiddelde verkoopprijs van PSF dat werd vervaardigd uit PFT van oorsprong uit Wit-Rusland de "ongedumpte" uitvoerprijs van PSF van oorsprong uit Wit- Rusland met 19,45 % heeft onderboden. De Commissie ging ook na of het nuttig effect van het recht ondermijnd werd voor wat betreft de hoeveelheden. Zoals hierboven in bijzonderheden werd uiteengezet (zie overweging (12)) werd de invoer van PSF van oorsprong uit Wit- Rusland na de instelling van voorlopige anti-dumpingrechten op deze invoer bijna volledig vervangen door de invoer van PFT van oorsprong uit hetzelfde land. 17 In het licht van het bovenstaande moet geconcludeerd worden dat de verkoop van PSF dat uit PFT van oorsprong uit Wit-Rusland wordt vervaardigd het nuttige effect van de anti-dumpingmaatregelen zowel wat de prijzen als wat de hoeveelheden betreft heeft ondermijnd. Bewijzen van dumping (19) Om vast te stellen of bewijzen van dumping konden worden gevonden met betrekking tot de PFT die in de Gemeenschap werd ingevoerd om tot PSF te worden verwerkt gedurende het onderzoektijdvak, werd de volgende methode toegepast. Als uitgangspunt werden de aankoopprijzen franco, vóór inklaring, genomen die de importeurs voor PFT van oorsprong uit Wit-Rusland werden aangerekend. Met het oog op een betere vergelijkbaarheid van deze prijs met de normale waarde die werd vastgesteld voor PSF gedurende het oorspronkelijke anti- dumpingonderzoek werden de kosten voor de bewerking in de Gemeenschap die in het kader van dit onderzoek werden vastgesteld aan deze prijs toegevoegd; op deze wijze werd een prijs voor PSF samengesteld. Van deze prijs werden de kosten voor vervoer, laden, overladen en lossen binnen de EG alsmede kredietkosten afgetrokken zodat een prijs werd berekend voor PSF CIF grens Gemeenschap. 18 Deze CIF-prijs werd daarna gecorrigeerd tot het niveau FOB grens Wit-Rusland door aftrek van de kosten voor vervoer, laden, lossen en overladen tussen Wit- Rusland en de grens van de EU en van de respectieve prijsverhogingen die door de tussenliggende handelsmaatschappijen worden toegepast. Het verschil tussen deze prijs FOB grens Wit-Rusland en de normale waarde FOB grens Taiwan die in het oorspronkelijk anti-dumpingonderzoek werd vastgesteld - Taiwan was in het oorspronkelijke onderzoek geselecteerd als referentieland voor de berekening van de normale waarde - werd vervolgens uitgedrukt als een percentage van de prijs voor PSF CIF grens Gemeenschap. De gewogen gemiddelde dumpingmarge die op deze wijze werd vastgesteld bedraagt 12,31 %. Derhalve wordt geconcludeerd dat er in vergelijking tot de eerder vastgestelde normale waarde bewijzen van dumping zijn. 19 D. VOORGESTELDE MAATREGELEN 1. Aard van de maatregelen: uitbreiding van het recht (20) Gezien bovenstaande conclusies en overwegingen dient het anti-dumpingrecht dat van toepassing is op PSF van oorsprong uit Wit-Rusland te worden uitgebreid tot PFT van oorsprong uit hetzelfde land. 2. Heffing van het uitgebreide recht op de geregistreerde invoer (21 ) Het uitgebreide recht dient te worden geheven op PFT die bij het binnenkomen in de Gemeenschap werd geregistreerd zoals werd uiteengezet in overweging (1). E. PROCEDURE (22) De belanghebbende partijen werden op de hoogte gebracht van de essentiële gegevens en overwegingen op basis waarvan de Commissie voornemens is uitbreiding voor te stellen van het definitieve anti-dumpingrecht tot de betrokken PFT en werden in de gelegenheid gesteld om hun standpunt naar voren te brengen; met hun commentaar werd terdege rekening gehouden. 20 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD : Artikel 1 1. Het definitieve anti-dumpingrecht dat werd ingesteld bij Verordening (EG) nr 1490/96 op de invoer van polyesterstapelvezeis ingedeeld onder GN-code 5503 20 00 van oorsprong uit Wit-Rusland wordt hierbij uitgebreid tot de invoer van kabel van filamenten van polyesters ingedeeld onder GN-code 5501 20 00 van oorsprong uit Wit-Rusland. 2. Het bij lid 1 van onderhavig artikel uitgebreide recht is ook van toepassing op de invoer van kabel van filamenten van polyesters van oorsprong uit Wit-Rusland die werd geregistreerd overeenkomstig artikel 2 van Verordening (EG) nr. 693/97 van de Commissie en de artikelen 13, lid 3, en 14, lid 5, van Verordening (EG) nr. 384/96. Artikel 2 Hierbij wordt de douane-autoriteiten opdracht gegeven de invoer van kabel van filamenten van polyesters van oorsprong uit Wit-Rusland die is ingedeeld onder GN-code 5501 20 00 overeenkomstig artikel 2 van Verordening (EG) nr. 693/97 van de Commissie niet langer te registreren. 21 Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de dag volgend op die van haar bekendmaking in het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel,. 1998 Voor de Raad De Voorzitter 22 ISSN 0254-1513 COM(97) 672 def. DOCUMENTEN NL 02 08 11 Catalogusnummer : CB-CO-97-694-NL-C ISBN 92-78-28921-3 Öureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg ?3


eurovoc_concepts:
Mexico
cooperation agreement (EU)
economic cooperation
political cooperation

formats: html pdf print

text: 336 ET Euroopa Liidu Teataja 22000A1028(01) 28. 10. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/55. kd L 276/45 Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vaheline majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping (*) BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu asutamislepingu osalised (edaspidi “Euroopa Ühenduse liikmesriigid”), EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”) ühelt poolt ja MEHHIKO ÜHENDRIIGID (“edaspidi” Mehhiko) teiselt poolt, ARVESTADES nende ühist kultuuripärandit ja tihedaid ajaloolisi, poliitilisi ja majanduslikke sidemeid, mis neid ühendavad; ARVESTADES ulatuslikumat eesmärki arendada ja tugevdada üldist rahvusvaheliste suhete raamistikku eelkõige Euroopa ja Ladina-Ameerika vahel; ARVESTADES nende sidemete tugevdamisele märkimisväärselt kaasa aidanud 26. aprillil 1991. aastal Luxembourgis allakirjutatud ühenduse ja Mehhiko vahelist koostöö raamlepingut; ARVESTADES nende vastastikust huvi uute lepinguliste sidemete loomisel, et veelgi tugevdada nende kahepoolseid suhteid, tehes seda peamiselt ulatuslikuma poliitilise dialoogi, kaubavahetuse järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise, jooksvate maksete liberaliseerimise, kapitali liikumise ja nähtamatute tehingute, investeeringute edendamise ja ulatuslikuma koostöö abil; ARVESTADES nende täielikku pühendumist demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste ülddeklaratsiooniga kehtestatud põhiliste inimõiguste austamisele, samuti riikidevahelisi sõbralikke suhteid ja koostööd käsitlevate rahvusvahelise õiguse põhimõtetele kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjaga ning 1994. aastal São Paulos vastu võetud Rio Grupi / Euroopa Liidu ministrite deklaratsioonis sätestatud õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtetele; OLLES TEADLIKUD, et suhete tugevdamiseks kõikides ühist huvi pakkuvates valdkondades tuleks nende poliitiline dialoog sisse seada nii kahepoolsel kui ka rahvusvahelisel tasandil; ARVESTADES tähtsust, mille mõlemad lepinguosalised omistavad 1995. aasta märtsis Kopenhaagenis toimunud ülemaailmse sotsiaalarengu tippkohtumise (World Summit for Social Development) lõppdeklaratsioonis sätestatud põhimõtetele ja väärtustele; ARVESTADES tähtsust, mille mõlemad lepinguosalised omistavad 1992. aasta Rio Keskkonna- ja Arengudeklaratsiooni Agendas 21 kokkulepitud ja sätestatud säästva arengu põhimõtte nõuetekohasele rakendamisele; ARVESTADES nende kindlaksjäämist turumajanduse põhimõtetele ning olles teadlikud tähtsusest, mis kaasneb nende pühendumisega rahvusvahelisele vabakaubandusele vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja nende võimalustele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmetena, rõhutades eelkõige avatud regionalismi; ARVESTADES 2. mail 1995. aastal Pariisis allakirjutatud piduliku ühisdeklaratsiooni tingimusi, mille alusel otsustasid mõlemad lepinguosalised muuta oma kahepoolsed suhted pikaajaliseks kõikides valdkondades, ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu. (*) Euroopa Liidu 11 ametlikus keeles (hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome, rootsi) koostatud leping avaldati Euroopa Liidu Teatajas L 276, 28. 10. 2000, lk3. Tšehhi-, eesti-, läti-, leedu-, ungari-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelsed versioonid on avaldatud käesolevas 2004. aasta eriväljaandes. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 I JAOTIS OLEMUS JA REGULEERIMISALA Artikkel 1 Lepingu alus kuulutatud Demokraatlike põhimõtete ning inimõiguste ülddeklaratsiooniga välja on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning käesoleva lepingu oluline osa. inimõiguste austamine põhiliste Artikkel 2 Olemus ja reguleerimisala Käesoleva lepingu eesmärk on tugevdada lepinguosaliste vahelisi suhteid vastastikuse põhimõtte ja vastastikuse huvi alusel. Sel dialoog, eesmärgil ja majandussuhteid kaubanduse süvendatakse kaubandus- liberaliseerimise ning tugevdatakse ja laiendatakse koostööd. vastavalt WTO eeskirjadele lepinguga poliitiline seatakse sisse teel II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG Artikkel 3 1. Lepinguosalised nõustuvad sisse seadma tihedama poliitilise dialoogi, mis põhineb artiklis 1 viidatud põhimõtetel ja hõlmab kõiki vastastikust huvi pakkuvaid kahepoolseid ja rahvusvahelisi küsimusi ning mille tulemuseks on tihedam lepinguosaliste vahe- line nõupidamine selliste rahvasvaheliste organisatsioonide kon- tekstis, mille liikmed mõlemad on. 2. Dialoogi peetakse kooskõlas Euroopa Liidu ja Mehhiko ühis- deklaratsiooniga poliitilise dialoogi kohta, mis moodustab lepingu lahutamata osa ja mis sisaldub lõppaktis. 3. Ühisdeklaratsioonis sätestatud ministrite dialoogi peetakse peamiselt artikli 45 alusel asutatud ühisnõukogus. kaupade tundlikkust arvesse võttes otsuse kaubavahetuse tariifsete ja mittetariifsete tõkete kahepoolse, järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise korra ning ajakava kohta. Nimetatud otsuses käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi: a) ulatus ja üleminekuperioodid; b) impordi- ja eksporditollimaksud ning samaväärse toimega maksud; c) koguselised impordi- ja ekspordipiirangud ning samaväärse toimega meetmed; d) riiklik käsitlus, sealhulgas maksualase diskrimineerimise kee- lustamine kaupade suhtes kehtestatud maksude osas; e) dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed; f) kaitse- ja järelevalvemeetmed; g) päritolureeglid ja halduskoostöö; h) tollikoostöö; i) tolliväärtuse määramine; j) muu hulgas tehnilised normid ja standardid, sanitaar- ja füto- sanitaarvaldkonna õigusaktid, nõuetekohasuse hindamise, ser- tifitseerimise, märgistussüsteemi vastastikune tunnustamine; k) muu hulgas kõlbluse, avaliku korra või julgeolekuga põhjen- datavad üldised erandid; inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse; tööstus-, intellektuaal- ja kaubandusomandi kaitse; l) piirangud maksebilansiraskuste puhul. Artikkel 6 Teenuskaubandus Artikliga 4 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu kooskõlas asjakohaste WTO eeskirjadega, eelkõige üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) artikliga V, ning kõnealuse lepingu raames lepinguosaliste poolt eelnevalt võetud kohustusi teenuskaubanduse võttes nõuetekohaselt järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise korra kohta. arvesse otsuse III JAOTIS KAUBANDUS Artikkel 4 Eesmärk Artikkel 7 Käesoleva lepingu artiklites 5 ja 6 viidatud ühisnõukogu otsused kaubavahetuse ja teenuskaubanduse kohta käsitlevad piisavalt kõiki neid küsimusi üldises raamistikus ning jõustuvad kohe, kui need on vastu võetud. arengu Käesoleva jaotise eesmärk on luua raamistik kaubavahetuse ja teenuskaubanduse sealhulgas kaubavahetuse ja teenuskaubanduse kahepoolseks ja soodustatud, järkjärguliseks ja vastastikuseks liberaliseerimiseks kooskõlas WTO asjakohaste eeskirjadega ning võttes arvesse teatavate kaupade ja teenusesektorite tundlikkust. soodustamiseks, Artikkel 5 Kaubavahetus Artikliga 4 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu kooskõlas asjakohaste WTO eeskirjadega, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, ning teatavate IV JAOTIS KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED Artikkel 8 Kapitali liikumine ja maksed järkjärgulise Käesoleva jaotise eesmärk on luua raamistik kapitali liikumise ja maksete liberaliseerimise soodustamiseks Mehhiko ja ühenduse vahel, ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete ja lepinguosaliste suhtes kehtivate teiste rahvusvaheliste lepingute kohaste tulevaste kohustuste kohaldamist. vastastikuse ja 338 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 9 8 eesmärgi ettenähtud saavutamiseks Artikliga võtab ühisnõukogu vastu lepinguosaliste vahelise kapitali liikumise ja maksete piirangute järkjärgulise ja vastastikuse kaotamise meetmed ja ajakava, ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete ja lepinguosaliste suhtes kehtivate teiste rahvusvaheliste lepingute kohaste tulevaste kohustuste kohaldamist. Nimetatud otsuses käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi: a) käesolevas jaotises otseselt või kaudselt nimetatud määratluste mõiste, sisu, ulatus ja olemus; b) kapitalitehingud ja maksed, sealhulgas võrdne kohtlemine, mida hõlmab liberaliseerimine; c) liberaliseerimise ulatus ja üleminekuperioodid; d) sellise klausli lisamine, mis võimaldab lepinguosalistel säilitada piirangud käesolevas valdkonnas, kui see on õigustatud ava- liku korra, julgeoleku, rahvatervise ja kaitse seisukohast; e) selliste klauslite lisamine, mis võimaldavad lepinguosalistel kehtestada piiranguid käesolevas valdkonnas, kui ühel lepin- guosalisel tekivad raskused valuutakursi- või rahapoliitika toi- mimises, maksebilansi raskused või kui vastavalt rahvusvahe- lisele riikidele õigusele finantspiirangud. kolmandatele kehtestatakse V JAOTIS RIIGIHANKED, KONKURENTS, INTELLEKTUAALOMAND JA MUUD KAUBANDUSEGA SEOTUD SÄTTED Artikkel 10 Riigihanked 1. Lepinguosalised lepivad kokku kokkulepitud riigihangete tur- gude järkjärgulise ja kahepoolse avamise osas vastastikkuse alu- sel. 2. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu otsuse asjako- hase korra ja ajakava kohta. Otsuses käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi: a) kokkulepitud liberaliseerimise ulatus; a) mittediskrimineeriv ligipääs kokkulepitud turgudele; c) väärtuslävi; d) õiglased ja läbipaistvad menetlused; e) selged vaidlustamismenetlused; f) infotehnoloogia kasutamine. Artikkel 11 Konkurents 1. Lepinguosalised lepivad kokku asjakohased meetmed, et väl- tida konkurentsi moonutamist või piiramist, mis võib oluliselt mõjutada Mehhiko ja ühenduse vahelist kaubandust. Sel eesmärgil näeb ühisnõukogu ette poolte konkurentsieeskirjade rakendamise eest vastutavate asutuste koostöö- ja kooskõlasta- mismehhanismid. Nimetatud koostöö hõlmab vastastikust õigus- abi, teavitamist, konsulteerimist ja teabevahetust, mille eesmärgiks on konkurentsiseaduste ja -poliitika rakendamise läbipaistvuse tagamine. 2. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu otsused eel- kõige järgmistes küsimustes: a) ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsu- sed ja ettevõtjate kooskõlastatud tegevus; b) ühe või enama ettevõtja poolne turgu valitseva seisundi kuri- tarvitamine; c) ettevõtjate ühinemine; d) kaubanduslikud riigimonopolid; e) riigi osalusega äriühingud ja ettevõtjad, kellele on antud eri- või ainuõigused. Artikkel 12 Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand 1. Kinnitades intellektuaalomandi õiguste kaitsmisele omistata- vat suurt tähtsust (autoriõigus, sealhulgas arvutiprogrammide ja andmebaaside autoriõigus, ja kaasnevad õigused, patentide, töös- tusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste (sealhulgas päritolutä- hised), kaubamärkide, mikrolülituste topoloogiaga seotud õigu- sed, samuti kaitse kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10a, ja avali- kustamata oskusteabe kaitse), kohustuvad lepinguosalised võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada kõrgeimate rahvusvaheliste standardite kohane piisav ja tõhus kaitse, sealhulgas tõhusad meetmed nimetatud õiguste rakendamiseks. 2. Sel eesmärgil teeb ühisnõukogu järgmised otsused: a) konsulteerimismehhanismi kohta, mille eesmärgiks on vastas- tikustele rahuldavatele lahendustele jõudmine raskuste esine- mise korral intellektuaalomandi kaitse valdkonnas; b) üksikasjalike meetmete kohta, mis võetakse vastavalt lõikes 1 sätestatud eesmärgile, võttes arvesse eelkõige asjakohaseid intellektuaalomandit käsitlevaid mitmepoolseid konventsioo- ne. VI JAOTIS KOOSTÖÖ Artikkel 13 Koostööd ja majandusküsimusi käsitlev dialoog 1. Ühisnõukogu seab sisse korrapärase dialoogi, et tugevdada ja parandada käesolevas jaotises sätestatud koostööd, mis hõlmab eelkõige järgmist: a) teabevahetus ja koostöö arengu perioodiline läbivaatamine; 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 b) käesolevas lepingus sätestatud valdkondlike kokkulepete rakendamise kooskõlastamine ja järelevalve ning sellist liiki uute kokkulepete võimalikkuse analüüsimine. 2. Ühisnõukogu seab samuti sisse majandusküsimusi käsitleva korrapärase dialoogi, mis hõlmab teabeanalüüsi ja -vahetust eel- kõige makroökonoomika aspektides, et soodustada kaubandust ja investeeringuid. b) vajaduse korral lepinguosaliste vahelisi investeeringuid soo- dustava õigusliku keskkonna arenemise toetamist liikmesrii- kide ja Mehhiko vahel sõlmitavate kokkulepete abil, et eden- dada vältida ja topeltmaksustamist; investeeringuid kaitsta ning c) ühtlustatud ja lihtsustatud haldusmenetluse arengut; d) eelkõige mõlema lepinguosalise väikeste ja keskmise suuru- sega ettevõtete ühisinvesteeringute mehhanismide arengut. Artikkel 14 Tööstuskoostöö Artikkel 16 Finantsteenused 1. Vastastikust huvi arvesse võttes toetavad ja edendavad lepin- guosalised meetmeid, et arendada ja tugevdada jõupingutusi töös- tuskoostöö dünaamilise, ühtse ja detsentraliseeritud juhtimise alg- atamiseks, mille eesmärgiks on luua majandusarengut soodustav kliima. 2. Sellises koostöös keskendutakse eelkõige järgmisele: a) b) lepinguosaliste ettevõtjate vaheliste sidemete tugevdamine konverentside, seminaride, tööstuslike ja tehniliste võimaluste otsimise, ümarlaudade ning üldiste ja valdkondlike messide abil, et teha kindlaks vastastikust kommertshuvi pakkuvad valdkonnad ja neid kasutada ning soodustada kaubandust, investeeringuid ja tööstuskoostööd ning tehnoloogiasiirde projekte; lepinguosaliste ettevõtjate vahelise dialoogi tugevdamine ja laiendamine edasiste nõupidamiste ja kooskõlastusmeetmete edendamise teel, et teha kindlaks ja kaotada tööstuskoostöö tõkked, et soodustada konkurentsieeskirjade austamist, et tagada üldiste meetmete püsivus ja et toetada tööstust turu- nõudmistega kohandumisel; c) tööstuskoostöö algatuste edendamine mõlema lepinguosalise erastamise ja liberaliseerimise protsessi kontekstis, et soodus- tada investeeringuid ettevõtjate vahelise tööstuskoostöö abil; d) ajakohastamise, mitmekesistamise, uuenduste, koolituse, uurimis- ja arendustegevuse ning kvaliteedialaste algatuste toe- tamine; e) mõlema lepinguosalise osalemise toetamine katseprojektides ja eriprogrammides kooskõlas nende eritingimustega. Artikkel 15 Investeeringute soodustamine 1. Lepinguosalised kohustuvad looma koostöö finantsteenuste sektoris vastavalt nende õigusaktidele ja põhimõtetele ning koos- kõlas GATSi reeglite ja põhimõtetega nende vastastikust huvi ning pikaajalisi ja keskmise tähtajaga majanduslikke eesmärke silmas pidades. 2. Lepinguosalised nõustuvad töötama koos nii kahepoolsel kui ka mitmepoolsel tasandil, et suurendada nende asjaomaste majan- duskeskkondade vastastikust mõistmist ja teadlikkust ning saavu- tada teabevahetus finantsmääruste, finantsjärelevalve ja -kontrolli ning muude ühist huvi pakkuvate aspektide kohta. 3. Sellise koostöö peamiseks eesmärgiks on tugevdada paranda- tud ja mitmekesistatud tootlikkust ja konkurentsivõimet finants- teenuste sektoris. Artikkel 17 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostöö 1. Lepinguosalised edendavad soodsat keskkonda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamiseks. 2. Selline koostöö hõlmab järgmist: a) ettevõtjate vaheliste sidemete edendamine, ühisinvesteeringute soodustamine ning ühisettevõtete ja infovõrkude loomine ole- masolevate ECIP, AL-INVEST, BRE ja BC-NET abil; horisontaalprogrammide, näiteks b) rahastamisvõimalustele ligipääsu hõlbustamine, teabe edasta- mine ja uuenduste soodustamine. Artikkel 18 Tehnilised normid ja vastavushindamine Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd tehniliste normide ja vastavushindamise valdkonnas. Lepinguosalised aitavad luua huvipakkuva ja stabiilse keskkonna vastastikusteks investeeringuteks. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist: Artikkel 19 Toll a) õigusaktide ja investeerimisvõimalustega seotud teabe ning nende kindlakstegemise ja levitamise korda; 1. Tollikoostöö eesmärk on tagada head kaubandustavad. Lepin- guosalised kohustuvad edendama tollikoostööd, et parandada ja konsolideerida nende kaubandussuhete õiguslikku raamistikku. 340 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd 2. Sellise koostöö hõlmab eelkõige järgmist: Artikkel 21 a) teabevahetus; Koostöö põllumajanduse ja maapiirkondade valdkonnas b) uue koolitustehnika arendamine ja tegevuse kooskõlastamine, mida tuleks teha käesoleva valdkonna rahvusvaheliste organi- satsioonide raames; 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama arengut ja koostööd põllumajanduslikus, agrotööstus- ja maapiirkondade valdkonnas. c) ametnike ja vanemtöötajate vahetus tolliasutuste ja maksu- ametite vahel; d) tolliprotseduuride lihtsustamine kauba kasutusse lubamisel; e) vajaduse korral tehniline abi. 3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus sätestatud muude koos- töövormide kohaldamist, nimetavad lepinguosalised oma huvi, võttes arvesse tulevikus tolli valdkonnas vastastikuse abi proto- kolli sõlmimist käesolevas lepingus sätestatud institutsioonilises raamistikus. Artikkel 20 Infoühiskond 1. Lepinguosalised tõdevad, et info- ja sidetehnoloogiad on kaa- saegse elu võtmeelemendid ning majandus- ja sotsiaalarengu sei- sukohast äärmiselt tähtsad. 2. Käesoleva valdkonna koostöös pööratakse erilist tähelepanu järgmistele küsimustele: 2. Sel eesmärgil peavad nad läbi vaatama muu hulgas järgmise: a) meetmed tervise, taimetervise ja keskkonnastandardite ja -eeskirjade ühtlustamiseks, et hõlbustada kaubavahetust, võt- tes arvesse mõlema lepinguosalise suhtes kehtivaid õigusakte ja tehes seda vastavalt WTO eeskirjadele, lisaks artiklis 5 nime- tatud tingimustele; b) teabevahetuse ning projektide ja meetmete sisseseadmise või- malus kõnealusel eesmärgil eelkõige teabe, teadusliku ja teh- nilise uurimistöö ning inimressursside arendamise valdkonnas. Artikkel 22 Koostöö kaevandamise valdkonnas Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad koostööd kaevan- damise valdkonnas peamiselt järgmistel eesmärkidel läbiviidava tegevuse teel: a) mineraalide uurimise, rakendamise ja tulutoova kasutamise edendamine kooskõlas iga lepinguosalise käesoleva valdkonna õigusaktidega; a) infoühiskonna kõiki aspekte käsitlev dialoog; b) kaevandamise valdkonna uurimise ja kasutamisega seotud teabe-, kogemuste ja tehnoloogia vahetuse soodustamine; b) teabevahetus ja mis tahes tehniline abi seoses info- ja telekom- munikatsioonitehnoloogiate normide ja standardimisega, vas- tavustestimise ja -sertifitseerimisega; c) ekspertide vahetamise ja ühiste teadusuuringute edendamine tehnoloogia arengu võimaluste suurendamiseks; c) uute telekommunikatsiooni- ja infotehnoloogiate levitamine ning uute teenuste täiustamine kõrgetasemeliste side-, teenuste- ja infotehnoloogiaseadmete osas; d) ühiste teadusuuringute, tehnoloogilise ja tööstusliku arenda- mise projektide edendamine ja elluviimine uute info-, side-, telemaatika ja infoühiskonna tehnoloogiate valdkondades; e) mõlema lepinguosalise osalemise toetamine katseprojektides ja eriprogrammides kooskõlas nende eritingimustega; f) telemaatikavõrkude ja -teenuste vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime; g) eeskirju käsitlevat koostööd hõlmav dialoog rahvusvaheliste sidusteenuste kohta, sealhulgas eraelu puutumatuse ja isiku- andmete kaitsega seotud aspektid; h) vastastikune ligipääs andmebaasidele kooskõlas kokkulepita- vate tingimustega. d) meetmete arendamine, et soodustada investeeringuid käes- olevas valdkonnas. Artikkel 23 Koostöö energeetika valdkonnas 1. Lepinguosaliste koostöö eesmärgiks on arendada nende asja- omaseid energiasektoreid, pöörates tähelepanu tehnoloogiasiirete edendamisele ja teabevahetusele nende asjakohaste õigusaktide kohta. 2. Käesolevas sektoris tehakse koostööd peamiselt teabevahetu- se, inimressursside koolitamise, tehnoloogiasiirete ning ühiste teh- noloogiaarengu ja infrastruktuurialaste projektide, tõhusamate energiatootmisprotsesside projekteerimise, energia ratsionaalsema kasutamise edendamise, keskkonda kaitsvate alternatiivsete taas- tuvate energiaallikate kasutamise toetamise ning energia tootmi- sel kasutatavate jääkide ringlussevõtu ja töötlemise soodustamise abil. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 341 Artikkel 24 Transpordialane koostöö Artikkel 27 Valitsus 1. Lepinguosaliste vahelise transpordialase koostöö eesmärk on: a) toetada transpordisüsteemide ümberkorraldamist ja ajakohas- tamist; b) soodustada tegevusstandardeid. 2. Käesolevas kontekstis peetakse tähtsaks järgmist: a) ekspertide vaheline teabevahetus lepinguosaliste transpordipo- liitika ning muude ühist huvi pakkuvate küsimuste kohta; b) ettevõtjatele ja kõrgematele riigiametnikele ettenähtud majan- duslikud, õiguslikud ja tehnilised koolitusprogrammid; c) teabevahetus globaalse navigatsioonisatelliitide (GNSS) kohta; süsteemi d) tehniline abi transpordisüsteemide ümberkorraldamise ja aja- kohastamise toetamisel selle kõikides vormides. 3. Lepinguosalised kaalutlevad rahvusvahelise meretransporditee- nuste kõiki aspekte, tagamaks, et nad ei piira kaubavahetuse vas- tastikust laienemist. Käesolevas kontekstis peetakse läbirääkimisi rahvusvaheliste meretransporditeenuste liberaliseerimise kohta kooskõlas käesoleva lepingu artikli 6 tingimustega. Artikkel 25 Turismialane koostöö 1. Lepinguosaliste vahelise koostöö peamiseks eesmärgiks on parandada teabevahetust ja kehtestada parimad tavad turismi tasa- kaalustatud ja säästva arengu tagamiseks. 2. Sellega seoses pööravad lepinguosalised erilist tähelepanu järg- mistele küsimustele: a) loodus- ja kultuuripärandi potentsiaali kaitsmine ja maksimee- rimine; b) kohalike kogukondade terviklikkuse ja huvide austamine; c) koostöö edendamine naaberriikide piirkondade ja alevite vahel; d) koolituse parandamine hotellinduses, eelkõige aga hotellima- janduse ja -juhtimise valdkonnas. Artikkel 26 Statistikaalane koostöö ühtlustamist, Lepinguosalised nõustuvad soodustama statistiliste meetodite ja tavade ja teenuskaubanduse statistikat vastastiku vastuvõetaval viisil ning üldisemalt käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, millega kaasneb statistilise töötlemise võimalus. kaubavahetuse kasutada et Lepinguosalised teevad koostööd valitsuse ja institutsioonidega seotud küsimustes riigisisesel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et edendada inimressursside koolitamist ja haldusaspektide ajakohastamist. Artikkel 28 Koostöö narkokaubanduse, rahapesu ja lähtekemikaalide vastu võitlemisel 1. Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed vajalikus ula- tuses koostöö tegemiseks ja kontakti pidamiseks, et tugevdada nende tegevust narkootiliste ainete tootmise, levitamise ja ebasea- dusliku tarbimise vältimiseks ja vähendamiseks kooskõlas nende asjakohaste riigisiseste õigusnormidega. 2. Tuginedes käesoleva valdkonna pädevatele asutustele, kaasneb sellise koostööga eelkõige järgmine tegevus: a) kooskõlastatud programmide, sealhulgas tehnilise abi prog- rammide, ja meetmete arendamine narkootikumide kuritarvi- tamise vältimise ning narkomaanide ravi ja rehabilitatsiooni osas. Need jõupingutused võivad samuti hõlmata teadustööd ja meetmeid, mille eesmärk on vähendada narkootiliste ainete tootmist selliste valdkondade piirkondliku arendamise abil, mida kaldutakse kasutama ebaseaduslike kultuuride tootmisel; b) kooskõlastatud uimastikontrollialaste teadusprogrammide ja -projektide arendamine; c) seadusandliku ja haldusalase käsitlusega seotud teabevahetus ja asjakohaste meetmete võtmine seoses uimastikontrolliga ja rahapesu vastu võitlemisega, sealhulgas meetmed, mille on vastu võtnud ühendus ja käesolevas valdkonnas aktiivsed rah- vusvahelised asutused; d) lähtekemikaalide ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikus tootmises kasutatavate muude ainete seaduse- vastase leviku vältimine kooskõlas 13. detsembril 1996. aas- tal lepinguosaliste allakirjutatud narkootikumide lähteainete ja keemiliste ainete kontrolli käsitleva lepinguga ning 1988. aasta Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni Viini konventsiooniga. Artikkel 29 Teadus- ja tehnikakoostöö 1. Lepinguosalised nõustuvad tegema teadus- ja tehnikaalast koostööd vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, võttes arvesse nende asjakohaseid põhimõtteid. 2. Sellise koostöö eesmärgid on järgmised: a) soodustada teabe- ja oskusteabe vahetust teaduse ja tehnika kohta, eelkõige aga põhimõtete ja programmide rakendamise kohta; 342 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd b) edendada kahe lepinguosalise teadusringkondade vahelisi Artikkel 32 püsivaid suhteid; c) toetada inimressursside koolitamist. Koostöö audiovisuaalsektoris 3. Koostöö hõlmab ühiseid teadusprojekte ning teadlaste vahe- tust, kohtumisi ja koolitamist ning näeb ette teadustöö tulemuste maksimaalset levitamist. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö edendamises käesolevas sektoris peamiselt audiovisuaalsektori koolitusprogrammide ja massiteabevahendite, sealhulgas ühistootmis-, koolitus-, arengu- ja turustustegevuse abil. 4. Lepinguosalised toetavad nende asjaomaste kõrgkoolide, uuri- miskeskuste ja toomissektorite, eelkõige aga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemist käesolevas koostöös. Artikkel 33 Info- ja sidealane koostöö 5. Lepinguosaliste vahelise koostöö tulemuseks võib olla vald- kondlik kokkulepe teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse koh- ta, kui seda peetakse asjakohaseks. Lepinguosalise nõustuvad edendama teabevahetust ja -levi ning võtma ette ja toetama ühist huvi pakkuvat info- ja sidealast tegevust. Artikkel 30 Koolitus- ja haridusalane koostöö 1. Lepinguosalised teevad kindlaks viisid, kuidas märkimisväär- selt parandada olukorda haridus- ja kutsekoolitussektoris. Erilist tähelepanu pööratakse kõige ebasoodsamate sotsiaalrühmade haridusele ja koolitusele. 2. Lepinguosalised tõhustavad koostööd hariduse, sealhulgas kõrghariduse, kutsekoolituse ja vahetuste alal ülikoolide ja ette- võtete vahel, et parandada kõrgemate ametnike kutseoskusi era- ja avalikes sektorites. 3. Lepinguosalised keskenduvad meetmetele, mille eesmärk on luua alalised sidemed nende asjaomaste eriasutuste vahel ja soo- dustada teabe-, oskusteabe, ekspertide, tehniliste ressursside vahe- tust ja noorte vahetust, kasutades võimalusi, mida pakutakse ALFA programmi alusel, ja kogemusi, mille mõlemad lepinguosa- lised on nendes valdkondades omandanud. 4. Lepinguosaliste vahelise koostöö tulemusena võidakse vastas- tikusel nõusolekul sõlmida valdkondlik kokkulepe hariduse, seal- hulgas kõrghariduse, kutsekoolituse ja noortega seotud küsimuste valdkonnas. Artikkel 31 Kultuurialane koostöö Artikkel 34 Koostöö keskkonna ja loodusvarade valdkonnas 1. Käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste võetavate koostöö- meetmete suhtes võetakse arvesse keskkonnaalase ja ökoloogilise tasakaalu säilitamise vajalikkust. 2. Lepinguosalised kohustuvad arendama koostööd, et vältida keskkonna olukorra halvenemist; edendada loodusvarade kaitset ja säästvat majandamist; arendada, levitada ja vahetada teavet ja kogemusi keskkonnaalaste õigusaktide kohta majanduslike stii- mulite kasutamise soodustamiseks vastavuse edendamise eesmär- gil; tugevdada keskkonnajuhtimist kõikidel valitsuse tasanditel; edendada inimressursside koolitamist, haridust keskkonnaalastel teemadel ja ühiste teadusprojektide täideviimist; arendada kana- leid ühiskonna osalemiseks. 3. Lepinguosalised soodustavad kooskõlas selliste programmide eritingimustega vastastikust ligipääsu käesoleva valdkonna prog- rammidele. 4. Lepinguosaliste vahelise koostöö tulemuseks võib olla vald- kondlik kokkulepe keskkonna ja loodusvarade valdkonnas, kui seda peetakse asjakohaseks. Artikkel 35 Koostöö kalandussektoris asjaomaste Lepinguosaliste sotsiaal- majanduslikku tähtsust silmas pidades kohustuvad nad arendama tihedamat koostööd käesolevas valdkonnas eelkõige valdkondliku kalanduskokkuleppe sõlmimise teel kooskõlas nende asjakohaste õigusaktidega, kui seda peetakse asjakohaseks. kalandussektorite 1. Lepinguosalised nõustuvad edendama nende mitmekesisust nõuetekohaselt austavat kultuurialast koostööd, et suurendada vastastikust mõistmist ja nende asjaomaste kultuuride levikut. Artikkel 36 Koostöö sotsiaalküsimuste ja vaesuse valdkonnas 2. Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed kultuurivahe- tuse soodustamiseks ja ühiste algatuste elluviimiseks erinevates kultuurivaldkondades. Sellega seoses määravad lepinguosalised õigel ajal kindlaks asjakohased koostööalased meetmed ja korra. 1. Lepinguosalised peavad dialoogi kõikide sotsiaalmeetmete kava aspektide kohta, mis pakuvad huvi ühele või teisele lepingu- osalisele. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 343 See peaks hõlmama sotsiaalselt kaitsetute rühmade ja piirkonda- dega seotud järgmisi teemasid: põliselanikkond, vaesed maaelani- kud, madalate sissetulekutega naised ja muud elanike rühmad, kes elavad vaesuses. b) koolitus- ja infomeetmed, mille eesmärgiks on aidata asutus- tel tõhusamalt toimida ja tugevdada õigusriigi põhimõtteid; c) inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamine. 2. Lepinguosalised tõdevad, et majandusliku ja sotsiaalse arengu ühtlustamine on tähtis, võttes arvesse eelnevas lõikes nimetatud rühmade põhiõiguste austamise vajalikkust. Uus alus kasvuks peaks looma töökohti ning tagama parema elatustaseme kõige ebasoodsamates tingimustes elava elanikkonna jaoks. 3. Lepinguosalised võivad täide viia ühisprojekte, et tugevdada nende asjaomaste valimiskogude vahelist ning muude järelevalve ja inimõiguste järgimise edendamise eest vastutavate asutuste vahelist koostööd. 3. Lepinguosalised peavad perioodilisi nõupidamisi seoses koos- tööga, millesse kaasatakse kodanikuühiskond ja mille eesmärgiks on pakkuda võimalusi töökohtade loomiseks, kutsekoolituseks ja sissetuleku suurenemiseks. Artikkel 40 Koostöö tarbijakaitse valdkonnas Artikkel 37 Piirkondlik koostöö 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolevas valdkonnas teh- tava koostöö eesmärk on täiustada nende tarbijakaitsesüsteeme ja püüda ühitada süsteeme nende asjakohaste õigusaktide kohaselt. 2. Koostöö käigus pööratakse tähelepanu peamiselt järgmisele: 1. Lepinguosalised edendavad meetmeid, mille eesmärgiks on arendada ühistegevust koostöö abil peamiselt Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere riikides. a) ja ekspertide vahetus ning koostöö edendamine teabe- mõlema lepinguosalise tarbijaasutuste vahel; 2. Eelistatud on algatused, mis on suunatud Kesk-Ameerika ja Kariibi mere riikide piirkonnasisese kaubavahetuse edendamisele; keskkonnaalase ning tehnika- ja teadusalase uurimistöö vald- konna piirkondliku koostöö soodustamisele; piirkonna majan- duslikuks arenguks vajaliku side infrastruktuuri arendamise eden- damisele ja selliste algatuste toetamisele, mille alusel parandatakse vaesuses elavate inimeste elatustaset. 3. Erilist tähelepanu pööratakse naiste rolli arendamisele, seda eelkõige tootmisprotsessis. 4. Lepinguosalised uurivad asjakohaseid vahendeid muude riiki- dega tehtava ühiskoostöö edendamiseks ja järelevalveks. Artikkel 38 Koostöö seoses pagulastega Lepinguosalised püüavad säilitada Kesk-Ameerika pagulastele Mehhikos eelnevalt antud abi ning teevad koostööd püsivate lahenduste otsimisel. Artikkel 39 Koostöö inimõiguste ja demokraatia valdkonnas 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et koostöö käesolevas vald- konnas peaks edendama artiklis 1 viidatud põhimõtteid. b) koolituskavade koostamine ja tehnilise abi andmine. Artikkel 41 Koostöö andmekaitse valdkonnas 1. Lepinguosalised lepivad artikli 51 suhtes kokku, et nad teevad isikuandmete kaitse valdkonnas koostööd, parandamaks kaitseta- set ja vältimaks isikuandmete edastamist nõudva kaubavahetuse tõkkeid. 2. Koostöö isikuandmete kaitse valdkonnas võib hõlmata tehni- list abi teabe- ja ekspertide vahetuse kujul ning ühisprogrammide ja -projektide loomist. Artikkel 42 Tervis 1. Tervishoiualase koostöö eesmärkideks on tugevdada meet- meid teadustöö, farmakoloogia, ennetava meditsiini ja nakkushai- guste, näiteks AIDSi valdkonnas. 2. Koostööd tehakse peamiselt järgmistes vormides: a) epidemioloogia- ning tervishoiuteenuste detsentraliseerimis- ja haldamisalased projektid; b) kutsekoolitusprogrammide arendamine; 2. Koostöös keskendutakse peamiselt järgmisele: a) kodanikuühiskonna arendamine haridus- ja koolitusprogram- mide ning üldsuse teadlikkust tõstvate programmide abil; c) programmid ja projektid, mille eesmärgiks on parandada ter- vishoiunõudeid ja sotsiaalhoolekannet maa- ja linnapiirkon- dades. 344 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 43 Edasise arengu klausel 1. Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul käesolevat jaotist laiendada, et suurendada koostöö ulatust ning täiendada seda kokkulepetega eri sektorite või meetmete kohta. 2. Käesoleva jaotise rakendamise osas võivad lepinguosalised esi- tada soovitusi vastastikuse koostöö laiendamise kohta, võttes arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi. Artikkel 44 Koostöövahendid 1. Käesolevas lepingus sätestatud koostöö eesmärkide täitmiseks muudavad lepinguosalised asjakohased vahendid, sealhulgas raha- lised vahendid, kättesaadavaks, kuivõrd nende asjakohased vahen- did ja määrused seda võimaldavad. 2. Lepinguosalised aitavad Euroopa Investeerimispangale kaasa selle tegevuse jätkamisel Mehhikos kooskõlas selle menetluse ja rahastamiskriteeriumitega. VII JAOTIS INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK Artikkel 45 Ühisnõukogu Käesolevaga moodustatakse ühisnõukogu, kontrollib käesoleva lepingu rakendamist. Ühisnõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt ja kui asjaolud seda nõuavad. Ühisnõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused. kes Artikkel 46 1. Ühisnõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Mehhiko valitsuse liikmed. 2. Ühisnõukogu liikmed võivad nõukogu töökorra kohaselt anda volituse enda esindamiseks. 3. Ühisnõukogu võtab vastu oma töökorra. 4. Ühisnõukogu eesistujaks on töökorras sätestatud korra koha- selt vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja Mehhiko valit- suse liige. võtavad nende rakendamiseks vajalikud meetmed. Ühisnõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi. koostab oma otsused ja Ta omavahelisel kokkuleppel. soovitused lepinguosaliste Artikkel 48 Ühiskomitee 1. Ühisnõukogule on tema ülesannete täitmisel abiks ühiskomi- tee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Meh- hiko valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Ühisnõukogu määrab oma töökorraga kindlaks ühiskomitee üles- anded, sealhulgas ühisnõukogu kohtumiste ettevalmistamise, ning komitee töökorralduse. 2. Ühisnõukogu võib oma pädevuse delegeerida ühiskomiteele. Sellisel juhul teeb ühiskomitee otsused artikli 47 tingimuste koha- selt. 3. Ühiskomitee tuleb üldjuhul kokku kord aastas vaheldumisi Brüsselis ja Mehhikos kuupäeval ja päevakorraga, mille lepingu- osalised on eelnevalt kokku leppinud. Vastastikusel kokkuleppel võib kokku kutsuda erakorralisi kohtumisi. Ühiskomitee eesistu- jaks on vaheldumisi mõlema lepinguosalise esindaja. Artikkel 49 Muud erikomiteed Ühisnõukogu võib teha otsuse mis tahes muu erikomitee või -organi moodustamise kohta, mis abistab teda ülesannete täitmisel. Oma töökorraga määrab ühisnõukogu kindlaks selliste komiteede või organite koosseisu ja ülesanded ning töökorralduse. Artikkel 50 Vaidluste lahendamine teeb otsuse või Ühisnõukogu kaubandusega seotud vaidluse lahendamise korra kehtestamise kohta, mis on kooskõlas selle valdkonna asjakohaste WTO sätetega. kaubandus- konkreetse VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 51 Andmekaitse Artikkel 47 Ühisnõukogu on pädev tegema käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid selles sätestatud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning lepinguosalised 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et võimaldavad kõrgetaseme- list kaitset isiku- ja muude andmete töötlemisel kooskõlas stan- darditega, mille on vastu võtnud asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid ja ühendus. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 345 2. Sel eesmärgil võtavad nad arvesse käesoleva lepingu lahuta- mata osa moodustavas lisas viidatud standardeid. Artikkel 56 Territoriaalne kohaldatavus Artikkel 52 Riigi julgeoleku klausel Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalist võtmast meetmeid a) mida ta peab vajalikuks, et vältida tema oluliste julgeoleku- huvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra säilitamist mõjutavate tõsiste riigisiseste rahutuste, sõja või tõsiste rahvusvaheliste pingete korral, mis võivad viia rel- vakonfliktini, või rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamise osas võetud kohustuste täitmiseks. Artikkel 53 Lõppakt ühisdeklaratsioone ning ühepoolseid deklaratsioone. sisaldab käesoleva lepingu allakirjutamisel tehtud Artikkel 54 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide territooriumi suhtes. Artikkel 57 Kestus 1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. 2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Artikkel 58 Kohustuste täitmine 1. Lepinguosalised võtavad kõik käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud üld- või erimeetmed ning tagavad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide järgimise. 1. Kui käesoleva lepingu sätete kohaselt rakendatakse enamsoo- dustusrežiimi või mis tahes käesoleva lepingu alusel vastuvõetud kokkulepet, ei kohaldata seda maksusoodustustele, mida liikmes- riigid või Mehhiko annavad või võivad tulevikus anda kokkulepe- te, muude maksukokkulepete või riigisisese maksuõiguse alusel topeltmaksustamise vältimiseks. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juh- tudel, esitab ta 30 päeva jooksul ühisnõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. 2. Mitte midagi käesolevas lepingus ega selle alusel sõlmitud kok- kulepetes ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Mehhikol võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute mak- susätete ja muude maksukokkulepete või riigisisese maksuõiguse kohastest maksudest kõrvalehoidumist. 3. Mitte midagi käesolevas lepingus ega selle alusel sõlmitud kok- kulepetes ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriike või Mehhikot eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eelkõige oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud. Artikkel 55 Lepinguosaliste mõiste Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalised” ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko. Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teavitatakse nendest meetmetest viivitamata ühisnõukogu ning neid arutatakse nimetatud nõukogus. 2. Lepinguosalised on ühel meelel, et käesoleva artikli lõikes 1 sisalduv mõiste “eriti pakilised juhud” tähendab juhtumeid, mil üks lepinguosaline rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluline rikku- mine seisneb järgmises: a) lepingust lahtiütlemine, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üld- normide kohaselt lubatud; b) artiklis 1 sätestatud lepingu oluliste tingimuste rikkumine. 3. Lepinguosalised on ühel meelel, et käesolevas artiklis nimeta- tud “asjakohased meetmed” on rahvusvahelise õiguse kohaselt võetavad meetmed. Kui üks lepinguosaline võtab käesolevas artik- lis sätestatud eriti pakilisel juhul teatava meetme, võib teine lepin- guosaline taotleda lepinguosaliste erakorralise kohtumise kokku- kutsumist 15 päeva jooksul. 346 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 59 Autentsed tekstid Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Artikkel 60 Jõustumine II ja VI jaotise kohaldamine peatatakse, kuni ühisnõukogu võtab vastu artiklites 5, 6, 9, 10, 11 ja 12 sätestatud otsused. 3. Teade selle kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasek- retärile, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtja. 4. Käesoleva lepinguga asendatakse 26. aprillil 1991. aastal alla- kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Mehhiko vaheline koostöö raam- leping kuupäeval, mil hakatakse lõike 2 kohaselt kohaldama II ja VI jaotist. 1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menet- luste kohaselt. 2. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõusta- miseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 5. Lepingu jõustumisel peetakse otsuseid, mille on vastu võtnud 8. detsembril 1997. aastal allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Mehhiko vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu alusel asutatud ühisnõukogu, artikli 45 alusel asuta- tud ühisnõukogu poolt vastuvõetuks. Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Bruxelles den ottende december nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Brussels on the eighth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Bruxelles, le huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre millenovecentonovantasette. Gedaan te Brussel, de achtste december negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseit- semän. Som skedde i Bryssel den åttonde december nittonhundranittiosju. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 347 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrĳk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. la Communauté flamande, la Communauté Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstelĳke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 348 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 349 Pour le Grand-Duché de Luxembourg Voor het Koninkrĳk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland 350 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 351 Por los Estados Unidos Mexicanos 352 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd LISA ARTIKLIS 51 VIIDATUD ISIKUANDMETE KAITSE — Isikuandmete elektrooniliste failide reguleerimise suunised, mida on 20. novembril 1990. aastal muutnud ÜRO Peaassamblee. — OECD Nõukogu 23. septembri 1980. aasta soovitus isikuandmete kaitse ja piiriülese edastamise suuniste kohta. — 28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon, mis puudutab isikuandmete automatiseeritud töötlemist. — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 353 LÕPPAKT Ühenduse liikmesriikide täievolilised esindajad ja Mehhiko Ühendriikide täievolilised esindajad võtavad käesolevaga vastu järgmise lõppakti, mis seondub 1. Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga; 2. Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepinguga ning 3. Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide ühisdeklaratsiooniga. 354 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd (1) Täievolilised esindajad, kes esindavad: BELGIA KUNINGRIIKI, TAANI KUNINGRIIKI, SAKSAMAA LIITVABARIIKI, KREEKA VABARIIKI, HISPAANIA KUNINGRIIKI, PRANTSUSE VABARIIKI, IIRIMAAD, ITAALIA VABARIIKI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI, MADALMAADE KUNINGRIIKI, AUSTRIA VABARIIKI, PORTUGALI VABARIIKI, SOOME VABARIIKI, ROOTSI KUNINGRIIKI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI, kes on EUROOPA ÜHENDUSE asutamislepingu lepinguosalised, edaspidi “liikmesriigid”, ja EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja täievolilised esindajad, kes esindavad MEHHIKO ÜHENDRIIKE, edaspidi “Mehhiko”, teiselt poolt, kes on kokku tulnud Brüsselis kaheksandal detsembril tuhande üheksasaja üheksakümne seitsmendal aastal, et kirjutada alla Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule, edaspidi “leping”, on vastu võtnud järgmised dokumendid: — leping ja selle lisa. Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Mehhiko täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmised käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid: Euroopa Liidu ja Mehhiko ühisdeklaratsioon lepingu artiklis 3 nimetatud poliitilise dialoogi kohta, ühisdeklaratsioon dialoogi kohta parlamentide tasandil, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 4 tõlgendamise kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 24 lõike 3 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 35 kohta. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 Mehhiko täievolilised esindajad on võtnud arvesse järgmised käesolevale lõppaktile lisatud Euroopa Ühenduse ja/või selle liikmesriikide deklaratsioonid: deklaratsioon lepingu artikli 11 kohta, deklaratsioon lepingu artikli 12 kohta. Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad on võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud Mehhiko deklaratsiooni: deklaratsioon lepingu I jaotise kohta. 356 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd ÜHISDEKLARATSIOONID Ühisdeklaratsioonid Euroopa Liidu ja Mehhiko ühisdeklaratsioon poliitilise dialoogi kohta (artikkel 3) 1. PREAMBUL Euroopa Liit ja Mehhiko, — olles teadlikud oma ajaloolistest, poliitilistest, majandus- ja kultuurisidemetest ning oma rahvaste sõprussuhetest, — arvestades soovi tugevdada poliitilist ja majandusvabadust, mis on Euroopa Liidu liikmesriikide ning Mehhiko ühiskonna aluseks, — kinnitades, et demokraatliku ühiskonna nurgakivideks on inimväärikus ning inimõiguste edendamine ja kaitse ning oluline osa on õigusriigi demokraatlikel institutsioonidel, — soovides kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjaga tugevdada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, — jagades huvi piirkondliku integratsiooni kui oma kodanikele sotsiaalarengu ja ühiskonna liikmete solidaarsuse põhimõtetel rajanevat säästvat ja tasakaalustatud arengut võimaldava meetme suhtes, — lähtudes 1991. aastal ühenduse ja Mehhiko vahel allakirjutatud koostöö raamlepinguga sisseseatud soodussuhetest, — tuletades meelde 2. mail 1995. aastal Pariisis komisjoni ja nõukogu ning Mehhiko poolt allakirjutatud piduliku ühisdeklaratsiooniga ettenähtud põhimõtteid, on otsustanud arendada pikaajalisi suhteid. 2. EESMÄRGID Euroopa Liit ja Mehhiko on seisukohal, et ulatuslikuma poliitilise dialoogi sisseseadmine on kavandatava majandusliku ja poliitilise lähenemise põhiaspekt ning otsustav tegur käesoleva deklaratsiooni preambulis sätestatud põhimõtete edendamise osas. Selle dialoogi aluseks on lepinguosaliste ühine ustavus demokraatiale ja inimõiguste austamine ning soov säilitada rahu ja seada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjaga sisse õiglane ja stabiilne rahvusvaheline kord. Dialoogi eesmärkideks on püsivate solidaarsussuhete sisseseadmine Euroopa Liidu ja Mehhiko vahel, stabiilsuse ja õitsengu toetamine nende asjaomastes piirkondades, püüd rakendada piirkondlikku integratsiooni ning edendada mõistmise ja sallivuse õhkkonda nende rahvaste ja kultuuride vahel. Dialoog hõlmab kõiki vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi ning selle eesmärk on avada võimalused uute ühise eesmärgiga koostöövormide, sealhulgas rahvusvaheliste ühisalgatuste jaoks eelkõige rahu, julgeoleku ja piirkondliku arengu valdkondades. 3. DIALOOGIMEHHANISMID Lepinguosalised peavad poliitilist dialoogi kontaktide, teabevahetuse ja konsultatsioonide abil erinevate Mehhiko ja Euroopa Liidu asutuste, sealhulgas Euroopa Komisjoni vahel. Dialoogi peetakse eelkõige — presidentide tasandil, — ministrite tasandil, — kõrgemate ametnike tasandil, — ning kasutades võimalikult tõhusalt diplomaatilisi kanaleid. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 Presidentide kohtumised, mille üksikasjaliku korra kohta teevad lepinguosalised otsuse, toimuvad korrapäraselt lepinguosaliste kõrgeimate organite vahel. Ministrite tasandi kohtumised, mille üksikasjaliku korra kohta teevad lepinguosalised otsuse, toimuvad korrapäraselt välisministrite vahel. Ühisdeklaratsioon dialoogi kohta parlamentide tasandil Lepinguosalised rõhutavad, et soovitav on sisse seada poliitiline dialoog parlamentide tasandil Euroopa Parlamendi ning Mehhiko Kongressi (Saadikutekoja ja Senati) kontaktide kaudu. Ühisdeklaratsioon artikli 4 tõlgendamise kohta Käesoleva lepingu artiklist 4 tulenevad kohustused jõustuvad pärast artiklis 5 osutatud otsuse vastuvõtmist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 7. Ühisdeklaratsioon artikli 24 lõike 3 kohta Lepinguosalised kinnitavad WTO liikmetena võetud mitmepoolseid kohustusi meretransporditeenuste osas, võttes ühtlasi arvesse asjaomaseid OECD nähtamatute jooksvate tehingute liberaliseerimise juhendi kohaseid kohustusi. Ühisdeklaratsioon artikli 35 kohta Lepinguosalised lepivad kokku, et annavad mitmel tasandil oma institutsioonilise toetuse rahvusvahelise säästva kalastamise toimimisjuhendi vastuvõtmisele, jõustumisele ja rakendamisele. 358 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd ÜHEPOOLSED DEKLARATSIOONID Ühepoolsed deklaratsioonid Ühenduse deklaratsioon artikli 11 kohta Ühendus deklareerib, et kuni artikli 11 lõikes 2 osutatud vaba konkurentsi rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ühisnõukogu poolt hindab ta nimetatud artikliga vastuolus olevat tegevust Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 85, 86 ja 92 sätestatud eeskirjadest tulenevate kriteeriumide alusel, ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete osas eeskirjade alusel, mis on sätestatud selle lepingu artiklites 65 ja 66 ning ühenduse eeskirjades riigiabi kohta, sealhulgas teisestes õigusaktides. Ühenduse ja selle liikmesriikide deklaratsioon artiklis 12 nimetatud intellektuaalomandi konventsioonide kohta Ühendus ja selle liikmesriigid käsitlevad artikli 12 lõike 2 punktis b nimetatud mitmepoolsete intellektuaalomandiga seotud konventsioonidena vähemalt järgmisi: — kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt, muudetud 1979. aastal), — teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961), — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989), — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice’i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal), — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal), — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt), — kaubamärgiõiguse leping (Genf, 1994). 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 Mehhiko deklaratsioon I jaotise kohta Mehhiko välispoliitika aluseks on tema põhiseaduses sätestatud järgmised põhimõtted: rahvaste enesemääramisõigus, mittesekkumine, vaidluste rahumeelne lahendamine, jõukasutamisega ähvardamise ja jõukasutamise keeld rahvusvahelistes suhetes, riikide õiguslik võrdsus, rahvusvaheline arengukoostöö, püüdlemine rahvusvahelise rahu ja julgeoleku poole. Võttes arvesse oma ajaloolist kogemust ja põhiseadusega sellele antud kõrgeimat mandaati, väljendab Mehhiko kindlat veendumust, et rahu ja areng võivad rajaneda üksnes rahvusvahelise õiguse täielikul järgimisel. Mehhiko deklareerib ka, et tema konstruktiivset osalemist rahvusvahelistes suhetes juhivad alati Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üldsuse avaldatud põhimõtted ning kooseksisteerimise põhimõtted, demokraatlikud põhimõtted, mis moodustavad ka raamistiku käesoleva lepinguga hõlmatud suhete jaoks ühenduse ja selle liikmesriikidega ning suhete jaoks mis tahes muu riigi või riikide grupiga. inimõiguste ülddeklaratsioonis rahvusvahelise nimetatud põhikirjas 360 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Bruxelles den ottende december nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Brussels on the eighth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Bruxelles, le huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre millenovecentonovantasette. Gedaan te Brussel, de achtste december negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseit- semän. Som skedde i Bryssel den åttonde december nittonhundranittiosju. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 362 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 Pour le Grand-Duché de Luxembourg Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republikken Finland 364 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 365 Por los Estados Unidos Mexicanos 366 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Samaaegselt on täievolilised esindajad, kes esindavad EUROOPA ÜHENDUST, (2) edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja täievolilised esindajad, kes esindavad MEHHIKO ÜHENDRIIKE, edaspidi “Mehhiko”, teiselt poolt, kes on kokku tulnud Brüsselis kaheksandal detsembril tuhande üheksasaja üheksakümne seitsmendal aastal, et kirjutada alla kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevale vahelepingule Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel, edaspidi “leping”, vastu võtnud järgmise dokumendi: — leping. Ühenduse täievolilised esindajad ja Mehhiko täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmise käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsiooni: — ühisdeklaratsioon lepingu artikli 2 tõlgendamise kohta. Mehhiko täievolilised esindajad on võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud ühenduse deklaratsiooni: — Euroopa Ühenduse deklaratsioon lepingu artikli 5 kohta. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Bruxelles den ottende december nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Brussels on the eighth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Bruxelles, le huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre millenovecentonovantasette. Gedaan te Brussel, de achtste december negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseit- semän. Som skedde i Bryssel den åttonde december nittonhundranittiosju. 368 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen Por los Estados Unidos Mexicanos 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 Ühisdeklaratsioon artikli 2 tõlgendamise kohta Käesoleva lepingu artiklist 2 tulenevad kohustused jõustuvad pärast artiklis 3 nimetatud otsuse vastuvõtmist. Euroopa Ühenduse deklaratsioon artikli 5 kohta Ühendus deklareerib, et kuni artikli 5 lõikes 2 osutatud konkurentsi rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ühisnõukogu poolt hindab ta nimetatud artikliga vastuolus olevat tegevust Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 85, 86 ja 92 sätestatud eeskirjadest tulenevate kriteeriumide alusel, ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete osas eeskirjade alusel, mis on sätestatud selle lepingu artiklites 65 ja 66 ning ühenduse eeskirjades riigiabi kohta, sealhulgas teisestes õigusaktides. 370 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd (3) Samaaegselt on liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Mehhiko täievolilised esindajad vastu võtnud järgmise ühisdeklaratsiooni teksti. EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING MEHHIKO ÜHENDRIIKIDE ÜHISDEKLARATSIOON Majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva 8. detsembril 1997. aastal allakirjutatud lepingu III ja IV jaotises sätestatud küsimuste piisavaks käsitlemiseks üldises raamistikus kohustuvad Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ning Mehhiko Ühendriigid 1. alustama ja võimaluse korral lõpule viima läbirääkimised teenuskaubanduse ning kapitali liikumise ja maksete liberaliseerimise korra ning eespool nimetatud lepingu artiklites 6, 8, 9 ja 12 sätestatud intellektuaalomandit käsitlevate meetmete osas üheaegselt läbirääkimistega eespool nimetatud lepingu artiklis 5 ja 8. detsembril 1997. aastal allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu artiklis 3 sätestatud kaubavahetuse liberaliseerimise korra ja ajakava kohta; 2. ilma et see mõjutaks nende asjaomaste siseprotseduuride läbiviimist, püüda tagada, et teenuskaubanduse ning kapitali liikumise ja maksete liberaliseerimise läbirääkimiste tulemused ning eespool sätestatud meetmed intellektuaalomandi osas jõustuksid võimalikult kiiresti, et saavutada lepinguosaliste ühine eesmärk, milleks on majanduspartnerluse, poliitilise kooskõlastamise ja koostöö lepingu artikli 7 kohaselt nii kaupu kui ka teenuseid hõlmav ülemaailme kaubanduse liberaliseerimine