title: Direttiva 97/66/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 15 dicembre 1997 sul trattamento dei dati personali e sulla tutela della vita privata nel settore delle telecomunicazioni

eurovoc_concepts:
cross-frontier data flow
data processing
disclosure of information
personal data
protection of privacy
telecommunications

text: 30. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 24/1 I (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità) DIRETTIVA 97/66/CE DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO del 15 dicembre 1997 sul trattamento dei dati personali e sulla tutela della vita privata nel settore delle telecomunicazioni IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 100A, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Comitato economico e sociale (2), deliberando secondo la procedura di cui all’arti- colo 189 B del trattato (3), visto il testo comune appro- vato dal Comitato di conciliazione il 6 novembre 1997, (1) considerando che la direttiva 95/46/CE del Parla- mento europeo e del Consiglio, del 24 ottobre 1995, relativa alla tutela delle persone fisiche con riguardo al trattamento dei dati personali, nonché alla libera circolazione di tali dati (4), richiede che gli Stati membri assicurino la tutela dei diritti e delle libertà delle persone fisiche e particolarmente del diritto alla vita privata, per quanto riguarda il trattamento dei dati personali, al fine di garantire il libero flusso dei dati personali nella Comunità; (2) considerando che la riservatezza delle comunica- zioni è garantita sulla base degli strumenti interna- zionali relativi ai diritti dell’uomo (in particolare la convenzione europea per la protezione dei diritti dell’uomo e delle libertà fondamentali) e delle costi- tuzioni degli Stati membri; (1) GU C 200 del 22. 7. 1994, pag. 4. (2) GU C 159 del 17. 6. 1991, pag. 38. (3) Parere del Parlamento europeo dell’11 marzo 1992 (GU C 94 del 13. 4. 1992, pag. 198), posizione comune del Consiglio del 12 settembre 1996 (GU C 315 del 24. 10. 1996, pag. 30) e decisione del Parlamento europeo del 16 gennaio 1997 (GU C 33 del 3. 2. 1997, pag. 78). Decisione del Parlamento europeo del 20 novembre 1997 (GU C 371 dell’8. 12. 1997). Decisione del Consiglio del 1o dicembre 1997. (4) GU L 281 del 23. 11. 1995, pag. 31. (3) considerando che attualmente nella Comunità ven- gono introdotte nelle reti pubbliche di telecomuni- cazione nuove tecnologie digitali avanzate che fanno emergere esigenze specifiche in relazione alla tutela dei dati personali e della vita privata dell’utente; che lo sviluppo della società dell’infor- mazione è caratterizzato dall’introduzione di nuovi servizi di telecomunicazione; che il positivo svi- luppo transfrontaliero di tali servizi, quali video a richiesta (video on demand) e televisione interattiva, dipende in parte dal fatto che gli utenti possano confidare di non correre rischi riguardo alla loro vita privata; (4) considerando che ciò riguarda in particolare l’intro- duzione della rete digitale di servizi integrati (ISDN) e delle reti digitali radiomobili; (5) considerando che, nella risoluzione del 30 giugno 1988 sullo sviluppo del mercato comune dei servizi e delle apparecchiature di telecomunicazione entro il 1992 (5), il Consiglio ha chiesto che siano prese misure per tutelare i dati personali, al fine di favorire la creazione di un ambiente propizio al futuro sviluppo delle telecomunicazioni nella Co- munità; che, nella risoluzione del 18 luglio 1989 relativa al rafforzamento del coordinamento per l’introduzione della rete digitale di servizi integrati (ISDN) nella Comunità europea entro il 1992 (6), il Consiglio ha ribadito l’importanza della tutela dei dati personali e della vita privata; (6) considerando che il Parlamento europeo ha sottoli- neato l’importanza della tutela dei dati personali e della vita privata nelle reti di telecomunicazione, con particolare riferimento all’introduzione della rete digitale di servizi integrati (ISDN); (7) considerando che nel settore delle reti pubbliche di telecomunicazione occorre prevedere disposizioni (5) GU C 257 del 4. 10. 1988, pag. 1. (6) GU C 196 dell’1. 8. 1989, pag. 4. L 24/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 1. 98 legislative, regolamentari e tecniche specifiche al fine di tutelare i diritti e le libertà fondamentali delle persone fisiche e i legittimi interessi delle persone giuridiche, con particolare riferimento ai rischi sempre maggiori di abuso connessi alla memorizzazione e al trattamento automatizzato di dati relativi agli abbonati e agli utenti; settore della (8) considerando che le disposizioni legislative, regola- mentari e tecniche adottate dagli Stati membri in materia di tutela dei dati personali e della vita privata, nonché dei legittimi interessi delle persone giuridiche nel telecomunicazione devono essere armonizzate per evitare ostacoli al mercato interno della telecomunicazione in base all’obiettivo di cui all’articolo 7 A del trattato; che l’armonizzazione è limitata alle esigenze stretta- mente necessarie per garantire che non si ostacolino la promozione e lo sviluppo di nuovi servizi e reti di telecomunicazione tra Stati membri; (9) considerando che gli Stati membri, i fornitori dei servizi e gli utenti interessati così come gli organi cooperare competenti, dovrebbero comunitari all’introduzione e allo sviluppo delle pertinenti tecnologie richieste, ove ciò sia necessario, per dare applicazione alle garanzie previste dalle disposizioni della presente direttiva; (10) considerando che tali nuovi servizi includono televi- sione interattiva e video a richiesta (video on demand); (11) considerando che nel settore delle telecomunica- zioni si applica la direttiva 95/46/CE, in particolare per quanto riguarda tutti gli aspetti relativi alla tutela dei diritti e delle libertà fondamentali non specificamente regolati dalle disposizioni della pre- sente direttiva, compresi gli obblighi del controllore e i diritti delle persone fisiche; che la direttiva 95/46/CE si applica ai servizi di telecomunicazione non offerti al pubblico; (12) considerando che la presente direttiva, analoga- mente a quanto disposto dall’articolo 3 della diret- tiva 95/46/CE, non prende in considerazione aspetti della tutela dei diritti e delle libertà fondamentali inerenti ad attività che non sono disciplinate dal diritto comunitario; considerando che spetta agli Stati membri prendere le misure che considerino necessarie per tutelare la pubblica sicurezza, la sicurezza dello Stato (incluso il benessere econo- mico dello Stato ove le attività siano connesse a questioni di sicurezza dello Stato) e l’applicazione del diritto penale; considerando che la direttiva non pregiudica la facoltà degli Stati membri di effettuare intercettazioni telefoniche legali per ciascuno di tali scopi; (13) considerando che gli abbonati di un servizio di telecomunicazione offerto al pubblico possono essere persone fisiche o giuridiche; che le disposi- zioni della presente direttiva sono volte a tutelare, integrando la direttiva 95/46/CE, i diritti fonda- mentali delle persone fisiche, in particolare il loro diritto alla vita privata, nonché i legittimi interessi delle persone giuridiche; che tali disposizioni non possono in alcun caso comportare per gli Stati membri l’obbligo di estendere l’applicazione della direttiva 95/46/CE alla tutela dei legittimi interessi delle persone giuridiche; che questa tutela è assicu- rata nel quadro della normativa comunitaria e nazionale applicabile; (14) considerando che l’applicazione di taluni requisiti relativi alla presentazione e alla restrizione dell’identificazione della linea chiamante e collegata e del trasferimento automatico di chiamate a linee collegate a scambi analogici non deve essere resa obbligatoria in casi specifici in cui tale applicazione risulti essere tecnicamente impossibile o richieda uno sforzo economico sproporzionato; che è impor- tante che le parti interessate siano informate di tali casi e che gli Stati membri li notifichino alla Com- missione; (15) considerando che i fornitori di servizi devono pren- dere appropriate misure per salvaguardare la sicu- rezza dei servizi da essi offerti se necessario con- giuntamente al fornitore della rete, nonché infor- mare gli abbonati sui particolari rischi di violazione della sicurezza della rete; che la sicurezza è valutata alla luce delle disposizioni dell’articolo 17 della direttiva 95/46/CE; (16) considerando che occorre prendere misure per pre- venire l’accesso non autorizzato alle comunicazioni al fine di tutelare la riservatezza delle comunica- zioni attraverso reti pubbliche di telecomunicazione e servizi di telecomunicazione offerti al pubblico; considerando che la legislazione nazionale in alcuni Stati membri vieta soltanto l’accesso intenzionale non autorizzato alle comunicazioni; (17) considerando che i dati relativi agli abbonati, trat- tati per stabilire le chiamate, contengono informa- zioni sulla vita privata delle persone fisiche e riguar- dano il loro diritto al rispetto della propria corri- spondenza o i legittimi interessi delle persone giuri- diche; che tali dati possono essere memorizzati solo nella misura necessaria per la fornitura del servizio ai fini di fatturazione e di pagamenti di interconnes- sione, nonché per un periodo di tempo limitato; che un ulteriore trattamento che il fornitore di un servizio di telecomunicazione offerto al pubblico volesse effettuare per la commercializzazione dei suoi servizi di telecomunicazione può essere per- messo unicamente se l’abbonato ha dato il proprio consenso sulla base di informazioni esaurienti ed accurate date dal fornitore del servizio di telecomu- nicazione offerto al pubblico riguardo al genere dei successivi trattamenti che egli intende effettuare; 30. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 24/3 (18) considerando che l’introduzione di fatture detta- gliate ha aumentato le possibilità dell’abbonato di verificare l’esattezza delle somme addebitate dal fornitore del servizio e, al tempo stesso, può met- tere in pericolo la vita privata degli utenti dei servizi di telecomunicazione offerti al pubblico; che pertanto, per tutelare la vita privata degli utenti, gli Stati membri devono incoraggiare lo sviluppo di opzioni diverse di servizi di telecomunicazione, ad esempio possibilità alternative di pagamento che permettano un accesso anonimo, o rigorosamente privato, ai servizi di telecomunicazione offerti al pubblico, quali carte telefoniche, oppure possibilità di pagamento con carta di credito; che, in alterna- tiva, gli Stati membri possono prescrivere, allo stesso scopo, che nei numeri chiamati menzionati nelle fatture dettagliate, siano cancellate alcune cifre; (19) considerando che è necessario, per quanto riguarda l’identificazione della linea chiamante, tutelare il diritto della parte chiamante di eliminare la presen- tazione dell’identificazione della linea dalla quale si effettua la chiamata e il diritto della parte chiamata di respingere chiamate da linee non identificate; che è giustificato rendere inefficace la soppressione della presentazione dell’identificazione della linea chia- mante in casi specifici; che taluni abbonati, in particolare linee di assistenza e servizi analoghi, hanno interesse a garantire l’anonimato dei loro chiamanti; che occorre, per quanto riguarda l’iden- tificazione della linea collegata, tutelare il diritto e il legittimo interesse della parte chiamata di eliminare la presentazione dell’identificazione della linea alla quale la parte chiamante è realmente collegata, in particolare in caso di chiamate trasferite; che i fornitori di servizi di telecomunicazione offerti al pubblico devono informare i loro abbonati dell’esi- stenza nella rete dell’identificazione della linea chia- mante e collegata, nonché di tutti i servizi offerti in base all’identificazione della linea chiamante e colle- gata e delle opzioni disponibili relative alla vita privata; che ciò permette agli abbonati di operare una scelta consapevole in merito alle possibilità di cui possono avvalersi relativamente alla vita pri- vata; che le opzioni relative alla vita privata offerte linea per linea non devono necessariamente essere disponibili come servizio di rete automatico, ma possono essere ottenute con una semplice richiesta al telecomunicazione offerto al pubblico; fornitore del servizio di (20) considerando che occorre prevedere misure per tutelare gli abbonati dal disturbo che può essere causato dal trasferimento automatico di chiamate da parte di altri; che in tali casi l’abbonato deve avere la possibilità di impedire che le chiamate trasferite siano passate sul suo terminale con una semplice richiesta al fornitore del servizio di teleco- municazione offerto al pubblico; (21) considerando che gli elenchi sono ampiamente distribuiti e disponibili al pubblico; che il diritto al rispetto della vita privata delle persone fisiche e i legittimi interessi delle persone giuridiche richie- dono che gli abbonati possono determinare in quale misura i loro dati personali debbano essere pubbli- cati nei medesimi elenchi; che gli Stati membri possono riconoscere questa possibilità ai soli abbo- nati che sono persone fisiche; (22) considerando che occorre prevedere misure per tutelare gli abbonati da interferenze nella loro vita privata mediante chiamate o fax indesiderati; che gli Stati membri possono limitare tale tutela agli abbonati che sono persone fisiche; (23) considerando che è necessario garantire che l’intro- duzione di caratteristiche tecniche delle apparec- chiature per telecomunicazioni volte a tutelare i dati sia armonizzata in modo da essere compatibile con il buon funzionamento del mercato unico; (24) considerando in particolare che, analogamente a quanto disposto dall’articolo 13 della direttiva 95/ 46/CE, in determinate circostanze gli Stati membri possono limitare la portata degli obblighi e dei diritti degli abbonati, ad esempio garantendo che il fornitore di un servizio di telecomunicazione offerto al pubblico, ai fini della prevenzione o dell’accerta- mento di reati o della sicurezza dello Stato, possa rendere inefficace la soppressione della presenta- zione dell’identificazione della linea chiamante in base alla normativa nazionale; (25) considerando che nel caso in cui i diritti degli utenti e degli abbonati non siano rispettati, la normativa nazionale deve prevedere la possibilità di adire gli organi giurisdizionali; che si debbono applicare sanzioni ad ogni persona, sia essa soggetta al diritto pubblico o privato, che non si conformi alle misure nazionali adottate a norma della presente direttiva; (26) considerando che, nel campo di applicazione della presente direttiva, è opportuno ricorrere all’espe- rienza del gruppo per la tutela delle persone con riguardo al trattamento dei dati personali, compo- sto dai rappresentanti delle autorità nazionali di controllo degli Stati membri istituito a norma dell’articolo 29 della direttiva 95/46/CE; (27) considerando che, dati gli sviluppi tecnologici e la conseguente evoluzione dei servizi offerti, è necessa- rio specificare tecnicamente le categorie di dati elencate nell’allegato alla presente direttiva per l’ap- plicazione dell’articolo 6 della medesima direttiva con l’assistenza del comitato composto dai rappre- sentanti degli Stati membri istituito dall’articolo 31 della direttiva 95/46/CE, così da garantire una coerente applicazione dei requisiti prescritti dalla presente direttiva, a prescindere dall’evoluzione tecnologica; che tale procedura si applica esclusiva- mente alle specificazioni necessarie per adeguare l’allegato ai nuovi sviluppi tecnologici prendendo in L 24/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 1. 98 considerazione i mutamenti riscontrati nelle do- mande del mercato e dei consumatori; che la Com- missione deve debitamente comunicare al Parla- mento europeo la sua intenzione di applicare tale procedura e che, altrimenti, si applica la procedura di cui all’articolo 100 A del trattato; (28) considerando che per agevolare l’osservanza delle disposizioni della presente direttiva è necessario prevedere alcune modalità specifiche per il tratta- mento di dati già in corso alla data di entrata in vigore della normativa nazionale che attua la pre- sente direttiva, HANNO ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: Articolo 1 Obiettivi e campo di applicazione 1. La presente direttiva prevede l’armonizzazione delle disposizioni degli Stati membri atte a garantire un livello equivalente di tutela dei diritti e delle libertà fondamen- tali, ed in particolare del diritto alla vita privata, con riguardo al trattamento dei dati personali nel settore delle telecomunicazioni, nonché a garantire la libera circola- zione di tali dati e delle apparecchiature e dei servizi di telecomunicazione all’interno della Comunità. 2. Ai fini di cui al paragrafo 1, le disposizioni della presente direttiva precisano e integrano la direttiva 95/ 46/CE, nonché la libera circolazione di tali dati. Esse prevedono inoltre la tutela dei legittimi interessi degli abbonati che sono persone giuridiche. 3. La presente direttiva non si applica alle attività che non rientrano nel campo di applicazione del diritto comunitario, quali quelle previste dai titoli V e VI del trattato sull’Unione europea e, comunque, ad attività riguardanti la pubblica sicurezza, la difesa, la sicurezza dello Stato (compreso il benessere economico dello Stato ove le attività siano connesse a questioni di sicurezza dello Stato) e alle attività dello Stato in settori che rientrano nel diritto penale. Articolo 2 Definizioni Oltre alle definizioni di cui alla direttiva 95/46/CE, in base alla presente direttiva si intende per: a) «abbonato»: ogni persona fisica o giuridica che sia parte di un contratto con un fornitore di servizi di telecomunicazione offerti al pubblico, per la fornitura di detti servizi; b) «utente»: qualsiasi persona fisica che usufruisce di un servizio di telecomunicazione offerto al pubblico, per motivi privati o commerciali, senza averne necessaria- mente sottoscritto l’abbonamento; c) «rete pubblica di telecomunicazione»: i sistemi di trasmissione e, se del caso, le attrezzature di commu- tazione e altre risorse che permettano la trasmissione di segnali tra determinati punti terminali tramite fili, radio, mezzi ottici o altri mezzi elettromagnetici, utilizzati in tutto, o in parte, per la fornitura di servizi di telecomunicazione offerti al pubblico; d) «servizio di telecomunicazione»: servizi la cui forni- tura consiste in tutto o in parte nella trasmissione e nell’inoltro di segnali su reti di telecomunicazione, ad eccezione della radiodiffusione e della telediffusione. Articolo 3 Servizi interessati 1. La presente direttiva si applica al trattamento dei dati personali in relazione alla fornitura di servizi di telecomunicazione offerti al pubblico su reti pubbliche di telecomunicazione nella Comunità, in particolare tramite la rete digitale di servizi integrati (ISDN) e le reti pubbli- che digitali radiomobili. 2. Gli articoli 8, 9 e 10 si applicano alle linee di abbonati collegate a centrali telefoniche digitali e, qualora sia tecnicamente possibile e non richieda un impegno economico sproporzionato, alle linee di abbonati colle- gate a centrali telefoniche analogiche. 3. Qualora fosse tecnicamente impossibile ottemperare ai requisiti di cui agli articoli 8, 9 e 10 della direttiva, o richiedesse investimenti sproporzionati, gli Stati membri lo notificano alla Commissione. Articolo 4 Sicurezza 1. Il fornitore di un servizio di telecomunicazione offerto al pubblico deve prendere le appropriate misure tecniche e organizzative per salvaguardare la sicurezza dei suoi servizi, se necessario congiuntamente con il fornitore della rete pubblica di telecomunicazione per quanto riguarda la sicurezza della rete. Tenuto conto delle attuali conoscenze in materia e dei costi di attuazione, dette misure devono garantire un livello di sicurezza adeguato al rischio incorso. 2. In caso di un particolare rischio di violazione della sicurezza della rete il fornitore di un servizio di telecomu- nicazione offerto al pubblico ha l’obbligo di informarne gli abbonati indicando tutti i possibili rimedi, compresi i relativi costi. 30. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 24/5 Articolo 5 troversie, in particolare di quelle attinenti all’interconnes- sione o alla fatturazione. Riservatezza delle comunicazioni Gli Stati membri garantiscono mediante normative 1. nazionali la riservatezza delle comunicazioni effettuate mediante la rete pubblica di telecomunicazione e i servizi di telecomunicazione offerti al pubblico. In particolare essi vietano l’ascolto, l’intercettazione, la memorizzazione o altri generi di intercettazione o di sorveglianza delle comunicazioni ad opera di persone diverse dagli utenti, senza il consenso di questi ultimi, eccetto quando sia autorizzato legalmente, a norma dell’articolo 14, para- grafo 1. 2. Il paragrafo 2 non riguarda la registrazione di comunicazioni legalmente autorizzata, nel quadro delle legittime prassi commerciali, allo scopo di fornire la prova di una transazione o di qualsiasi altra comunica- zione commerciale. Articolo 6 Dati sul traffico e sulla fatturazione I dati sul traffico relativi agli abbonati e agli utenti, 1. trattati per inoltrare chiamate e memorizzati dal fornitore di una rete pubblica e/o di un servizio di telecomunica- zione offerto al pubblico, devono essere cancellati o resi anonimi al termine della chiamata, fatte salve le disposi- zioni dei paragrafi 2, 3 e 4. 2. Ai fini della fatturazione per l’abbonato e dei paga- menti di interconnessione possono essere sottoposti a trattamento i dati indicati nell’allegato. Il trattamento è consentito solo sino alla fine del periodo durante il quale può essere legalmente contestata la fattura o preteso il pagamento. 3. Ai fini della commercializzazione dei propri servizi di telecomunicazione il fornitore di un servizio di teleco- municazione offerto al pubblico può trattare i dati di cui al paragrafo 2 se l’abbonato ha dato il proprio con- senso. 4. Il trattamento dei dati relativi al traffico e alla fatturazione deve essere limitato alle persone che agi- scono sotto l’autorità dei fornitori delle reti pubbliche di telecomunicazione e/o dei servizi di telecomunicazione offerti al pubblico che si occupano della fatturazione o della gestione del traffico, delle indagini per i clienti, dell’accertamento di frodi e della commercializzazione dei servizi di telecomunicazione del fornitore, e deve essere limitato a quanto è strettamente necessario per lo svolgi- mento di tali attività. I paragrafi 1, 2, 3 e 4 si applicano fatta salva la 5. possibilità per le autorità competenti di essere informate dei dati relativi alla fatturazione o al traffico in base alla normativa applicabile, ai fini della risoluzione delle con- Articolo 7 Fatturazione dettagliata Gli abbonati hanno diritto a ricevere fatture non 1. dettagliate. 2. Gli Stati membri applicano le disposizioni nazionali per conciliare i diritti degli abbonati che ricevono fatture dettagliate con il diritto alla vita privata degli utenti chiamanti e degli abbonati chiamati, ad esempio garan- tendo che detti utenti e abbonati possano disporre di sufficienti modalità alternative per le comunicazioni o per i pagamenti. Articolo 8 Presentazione e restrizione dell’identificazione della linea chiamante e collegata 1. Qualora sia disponibile la presentazione dell’identi- ficazione della linea chiamante, l’utente chiamante deve avere la possibilità di eliminare, mediante una funzione semplice e gratuitamente, la presentazione dell’identifica- zione della linea chiamante chiamata per chiamata. Gli abbonati chiamanti devono avere tale possibilità linea per linea. 2. Qualora sia disponibile la presentazione dell’identi- ficazione della linea chiamante, l’abbonato chiamato deve avere la possibilità mediante una funzione semplice e gratuitamente, purché l’uso di tale funzione sia ragione- vole, di impedire la presentazione dell’identificazione delle chiamate entranti. 3. Qualora sia disponibile la presentazione dell’identi- ficazione della linea chiamante e tale identificazione sia presentata prima che la chiamata sia stabilita, l’abbonato chiamato deve avere la possibilità mediante una funzione semplice, di respingere le chiamate entranti se la presenta- zione dell’identificazione della linea chiamante è stata eliminata dall’utente o abbonato chiamante. 4. Qualora sia disponibile la presentazione dell’identi- ficazione della linea collegata, l’abbonato chiamato deve avere la possibilità di eliminare, mediante una funzione semplice e, gratuitamente, la presentazione dell’identifica- zione della linea collegata all’utente chiamante. 5. Le disposizioni di cui al paragrafo 1 si applicano anche alle chiamate provenienti dalla Comunità dirette verso paesi terzi; le disposizioni di cui ai paragrafi 2, 3 e 4 si applicano anche alle chiamate entranti, provenienti da paesi terzi. 6. Gli Stati membri assicurano che, qualora sia dispo- nibile la presentazione dell’identificazione della linea chia- mante e/o della linea collegata, il fornitore di servizi di telecomunicazione offerti al pubblico informi quest’ul- timo di tale possibilità e delle possibilità di cui ai para- grafi 1, 2, 3 e 4. L 24/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 1. 98 Articolo 9 Eccezioni Gli Stati membri garantiscono che vi siano procedure trasparenti che disciplinano le modalità grazie alle quali un fornitore di una rete pubblica di telecomunicazione e/o di un servizio di telecomunicazione accessibile al pubblico possa annullare la soppressione dell’identifica- zione della linea chiamante: a) b) su base temporanea, a richiesta di un abbonato che chiede l’identificazione di chiamate malintenzionate o importune; in tal caso, in base al diritto nazionale, i dati che identificano l’abbonato chiamante saranno memorizzati e resi disponibili dal fornitore di una rete pubblica di telecomunicazione e/o di un servizio di telecomunicazione offerto al pubblico; linea per linea, per i servizi che trattano chiamate di emergenza riconosciuti tali da uno Stato membro, comprese le forze di polizia, i servizi di ambulanza e i vigili del fuoco, al fine di rispondere a dette chia- mate. Articolo 10 Trasferimento automatico della chiamata Gli Stati membri garantiscono che ciascun abbonato abbia la possibilità, gratuitamente e mediante una fun- zione semplice, di bloccare il trasferimento automatico da parte di terzi verso il terminale dell’abbonato. Articolo 11 Elenchi degli abbonati I dati personali riportati negli elenchi stampati o 1. elettronici degli abbonati a disposizione del pubblico o ottenibili attraverso i servizi d’inchiesta dell’elenco devono limitarsi agli elementi necessari per identificare un determinato abbonato, salvo nel caso in cui l’abbonato abbia inequivocabilmente consentito alla pubblicazione di dati personali supplementari. L’abbonato ha il diritto, gratuitamente, di non essere incluso in un elenco stam- pato o elettronico, di indicare che i suoi dati personali non possono essere utilizzati ai fini di invio di materiale pubblicitario, di ottenere che il suo indirizzo sia in parte omesso e, se ciò è fattibile dal punto di vista linguistico, di non essere contraddistinto da un riferimento che ne riveli il sesso. 2. In deroga al paragrafo 1, gli Stati membri possono permettere agli operatori di chiedere un pagamento agli abbonati desiderosi di assicurare che nell’elenco non figurino dati particolari, purché l’importo richiesto non sia tale da scoraggiare l’esercizio di tale diritto e purché, prendendo le esigenze di qualità dell’elenco pubblico in funzione del servizio universale, in considerazione tale somma sia calcolata in modo da coprire i costi effettivamente sostenuti dall’operatore per l’adeguamento e aggiornamento dell’elenco degli abbonati da non iscri- vere nell’elenco pubblico. I diritti di cui al paragrafo 1 si applicano agli 3. abbonati che sono persone fisiche. Gli Stati membri garantiscono, inoltre, nel quadro del diritto comunitario e della normativa nazionale applicabile, un’adeguata tutela dei legittimi interessi degli interessi che sono persone fisiche, relativamente alla loro iscrizione nei pubblici elenchi. Articolo 12 Chiamate indesiderate 1. L’uso di sistemi automatizzati di chiamata senza intervento di un operatore (dispositivi automatici di chia- mata) o di telefax (telecopia) per scopi di invio di materiale pubblicitario può essere consentito soltanto nei confronti degli abbonati che hanno dato preventivamente il loro consenso. 2. Gli Stati membri adottano le misure appropriate per garantire che, gratuitamente, le chiamate indesiderate a scopo di invio di materiale pubblicitario, con mezzi diversi da quelli di cui al paragrafo 1, non siano permesse o senza il consenso dell’abbonato interessato o nei con- fronti di abbonati che non desiderino ricevere questo tipo di chiamate; la scelta tra queste due possibilità è stabilita dalla normativa nazionale. I diritti di cui ai precedenti paragrafi 1 e 2 si 3. applicano agli abbonati che sono persone fisiche. Gli Stati membri garantiscono, inoltre, nel quadro del diritto comunitario e della normativa nazionale applicabile, un’adeguata tutela dei legittimi interessi degli abbonati che sono persone fisiche, relativamente alle chiamate indesiderate. Articolo 13 Caratteristiche tecniche e normalizzazione 1. Nell’attuare le disposizioni della presente direttiva, gli Stati membri provvedono affinché, fatto salvo il disposto dei paragrafi 2 e 3, non siano imposti, per i terminali o altre apparecchiature di telecomunicazione, obblighi inderogabili relativi alle caratteristiche tecniche specifiche che potrebbero ostacolare l’immissione sul mer- cato e la libera circolazione di tali apparecchiature tra i vari Stati membri e al loro interno. 2. Qualora talune disposizioni della presente direttiva possano essere attuate soltanto attraverso l’imposizione di caratteristiche tecniche specifiche, gli Stati membri infor- 30. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 24/7 Articolo 15 Attuazione della direttiva 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva al più tardi non oltre il 24 ottobre 1998. In deroga al primo comma, gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legislative, regolamentari ed ammi- nistrative necessarie per conformarsi all’articolo 5 della presente direttiva al più tardi non oltre il 24 ottobre 2000. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, que- ste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate da un siffatto riferimento all’atto della loro pubblicazione ufficiale. Le modalità di tale riferi- mento sono decise dagli Stati membri. 2. In deroga all’articolo 6, paragrafo 3, il consenso non è richiesto per il trattamento già in corso alla data di entrata in vigore delle disposizioni nazionali adottate a norma della presente direttiva. In tal caso gli abbonati sono informati di detto trattamento e si considera che abbiano dato il loro consenso se non hanno espresso il loro dissenso entro un termine fissato dallo Stato mem- bro. 3. L’articolo 11 non si applica all’edizione di elenchi pubblicati prima dell’entrata in vigore delle disposizioni nazionali, adottate a norma della presente direttiva. 4. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle disposizioni di diritto interno che essi adottano nel settore disciplinato dalla presente direttiva. Articolo 16 Destinatari Gli Stati membri sono destinatari della presente diret- tiva. Fatto a Bruxelles, addì 15 dicembre 1997. Per il Parlamento europeo Il Presidente J. M. GIL-ROBLES Per il Consiglio Il Presidente J. -C. JUNCKER mano la Commissione secondo le procedure di cui alla direttiva 83/189/CEE (1) che prevede una procedura d’in- formazione nel settore delle norme e delle regolamenta- zioni tecniche. 3. Ove richiesto, la Commissione assicura l’elabora- zione di norme europee comuni per l’attuazione di carat- teristiche tecniche specifiche, in base alla normativa comunitaria sul ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle apparecchiature terminali di telecomunicazione, compreso il reciproco riconoscimento della loro conformità, e della decisione 87/95/CEE del Consiglio, del 22 dicembre 1986, relativa alla normalizza- zione nel settore delle tecnologie dell’informazione e delle telecomunicazioni (2). Articolo 14 Estensione del campo di applicazione di talune disposizioni della direttiva 95/46/CE 1. Gli Stati membri possono adottare disposizioni legi- slative volte a limitare la portata degli obblighi e dei diritti previsti dalle disposizioni degli articoli 5 e 6 e dell’articolo 8, paragrafi 1, 2, 3 e 4 qualora tale restri- zione costituisca una misura necessaria alla salvaguardia della sicurezza dello Stato, della difesa, della pubblica sicurezza, della prevenzione, della ricerca, dell’accerta- mento e del perseguimento di reati, ovvero dell’uso non autorizzato del sistema di telecomunicazione, come previ- sto dall’articolo 13, paragrafo 1 della direttiva 95/46/ CE. 2. Le disposizioni del capo III della direttiva 95/46/CE relative ai ricorsi giurisdizionali, responsabilità e sanzioni si applicano relativamente alle disposizioni nazionali adottate in base alla presente direttiva e con riguardo ai diritti individuali risultanti dalla stessa. 3. Il gruppo per la tutela delle persone con riguardo al trattamento dei dati personali, istituito a norma dell’arti- colo 29 della direttiva 95/46/CE, svolge i compiti di cui all’articolo 30 della suddetta direttiva anche per quanto concerne la tutela dei diritti e delle libertà fondamentali nonché dei legittimi interessi nel settore delle telecomuni- cazioni, che sono oggetto della presente direttiva. 4. La Commissione, assistita dal comitato istituito dall’articolo 31 della direttiva 95/46/CE, provvede a stabilire le specificazioni tecniche dell’allegato, secondo la procedura prevista in tale articolo. Il comitato è convo- cato specificamente per le materie contemplate dalla presente direttiva. (1) GU L 109 del 26. 4. 1983, pag. 8. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 94/10/CE (GU L 100 del 19. 4. 1994, pag. 30). (2) GU L 36 del 7. 2. 1987, pag. 31. Decisione modificata da ultimo dall’atto di adesione del 1994. L 24/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 1. 98 ALLEGATO Elenco di dati Ai fini di cui all’articolo 6, paragrafo 2, possono essere sottoposti a trattamento i dati riguardanti: — il numero o l’identificazione della stazione dell’abbonato; — l’indirizzo dell’abbonato e il tipo di stazione; — il numero totale di scatti da fatturare per il periodo di fatturazione; — il numero dell’abbonato chiamato; — il tipo, l’ora d’inizio e la durata delle chiamate effettuate e/o il volume di dati trasmessi; — la data della chiamata o del servizio; — altre informazioni concernenti i pagamenti, ad esempio pagamenti anticipati e pagamenti rateali, disattivazioni e solleciti


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 102/97 vom 15. Dezember 1997 über die Änderung des Protokolls 47 des EWR-Abkommens über die Beseitigung technischer Handelshemmnisse für Wein

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
food technology
table wine
vinification
wine of superior quality

formats: html pdf print

text: L 193/62 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 9. 7. 98 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 102/97 vom 15. Dezember 1997 (cid:129)ber die (cid:142)nderung des Protokolls 47 des EWR-Abkommens (cid:129)ber die Besei- tigung technischer Handelshemmnisse f(cid:129)r Wein DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS — gest(cid:129)tzt auf das Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, ge(cid:132)ndert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf Artikel 98, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Protokoll 47 des Abkommens wurde durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR- Ausschusses Nr. 46/97 (1) ge(cid:132)ndert. Mehrere Rechtsakte der Gemeinschaft (cid:129)ber die Beseitigung technischer Handelshemm- nisse f(cid:129)r Wein sind in das Abkommen aufzunehmen — BESCHLIESST: Artikel 1 Anlage 1 zu Protokoll 47 des Abkommens wird gem(cid:132)ß dem Anhang dieses Beschlusses ge(cid:132)ndert. Artikel 2 Der Wortlaut der Verordnungen (EG) Nr. 1128/96 und (EG) Nr. 1915/96 der Kommission und der Verordnungen (EG) Nr. 1426/96, (EG) Nr. 1427/96, (EG) Nr. 1428/96, (EG) Nr. 1429/96, (EG) Nr. 1592/96 und (EG) Nr. 1594/96 des Rates in isl(cid:132)ndischer und norwe- gischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigef(cid:129)gt ist, ist verbindlich. Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am 16. Dezember 1997 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR- Ausschuß alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens (cid:129)bermittelt worden sind. Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und im EWR-Supplement des Amtsblatts der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften ver(cid:148)ffentlicht. Artikel 4 Br(cid:129)ssel, den 15. Dezember 1997 F(cid:129)r den Gemeinsamen EWR-Ausschuß Der Vorsitzende E. BULL (1) ABl. L 290 vom 23. 10. 1997, S. 32. 9. 7. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 193/63 ANHANG Anlage 1 zu Protokoll 47 des EWR-Abkommens (cid:129)ber die Beseitigung technischer Handelshemm- nisse f(cid:129)r Wein wird wie folgt ge(cid:132)ndert: 1. Unter Nummer 15 (Verordnung (EWG) Nr. 822/87 des Rates) wird folgender Gedankenstrich angef(cid:129)gt: „— 396 R 1592: Verordnung (EG) Nr. 1592/96 des Rates vom 30. Juli 1996 (ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 31). “ 2. Unter Nummer 16 (Verordnung (EWG) Nr. 823/87 des Rates) wird folgender Gedankenstrich angef(cid:129)gt: „— 396 R 1426: Verordnung (EG) Nr. 1426/96 des Rates vom 26. Juni 1996 (ABl. L 184 vom 24. 7. 1996, S. 1). “ 3. Unter Nummer 19 (Verordnung (EWG) Nr. 4252/88 des Rates) wird folgender Gedankenstrich angef(cid:129)gt: „— 396 R 1594: Verordnung (EG) Nr. 1594/96 des Rates vom 30. Juli 1996 (ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 35). “ 4. Unter Nummer 22 (Verordnung (EWG) Nr. 2392/89 des Rates) wird folgender Gedankenstrich angef(cid:129)gt: „— 396 R 1427: Verordnung (EG) Nr. 1427/96 des Rates vom 26. Juni 1996 (ABl. L 184 vom 24. 7. 1996, S. 3). “ 5. Unter Nummer 38 (Verordnung (EWG) Nr. 2332/92 des Rates) werden folgende Gedankenstriche angef(cid:129)gt: „— 396 R 1428: Verordnung (EG) Nr. 1428/96 des Rates vom 26. Juni 1996 (ABl. L 184 vom 24. 7. 1996, S. 7), — 396 R 1429: Verordnung (EG) Nr. 1429/96 des Rates vom 26. Juni 1996 (ABl. L 184 vom 24. 7. 1996, S. 9), — 396 R 1594: Verordnung (EG) Nr. 1594/96 des Rates vom 30. Juli 1996 (ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 35). “ 6. Unter Nummer 42c (Verordnung (EG) Nr. 554/95 der Kommission) wird folgender Gedanken- strich angef(cid:129)gt: „— 396 R 1915: Verordnung (EG) Nr. 1915/96 der Kommission vom 3. Oktober 1996 (ABl. L 252 vom 4. 10. 1996, S. 10). “ 7. Unter Nummer 42c (Verordnung (EG) Nr. 554/95 der Kommission) wird folgende Nummer ange- f(cid:129)gt: „42d. 396 R 1128: Verordnung (EG) Nr. 1128/96 der Kommission vom 24. Juni 1996 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zum Verschnitt von Tafelwein in Spanien (ABl. L 150 vom 25. 6. 1996, S. 13). “


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3948/97 del Johannes SWOBODA al Consejo. Iniciativa para la resolución del problema de Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
arms limitation
diplomatic relations
international sanctions
international security
peacekeeping
terrorism
the EU's international role

text: 22. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 196/41 (98/C 196/57) PREGUNTA ESCRITA E-3948/97 de Johannes Swoboda (PSE) al Consejo (15 de diciembre de 1997) Asunto: Iniciativa para la resolucio·n del problema de Kosovo Francia y Alemania han adoptado una iniciativa para la resolucio·n del problema de Kosovo. ¿Hasta que· punto se coordino· dicha iniciativa con el Consejo y cua·les son las primeras reacciones de los distintos partidos que participan en la misma? Respuesta (7 de abril de 1998) 1. Francia y Alemania informaron al Consejo acerca de su iniciativa, incluida la carta que enviaron al Presidente Milosevic, tras las consultas con los dema·s miembros de la Unio·n Europea del Grupo de contacto. En dicha carta, dejaron claro que su iniciativa deb(cid:14)·a apreciarse en el contexto de la bu·squeda de una solucio·n a los problemas en Kosovo y del esfuerzo por poner fin al aislamiento internacional de la Repu·blica Federativa de Yugoslavia, ambos en aras de la estabilidad en la regio·n y en Europa. Lamentablemente parece que por el momento su iniciativa ha ca(cid:14)·do en o(cid:14)·dos sordos, como ha sucedido con muchas otras de la comunidad internacional. Por su parte, el Consejo sigue de cerca la situacio·n en Kosovo. Su Presidente realizo· una declaracio·n al 2. respecto ante el Parlamento en la sesio·n plenaria del 11 de marzo de 1998 y no dejara· de informar a esta Institucio·n, en los foros pertinentes, sobre la evolucio·n de la dicha situacio·n. 3. El Consejo ha aprobado recientemente una serie de medidas destinadas a presionar a las autoridades de Belgrado a fin de encontrar una solucio·n pac(cid:14)·fica al problema de Kosovo. Dichas medidas incluyen un embargo de armamento, la negativa a suministrar equipos que puedan ser utilizados para la represio·n interna o el terrorismo, una moratoria sobre los cre·ditos a la exportacio·n y la prohibicio·n de visado para una lista de funcionarios serbios cuyas responsabilidades en materia de seguridad en Kosovo esta·n claramente establecidas. Esta decisio·n, consecutiva a los debates celebrados por los Ministros de Asuntos Exteriores el pasado 13 de marzo, indica la grave preocupacio·n con la que la UE contempla los recientes acontecimientos de Kosovo. La Unio·n Europea tiene intencio·n de mantener la presio·n sobre las autoridades de Belgrado para forzarlas a entablar un verdadero dia·logo sin condiciones previas. Espera que tanto dichas autoridades como los dirigentes kosovares albaneses asuman sus responsabilidades, por cuanto de ello dependen los intereses de la Repu·blica Federativa de Yugoslavia, incluido Kosovo, y la estabilidad de la regio·n. (98/C 196/58) PREGUNTA ESCRITA E-3959/97 de Johanna Maij-Weggen (PPE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Pol(cid:14)·tica demogra·fica en China ¿Esta· al tanto la Comisio·n de las noticias segu·n las cuales se habr(cid:14)·an producido esterilizaciones obligatorias a gran escala en Tibet entre septiembre y octubre de 1996 (segu·n el Bolet(cid:14)·n informativo TSG para los Pa(cid:14)·ses Bajos)? ¿Esta· enterada la Comisio·n de que las autoridades chinas se sirven de un sistema de sorteo obligatorio para determinar si se autoriza a una pareja a tener otro hijo? ¿Comparte la Comisio·n la conclusio·n de que la pol(cid:14)·tica demogra·fica china tiene como objetivo la reduccio·n de la poblacio·n tibetana? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a protestar ante las autoridades chinas contra este tipo de procedimientos? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a plantear esta cuestio·n ante la Comisio·n de Derechos Humanos de las Naciones Unidas? ¿Podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n que· medidas se han adoptado ya contra China en relacio·n con su pol(cid:14)·tica demogra·fica?


title: 1997 m. gruodžio 15 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 102/97, iš dalies keičiantis EEE susitarimo 47 protokolą dėl techninių prekybos vynu kliūčių panaikinimo

text: 74 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/3 t. 21998D0709(19) L 193/62 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 7 9 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 102/97 1997 m. gruodžio 15 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo 47 protokolą dėl techninių prekybos vynu kliūčių panaikinimo EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo 47 protokolas buvo iš dalies pakeistas 1997 m. liepos 11 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 46/97 (1), kadangi keletas Bendrijos aktų dėl techninių prekybos vynu kliūčių panaikinimo turi būti įtraukti į Susita- rimą, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo 47 protokolo 1 priedėlis iš dalies pakeičiamas, kaip nurodyta šio sprendimo priede. 2 straipsnis Komisijos reglamentų (EB) Nr. 1128/96 ir (EB) Nr. 1915/96 ir Tarybos reglamentų Nr. 1426/96, 1427/96, islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio 1428/96, 1429/96, 1592/96 ir 1594/96 tekstai sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1997 m. gruodžio 16 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1997 m. gruodžio 15 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas E. BULL (1) OL L 290, 1997 10 23, p. 32. 11/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 75 EEE susitarimo 47 PROTOKOLO DĖL TECHNINIŲ PREKYBOS VYNU KLIŪČIŲ PANAIKINIMO 1 PRIEDĖLIS iš dalies keičiamas taip: PRIEDAS 1. 15 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 822/87) papildomas šia įtrauka: „— 396 R 1592: 1996 m. liepos 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1592/96 (OL L 206, 1996 8 16, p. 31). “ 2. 16 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 823/87) papildomas šia įtrauka: „— 396 R 1426: 1996 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1426/96 (OL L 184, 1996 7 24, p. 1). “ 3. 19 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4252/88) papildomas šia įtrauka: „— 396 R 1594: 1996 m. liepos 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1594/96 (OL L 206, 1996 8 16, p. 35). “ 4. 22 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2392/89) papildomas šia įtrauka: „— 396 R 1427: 1996 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1427/96 (OL L 184, 1996 7 24, p. 3). “ 5. 38 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2332/92) papildomas tokiomis įtraukomis: „— 396 R 1428: 1996 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1428/96 (OL L 184, 1996 7 24, p. 7), — 396 R 1429: 1996 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1429/96 (OL L 184, 1996 9 24, p. 7), — 396 R 1594: 1996 m. liepos 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1594/96 (OL L 206, 1996 8 16, p. 35). “ 6. 42c punktas (Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 554/95) papildomas šia įtrauka: „— 396 R 1915: 1996 m. spalio 3 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1915/96 (OL L 252, 1996 10 4, p. 10). “ 7. Po 42c punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 554/95) įterpiamas šis punktas: „42d. 396 R 1128: 1996 m. birželio 24 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1128/96, nustatančiu išsamias vyno kupažo taisykles Ispanijoje (OL L 150, 1996 6 25, p. 13). “


title: Verordening (EG) Nr. 2573/97 van de Commissie van 15 december 1997 tot vaststelling van de referentieprijzen voor visserijproducten voor het visseizoen 1998 (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
fishery product
product quality
reference price

formats: html pdfa1b print


title: Commission Regulation (EC) No 2576/97 of 15 December 1997 fixing the standard values to be used in calculating the financial compensation and the advance pertaining thereto in respect of fishery products withdrawn from the market during the 1998 fishing year (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
compensatory financing
fishery product
market intervention
producer organisation
withdrawal from the market


title: Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998

eurovoc_concepts:
EU employment policy
aid to undertakings
equal treatment
fight against unemployment
integration into employment
social partners

text: 28. 1. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 30/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO NEUVOSTON P´´TˆSLAUSELMA, annettu 15 p…iv…n… joulukuuta 1997, ty‰llisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 (98/C 30/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka sek… katsoo, ett… ottaa huomioon Euroopan yhteis‰n perustamissopimuk(cid:220) sen, sek… katsoo, ett… kyseisen sopimuksen 2 artiklan mukaisesti yhteis‰n p……(cid:220) m……r…n… on edist…… ty‰llisyyden korkeaa tasoa, ottaa huomioon Amsterdamin Eurooppa(cid:220)neuvoston p……(cid:220) telm…t sek… kasvua ja ty‰llisyytt… koskevan p……t‰slausel(cid:220) man, joissa viitataan Amsterdamin sopimuksen uudessa ty‰llisyytt… k…sittelev…ss… osastossa tarkoitettuun menet(cid:220) telyyn ja kehotetaan neuvostoa toimimaan siten, ett… ky(cid:220) seisess… uudessa osastossa olevat, asiaa koskevat m……r…(cid:220) ykset pannaan v…litt‰m…sti t…yt…nt‰‰n, j…senvaltioiden osallistuminen on otettava huomioon ty‰llisyytt… k…sitelleen ylim……r…isen Eurooppa(cid:220)neuvoston valmisteluun, ty‰llisyyskysymys on Euroopan kansalaisten keskeinen huolenaihe ja on kaikin keinoin pyritt…v… v…hent…m……n ty‰tt‰myytt…, joka kohtuuttoman suurena on uhka yh(cid:220) teiskuntiemme yhten…isyydelle, Luxemburgin Eurooppa(cid:220)neuvosto merkitsee uutta alkua j…senvaltioiden ja unionin harjoittamalle ty‰llisyyskysy(cid:220) myksen tarkastelulle ja toiminnalle, jotka ovat olleet vi(cid:220) reill… Essenin Eurooppa(cid:220)neuvostosta l…htien, Luxemburgin Eurooppa(cid:220)neuvostossa kokonaisstrategiasta, sovittiin uudesta johon kuuluu kolme osa(cid:220)aluetta: ottaa huomioon Luxemburgissa 20 ja 21 p…iv…n… marras(cid:220) kuuta 1997 kokoontuneen ty‰llisyytt… k…sitelleen ylim……(cid:220) r…isen Eurooppa(cid:220)neuvoston p……telm…t, 1)(cid:217)jatketaan ja kehitet……n yhteensovitettua makrotalous(cid:220) politiikkaa, joka nojautuu hyvin toimiviin sis…markki(cid:220) noihin, ottaa huomioon komission ehdotuksen ja komission 1 p…iv…n… lokakuuta 1997 antaman tiedonannon, jossa ty‰llisyyspolitiikan j…senvaltioiden ehdotus esitet……n suuntaviivoiksi vuonna 1998, ottaa huomioon ty‰llisyytt… k…sitellytt… ylim……r…ist… Eu(cid:220) rooppa(cid:220)neuvostoa varten annetun Euroopan parlamentin p……t‰slauselman, ottaa huomioon talous(cid:220) ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta, ottaa huomioon alueiden komitean osallistumisen ty‰lli(cid:220) syytt… k…sitelleen ylim……r…isen Eurooppa(cid:220)neuvoston ty‰(cid:220) h‰n, ottaa huomioon ty‰llisyys(cid:220) ja ty‰markkinakomitean lau(cid:220) sunnon, 2)(cid:217)edistet……n ty‰llisyytt… kaikilla yhteis‰n politiikkaloh(cid:220) koilla perussopimuksen periaatteiden mukaisesti, ja 3)(cid:217)sovitetaan yhteen j…senvaltioiden ty‰llisyyspolitiikkoja sek… tavoitteita ett… keinoja koskevien yhteisten suun(cid:220) taviivojen pohjalta ja omaksumalla m……r…tietoinen l…(cid:220) hentymispyrkimys, jotta saavutettaisiin yhdess… p……te(cid:220) tyt, todennettavat ja s……nn‰llisesti ajan tasalle saatet(cid:220) tavat tavoitteet, jotka olisi sis…llytett…v… j…senvaltioi(cid:220) den laatimiin ty‰llisyytt… koskeviin kansallisiin toi(cid:220) mintasuunnitelmiin, j…senvaltioiden yhteensovittami(cid:220) ty‰llisyyspolitiikkojen seksi neuvosto antaa l…heisess… yhteisty‰ss… talouspoliitti(cid:220) sen komitean kanssa ty‰skentelev…n ty‰llisyys(cid:220) ja ty‰(cid:220) markkinakomitean ty‰llisyyden jotka ovat sopusoinnussa talouspolitiikan suuntaviivat, yleislinjojen kanssa ja joissa asetetaan erityiset tavoitteet, joiden toteuttamista seurataan s……nn‰llisesti yhteisell… tu(cid:220) losten arviointimenetelm…ll…, lausunnon saatuaan ottaa huomioon ty‰markkinaosapuolten osallistumisen ty‰llisyytt… k…sitelleen ylim……r…isen Eurooppa(cid:220)neuvoston ty‰h‰n, kyseisten suuntaviivojen toteuttaminen voi vaihdella nii(cid:220) den luonteen, niiden j…senvaltioihin kohdistuvien vaiku(cid:220) tusten ja niiden kohteen mukaan,; niiss… on noudatettava C 30/2 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 28. 1. 98 toissijaisuusperiaatetta ja otettava huomioon j…senvaltioi(cid:220) den toimivalta ty‰llisyyden alalla, kyseiset suuntaviivat on jaettu seuraavaan nelj……n p……ai(cid:220) ty‰llistyvyytt…, suositaan yritt…(cid:220) heeseen: parannetaan jyytt…, parannetaan yritysten ja niiden ty‰ntekij‰iden so(cid:220) peutumiskyky…, jotta ty‰markkinat pystyv…t reagoimaan talouden muutoksiin, sek… edistet……n yht…l…isi… mahdolli(cid:220) suuksia, kyseisen strategian tarvitaan kaikkien toteuttamiseksi osapuolten (cid:134) j…senvaltioiden, alueiden, ty‰markkinaosa(cid:220) puolten ja yhteis‰n toimielinten (cid:134) aktivoitumista ja Eu(cid:220) roopan parlamentti ja Euroopan investointipankki ovat osoittaneet sitoumuksensa t…h…n tavoitteeseen, j…senvaltioiden tilanteiden eroavuudet suuntaviivoissa k…(cid:220) siteltyjen ongelmien osalta ilmenev…t kunkin j…senvaltion tilanteeseen mukautettuina ratkaisuina ja eri korostuk(cid:220) sina, n…iden toimenpiteiden tavoitteena on nostaa huomatta(cid:220) vasti Euroopan ty‰llisyysastetta kest…v…ll… pohjalla, erityisen merkitt…vi… ovat sellaiset ehk…isev…t toimet, joilla pyrit……n katkaisemaan nuoriso(cid:220) ja pitk…aikaisty‰t(cid:220) t‰myyden kasvu tunnistamalla varhain yksil‰lliset tarpeet ja ryhtym…ll… n…iden tarpeiden mukaisiin toimiin siten, ett… j…rjestelm…llisesti suositaan aktiivisia ty‰llist…mistoi(cid:220) mia passiivisten tukitoimien sijasta, ja yhteisiin, vertailukelpoisiin tilastotietoihin perustuvat yh(cid:220) teiset indikaattorit ovat t…rkeit… siksi, ett… ty‰llisyyspoli(cid:220) tiikkaa voitaisiin seurata ja arvioida tehokkaasti sek… tunnistaa hyv…t toimintatavat, ON ANTANUT T´M´N P´´TˆSLAUSELMAN: 1. (cid:217)Hyv…ksyt……n vuoden 1998 ty‰llisyyden suuntaviivat, jotka ovat t…m…n p……t‰slauselman liitteen…. 2. (cid:217)Suuntaviivat sis…llytet……n useaksi vuodeksi laaditta(cid:220) viin ty‰llisyytt… koskeviin kansallisiin toimintasuun(cid:220) nitelmiin, jotta niist… tulee todellisia kansallisia k…y(cid:220) t…nn‰n tavoitteita, jotka ilmaistaan luvuin aina kun se on mahdollista ja asianmukaista ja joiden saavut(cid:220) tamiseksi toteutetaan lains……d…nn‰llisi…, hallinnollisia tai muita kansallisia toimenpiteit…. J…senvaltioiden ti(cid:220) lanteiden eroavuudet suuntaviivoissa k…siteltyjen on(cid:220) gelmien osalta ilmenev…t kunkin j…senvaltion tilan(cid:220) teeseen mukautettuina ratkaisuina ja eri korostuk(cid:220) sina. 3. (cid:217)Ty‰llisyytt… koskevissa kansallisissa toimintasuunni(cid:220) telmissa asetetaan m……r…ajat halutun tuloksen saa(cid:220) vuttamiseksi ottaen huomioon muun muassa k…ytet(cid:220) t…viss… olevat hallinnolliset ja taloudelliset voimava(cid:220) rat. 4. (cid:217)Kukin j…senvaltio toimittaa vuosittain neuvostolle ja komissiolle ty‰llisyytt… koskevan kansallisen toimin(cid:220) tasuunnitelmansa, jossa se m……ritt…… suhtautumisensa kuhunkin suuntaviivaan, sek… selonteon toiminta(cid:220) suunnitelman toteuttamisesta. 5. (cid:217)J…senvaltioita kehotetaan antamaan vuonna 1998 en(cid:220) simm…iset n…iden suuntaviivojen perusteella laaditut, ty‰llisyytt… koskevat kansalliset toimintasuunnitel(cid:220) mansa neuvoston ja komission tarkasteltaviksi riitt…(cid:220) v…n ajoissa ennen Cardiffin Eurooppa(cid:220)neuvostoa. 6. (cid:217)Neuvosto sitoutuu: a)(cid:217)tarkastelemaan vuoden 1998 j…lkipuoliskolla, j…(cid:220) senvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ja ty‰llisyys(cid:220) lausunnon saatuaan sit… tapaa, jolla j…senvaltiot ovat sis…llyt(cid:220) suuntaviivat osaksi kansallista politiik(cid:220) t…neet kaansa, ty‰markkinakomitean ja b) ja laatimaan samanaikaisesti, yhteisty‰ss… komis(cid:220) sion kanssa ja kyseisen tarkastelun huomioon ot(cid:220) taen, selvityksen yhteis‰n ty‰llisyystilanteesta ja t…rkeimmist… j…senvaltiot ovat ryhtyneet toteuttaakseen n…iden suuntaviivo(cid:220) jen mukaista ty‰llisyyspolitiikkaansa; kyseinen selvitys annetaan Wienin Eurooppa(cid:220)neuvoston k…sitelt…v…ksi. toimenpiteist…, joihin 7. (cid:217)Neuvosto toteaa, ett… komissio sitoutuu laatimaan ja esitt…m……n hyviss… ajoin Eurooppa(cid:220)neuvoston pyyt…(cid:220) m…t selvitykset. 8. (cid:217)Neuvosto toteaa, ett… komissio sitoutuu toimitta(cid:220) maan ennen lokakuun 15 p…iv…… 1998 ehdotuksen suuntaviivoiksi ty‰llisyyspolitiikan j…senvaltioiden vuodeksi 1999. 9. (cid:217)Neuvosto vahvistaa, ett… ty‰markkinaosapuolet tule(cid:220) vat kaikilla tasoilla mukaan t…m…n toiminnan kaik(cid:220) kiin vaiheisiin sek… osallistuvat merkitt…v…ll… tavalla suuntaviivojen toteuttamiseen ja ty‰llisyyden kor(cid:220) kean tason edist…miseen. Osallistumista arvioidaan s……nn‰llisesti. 10. (cid:217)Neuvosto on s……nn‰llisesti yhteydess… ty‰markki(cid:220) naosapuoliin, jotta n…iden, valtion(cid:220) tai hallitusten p……miesten edustaman troikan ja komission puoli(cid:220) vuosittaiset kokoukset voidaan valmistella huolelli(cid:220) sesti. 28. 1. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 30/3 LIITE TYˆLLISYYDEN SUUNTAVIIVAT VUODEKSI 1998 I(cid:217)Parannetaan ty‰llistyvyytt… - Torjutaan nuorisoty‰tt‰myytt… ja ennaltaehk…ist……n pitk…aikaisty‰tt‰myytt… J…senvaltioiden on nuoriso(cid:220) ja pitk…aikaisty‰tt‰myyden kasvun katkaisemiseksi kehitett…v… ennalta(cid:220) ehk…isevi… strategioita, joissa painotetaan valmiuksia p……st… ty‰el…m……n ja jotka perustuvat siihen, ett… yksil‰lliset tarpeet tunnistetaan jo varhaisessa vaiheessa. J…senvaltioiden on my‰s asetettava enint……n viiden vuoden m……r…aika (m……r…aika voi olla pitempi j…senvaltioissa, joissa ty‰tt‰myystaso on erityisen korkea), jonka kuluessa ne huolehtivat siit…, ett… -(cid:217)kaikille nuorille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet kuusi kuukautta ty‰tt‰(cid:220) min… tarjoamalla heille koulutusta, uudelleenkoulutusta, ty‰harjoittelua, ty‰t… tai muuta toimin(cid:220) taa, joka edist…… p……sy… ty‰el…m……n, -(cid:217)my‰s aikuisille ty‰tt‰mille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet 12 kuukautta ty‰tt‰min… jollain edell… mainituista keinoista tai yleisemmin yksil‰llisell… ammatinvalinnanohja(cid:220) uksella. N…iden ennaltaehk…isevien ja ty‰llistyvyystoimenpiteiden joilla edistet……n pitk…aikaisty‰tt‰mien paluuta ty‰el…m……n. lis…ksi olisi toteutettava toimenpiteit…, - Siirryt……n passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiin Ty‰tt‰myyskorvaus(cid:220) ja koulutusj…rjestelmi… on tarkistettava ja mukautettava tarpeen mukaan niin, ett… niill… aktiivisesti edistett…isiin ty‰llistyvyytt… ja selke…sti kannustettaisiin ty‰tt‰mi… hakemaan ja ottamaan vastaan ty‰t… ja koulutusta. T…t… varten kukin j…senvaltio -(cid:217)pyrkii lis……m……n huomattavasti niiden henkil‰iden m……r……, jotka voivat k…ytt…… hyv…kseen ty‰e(cid:220) l…m……n p……sy… edist…vi… toimenpiteit…. Jotta koulutusta tai muita vastaavia toimenpiteit… voitai(cid:220) siin tarjota yh… useammalle ty‰tt‰m…lle, kukin j…senvaltio m……rittelee l…ht‰kohtiensa mukaisen tavoitteen, jonka avulla pyrit……n asteittain l…hentym……n kolmen parhaiten onnistuneen j…senval(cid:220) tion keskiarvoa ja v…hint……n 20:t… prosenttia. - Kehitet……n kumppanuuteen perustuvaa toimintatapaa J…senvaltioiden toiminta ei yksin riit… takaamaan toivottuja tuloksia ty‰el…m……n p……syn edist…mi(cid:220) sess…. Sen vuoksi -(cid:217)ty‰markkinaosapuolia pyydet……n painokkaasti vastuunsa ja toimivaltansa eri tasoilla tekem……n nopeasti sopimuksia, joilla voitaisiin lis…t… mahdollisuuksia koulutukseen, ty‰kokemuksen hank(cid:220) kimiseen ja ty‰harjoitteluun tai muita ty‰llistyvyytt… helpottavia toimenpiteit…, -(cid:217)j…senvaltiot ja ty‰markkinaosapuolet pyrkiv…t kehitt…m……n mahdollisuuksia elinik…iseen oppimi(cid:220) seen. - Helpotetaan siirtymist… koulusta ty‰el…m……n Ty‰nsaantimahdollisuudet ovat heikot sellaisilla nuorilla, jotka p……tt…v…t koulunk…yntins… saavutta(cid:220) matta valmiuksia p……st… ty‰markkinoille. Sen vuoksi j…senvaltiot -(cid:217)parantavat koulutusj…rjestelm…ns… tehokkuutta, jotta koulunk…yntins… varhain p……tt…vien nuor(cid:220) ten m……r… v…henisi merkitt…v…sti, C 30/4 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 28. 1. 98 -(cid:217)huolehtivat siit…, ett… nuorille annetaan paremmat valmiudet sopeutua teknologian ja talouden muutoksiin ja ett… he saavat ty‰markkinoiden vaatimuksia vastaavan ammattitaidon, toteutta(cid:220) malla ja kehitt…m…ll… tarvittaessa oppisopimuskoulutusta. II Suositaan yritt…jyytt… - Helpotetaan yritysten perustamista ja niiden hallinnointia laatimalla selke…t, vakaat ja luotettavat s……nn‰t ja parantamalla riskip……omamarkkinoiden kehitysedellytyksi…. Euroopan investointipankin tarjoamat uudet j…rjestelyt ja j…senvaltioiden toimet helpottavat uusien yritysten perustamista. J…sen(cid:220) valtioiden olisi my‰s kevennett…v… ja yksinkertaistettava pienten ja keskisuurten yritysten hallinnolli(cid:220) sia rasitteita ja verorasitteita. T…t… varten j…senvaltiot -(cid:217)pyrkiv…t merkitt…v…sti v…hent…m……n yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten yleis(cid:220) kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita etenkin uusia ty‰ntekij‰it… palkattaessa, -(cid:217)edist…v…t itsen…ist… ammatinharjoittamista tarkastelemalla ja pyrkim…ll… v…hent…m……n erityisesti verotusj…rjestelmiin ja sosiaaliturvaan, itsen…iseen ammatinharjoittamiseen ja pienyritysten perus(cid:220) tamiseen liittyvi… esteit…. - Hy‰dynnet……n mahdollisuudet luoda uusia ty‰paikkoja Jos Euroopan unioni haluaa onnistua ty‰llisyyshaasteeseen vastaamisessa, on kaikkia ty‰llist…mis(cid:220) mahdollisuuksia sek… uutta teknologiaa ja innovaatioita k…ytett…v… tehokkaasti hyv…ksi. T…t… varten j…senvaltiot -(cid:217)tarkastelevat, kuinka voitaisiin parhaiten hy‰dynt…… mahdollisuuksia, jotka syntyv…t uusien ty‰(cid:220) paikkojen luomisesta paikallistasolla, sosiaalitaloudessa ja uusilla aloilla, joilla markkinat eiv…t viel… pysty tyydytt…m……n tarpeita, ja ne tutkivat t…t… vaikeuttavia esteit… tarkoituksenaan v…hen(cid:220) t…… niit…. - Verotusj…rjestelm…… kehitet……n ty‰llisyytt… suosivammaksi ja k……nnet……n nykyinen pitk…n aikav…lin ke(cid:220) hitys, johon kuuluu ty‰n verotuksen ja pakollisten maksujen lis……ntyminen (35 prosentista vuonna 1980 yli 42 prosenttiin vuonna 1995). Kukin j…senvaltio -(cid:217)asettaa tarpeen mukaan ja nykyisen tasonsa huomioon ottaen tavoitteeksi v…hent…… asteittain kokonaisverorasitusta ja tarvittaessa ty‰h‰n kohdistuvaa verorasitusta ja v…lillisi… ty‰voimakus(cid:220) tannuksia etenkin v…h…n ammattitaitoa vaativan ja heikosti palkatun ty‰n osalta. T…m… tehd……n vaarantamatta julkisen talouden tervehdytt…mist… ja sosiaaliturvaj…rjestelmien taloudellista tasa(cid:220) painoa. J…senvaltiot tarkastelevat tarvittaessa, onko aiheellista ottaa k…ytt‰‰n energiavero tai saastuttavia p……st‰j… koskeva vero tai jokin muu verotustoimenpide, -(cid:217)harkitsee halutessaan, onko syyt… alentaa alv(cid:220)prosenttia sellaisten ty‰voimavaltaisten palvelujen osalta, joihin ei kohdistu rajat ylitt…v…… kilpailua. III Parannetaan yritysten ja ty‰ntekij‰iden sopeutumiskyky… - Nykyaikaistetaan ty‰n organisointia Ty‰n organisoinnin ja ty‰tapojen nykyaikaistamisen edist…miseksi -(cid:217)ty‰markkinaosapuolia pyydet……n neuvottelemaan sopivalla tasolla, etenkin alakohtaisella ja yri(cid:220) tystasolla sopimuksia, joilla pyrit……n ty‰n organisoinnin nykyaikaistamiseen, mukaan lukien joustavat ty‰aikaj…rjestelyt, jotta voitaisiin parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukyky… sek… 28. 1. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 30/5 saavuttaa joustavuuden ja ty‰suhdeturvan v…lill… tarvittava tasapaino. N…m… sopimukset voivat koskea esimerkiksi vuotuista ty‰aikaa, ty‰ajan lyhent…mist…, ylity‰n v…hent…mist…, osa(cid:220)aikaty‰n kehitt…mist…, elinik…ist… oppimista ja sapattivapaita, -(cid:217)kukin j…senvaltio tarkastelee, onko sen omassa lains……d…nn‰ss… aiheellista s……t…… joustavammista sopimuksista yh… monimuotoisempien ty‰j…rjestelyjen huomioon ottamiseksi. Henkil‰ill…, joilla on t…llainen ty‰sopimus, olisi oltava riitt…v… turva ja parempi ammatillinen asema sopusointui(cid:220) sesti yritysten tarpeiden kanssa. - Tuetaan yritysten sopeutumiskyky… Yritysten ty‰ntekij‰iden ammattitaidon parantamiseksi j…senvaltiot -(cid:217)tarkastelevat muiden muassa verotuksellisia esteit…, jotka voivat vaikeuttaa investointeja henkil‰(cid:220) resursseihin, ja my‰nt…v…t tarvittaessa verohelpotuksia tai vahvistavat muita kannustavia toimia yritysten oman koulutustoiminnan kehitt…mist… varten. Ne tarkastelevat my‰s kaikkia uusia s……nn‰ksi… varmistaakseen, ett… n…m… osaltaan v…hent…v…t ty‰llistyvyyden esteit… ja lis……v…t ty‰(cid:220) markkinoiden kyky… sopeutua talouden rakennemuutoksiin. IV Edistet……n yht…l…isi… mahdollisuuksia - Estet……n miesten ja naisten eriarvoinen kohtelu J…senvaltioiden olisi osoitettava tahtonsa edist…… yht…l…isi… mahdollisuuksia nostamalla naisten ty‰l(cid:220) lisyysastetta. Niiden olisi my‰s kiinnitett…v… huomiota naisten tai miesten m……r…n ep…tasapainoon tietyill… aloilla ja tietyiss… ammateissa. J…senvaltiot -(cid:217)pyrkiv…t v…hent…m……n naisten ja miesten ty‰tt‰myysasteiden v…list… eroa tukemalla aktiivisesti naisten ty‰llisyyden lis……mist… ja pyrkim…ll… est…m……n sen, ett… tietyill… aloilla ja tietyiss… amma(cid:220) teissa naiset ovat aliedustettuina ja toisissa yliedustettuina. - Yhteensovitetaan ty‰el…m… ja perhe(cid:220)el…m… Naisten ja miesten kannalta eritt…in t…rke…… on politiikka, joka koskee sapattivapaita, vanhempain(cid:220) lomaa ja osa(cid:220)aikaty‰t…. Alaa koskevien direktiivien ja ty‰markkinaosapuolten sopimusten t…yt…n(cid:220) t‰‰npanoa olisi nopeutettava ja seurattava s……nn‰llisesti. J…senvaltioissa on oltava riitt…v…sti tarjolla laadukkaita lastenhoitopalveluja ja muiden huollettavien henkil‰iden hoivapalveluja, joiden avulla voidaan edist…… naisten ja miesten p……sy… ty‰markkinoille ja pysymist… ty‰el…m…ss…. J…senvaltiot -(cid:217)pyrkiv…t lis……m……n mahdollisuuksia saada kyseisi… hoitopalveluja, jos sellaiseen on tarvetta. - Helpotetaan paluuta ty‰el…m……n J…senvaltiot -(cid:217)kiinnitt…v…t erityist… huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, jotka suunnittelevat paluuta ansioty‰h‰n ty‰st… poissaolon j…lkeen, ja tutkivat sen vuoksi, kuinka voitaisiin asteittain v…hen(cid:220) t…… esteit…, jotka vaikeuttavat paluuta ty‰el…m……n. - Edistet……n vajaakuntoisten p……sy… ty‰el…m……n J…senvaltiot -(cid:217)kiinnitt…v…t erityist… huomiota vaikeuksiin, joita vajaakuntoisilla voi olla ty‰el…m……n p……syss…


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3947/97 του Johannes SWOBODA προς το Συμβούλ ο. Συμφωνία ΟΟΣΑ σχετικά με την καταπολέμηση της διαφθοράς και της δωροδοκίας

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: C 196/40 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 6. 98 Apa· nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Febroyari·oy 1998) To Anv· tato Symboy·lio, diakybernhtiko· o·rgano ypey·uyno gia ta Eyrvpai¤ka· Sxolei·a, ei·nai to mo·no armo·dio na kauori·sei ton prosanatolismo· tvn spoydv· n kai thn orga·nvsh· toyw. Synepv· w enapo·keitai sto o·rgano ayto· na apofasi·sei, se ey·ueto xro·no, gia ta glvssika· tmh·mata poy ua diaue·tei to tri·to Eyrvpai¤ko· Sxolei·o tvn Bryjellv· n to opoi·o ei·nai ypo· kataskeyh·. H apo·fash ayth· ua lhfuei· sy·mfvna me tiw arxe·w poy die·poyn to paidagvgiko· kauestv· w tvn en lo·gv sxolei·vn. H Epitroph· h opoi·a ei·nai me·low toy Anvta·toy Symboyli·oy kai apodi·dei idiai·terh shmasi·a sthn oruh· leitoyrgi·a tvn Eyrvpai¤kv· n Sxolei·vn, ua fronti·sei gia thn th·rhsh tvn en lo·gv arxv· n. (98/C 196/56) GRAPTH ERVTHSH E-3947/97 ypobolh· : Johannes Swoboda (PSE) prow to Symboy·lio (15 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Symfvni·a OOSA sxetika· me thn katapole·mhsh thw diafuora·w kai thw dvrodoki·aw Sta plai·sia toy OOSA epitey·xuhke symfvni·a gia thn katapole·mhsh thw diafuora· w kai thw dvrodoki·aw. Ayth· h symfvni·a o·mvw afora· mo·no thn ejagora· dhmosi·vn ypallh·lvn. Kata· po·so h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh yposthri·zei th genikh· kai plh·rh pa· tajh kauv· w kai thn poinikh· di·vjh thw diafuora·w kai thw dvrodoki·aw; Apa· nthsh (30 Marti·oy 1998) To Symboy·lio e·xei uespi·sei h·dh arketa· me·tra gia thn katapole·mhsh thw dvrodoki·aw. Mporoy·n na anaferuoy·n oi ako·loyuew pra·jeiw: 1. Sy·mbash thw 26hw Mai(cid:143)oy 1997 peri· katapole·mhshw thw dvrodoki·aw sthn opoi·a ene·xontai ypa·llhloi tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn h· tvn kratv· n melv· n thw EE (1). 2. Sy·mbash thw 26hw Ioyli·oy 1995 gia thn prostasi·a tvn oikonomikv· n symfero·ntvn thw Eyrvpai¤kh·w (cid:146)Envshw kai to prvto·kollo· thw thw 27hw Septembri·oy 1996 to opoi·o afora· eidika· th dvrodoki·a (2). 3. Koine·w ue·seiw thw 6hw Oktvbri·oy kai 13hw Noembri·oy 1997, kai oi dy·o sxetika· me tiw diapragmatey·seiw sta plai·sia toy Symboyli·oy thw Eyrv· phw kai toy OOSA gia thn katapole·mhsh thw dvrodoki·aw (3). Epi· ple·on, h loyjemboyrgianh· Proedri·a toy Symboyli·oy pro·teine mia koinh· dra·sh gia thn katapole·mhsh thw dvrodoki·aw ston idivtiko· tome·a. H pro·tash ayth·, gia thn opoi·a e·xei dv· sei gnv· mh to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, ejeta·zetai h·dh apo· thn armo·dia Oma·da toy Symboyli·oy me skopo· na shmeiv· sei ikanopoihtikh· pro·odo kata· toyw erxo·menoyw mh·new. H bretanikh· Proedri·a elpi·zei na katalh·jei se symfvni·a ento·w toy tre·xontow ejamh·noy. Sto plai·sio ayto·, ua pre·pei na anaferuei· o·ti to pro·gramma dra·shw kata· toy organvme·noy egklh·matow to opoi·o ene·krine to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio sto (cid:146)Amsterntam ton Ioy·nio 1997 perilamba·nei eidikh· sy·stash (ariu. 6) gia thn ana·ptyjh miaw synolikh·w politikh·w thw EE gia thn katapole·mhsh thw dvrodoki·aw me sto·xo megaly·terh diafa·neia sth dhmo·sia dioi·khsh kai stiw synallage·w kai thn pro·lhch thw xrhsimopoi·hshw energeiv· n dvrodoki·aw apo· to organvme·no e·gklhma. Ayto·w ei·nai kai o sto·xow thw anakoi·nvshw thw Epitroph·w thw 21hw Mai(cid:143)oy 1997 prow to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio peri· politikh·w thw (cid:146)Envshw kata· thw diafuora·w. To Symboy·lio ua synexi·sei dynamika· th dra· sh toy kata· thw diafuora·w kai thw dvrodoki·aw. (1) EE C 195/01 thw 25. 06. 1997. (2) EE C 316/48 thw 27. 11. 1995 kai C 313/01 thw 23. 10. 1996. (3) EE L 279/01 thw 13. 10. 1997 kai L 320/01 thw 21. 11. 1997


title: Verordnung (EG) Nr. 2613/97 des Rates vom 15. Dezember 1997 zur Ermächtigung Portugals, Beihilfen für Zuckerrübenerzeuger zu gewähren, und zur Aufhebung aller nationalen Beihilfen ab dem Wirtschaftsjahr 2001/02

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
intervention policy
marketing
production aid
sugar beet


title: Acquis de Schengen - Décision du Comité exécutif du 15 décembre 1997 concernant les principes directeurs concernant les moyens de preuve et les indices dans le cadre des accords de réadmission entre les États Schengen [SCH/Com-ex (97) 39 rév.]

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
admission of aliens
identity document
illegal migration

formats: html print


title: Council Directive 97/75/EC of 15 December 1997 amending and extending, to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, Directive 96/34/EC on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE, CEEP and the ETUC

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
family policy
framework agreement
national implementing measure
parental leave

text: L 10/24 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 16. 1. 98 COUNCIL DIRECTIVE 97/75/EC of 15 December 1997 amending and extending, to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, Directive 96/34/EC on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE, CEEP and the ETUC opportunities and treatment at work, and the reconcilia- tion of working and family life; Whereas the adoption of this Directive will make Dir- ective 96/34/EC applicable in the United Kingdom; whereas, from the date on which this Directive enters into force, the term ‘Member States’ in Directive 96/34/EC should be construed as including the United Kingdom, HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE: Article 1 Without prejudice to Article 2, Directive 96/34/EC shall apply to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland. Article 2 The following paragraph shall be inserted in Article 2 of Directive 96/34/EC: As regards ‘1a. the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, the date of 3 June 1998 in paragraph 1 shall be replaced by 15 December 1999. ’ Article 3 This Directive is addressed to the Member States. Done at Brussels, 15 December 1997. For the Council The President J. -C. JUNCKER THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 100 thereof, Having regard to the proposal from the Commission (1), Having regard to the opinion of liament (2), the European Par- Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (3), Whereas the Council, acting in accordance with the Agreement on social policy annexed to Protocol 14 to the thereof, adopted Treaty, and in particular Article 4(2) Directive 96/34/EC (4); whereas, as a result, the said Dir- ective does not apply to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland; Whereas the Amsterdam European Council, held on 16 and 17 June 1997, noted with approval the agreement of the Intergovernmental Conference to incorporate the Agreement on social policy in the Treaty and also noted that a means had to be found to give legal effect to the the United Kingdom of Great Britain and wish of Northern Ireland to accept the Directives already adopted on the basis of that Agreement before the signature of the Amsterdam Treaty; whereas to achieve this aim by extending Directive 96/34/EC to the United Kingdom; this Directive seeks Whereas the fact that Directive 96/34/EC is not applic- able in the United Kingdom directly affects the func- tioning of the internal market; whereas implementation of the framework agreement annexed to the said Directive reconciliation of and, the principle of in particular, parental and professional for working parents, in all the Member States will improve the func- tioning of the internal market; responsibilities Whereas implementation of the framework agreement aims, in particular, at achieving the objective of equal treatment between men and women with regard to labour (1) OJ C 335, 6. 11. 1997. (2) OJ C 371, 8. 12. 1997. (3) OJ C 355, 21. 11. 1997. (4) OJ L 145, 19. 6. 1996, p. 4


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3947/97 af Johannes SWOBODA til Rådet. OECD-aftale om bekæmpelse af korruption og bestikkelse

text: C 196/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (2. februar 1998) Det (cid:216)verste R(cid:229)d, der er det mellemstatslige organ, der har ansvaret for Europaskolerne, har enekompetence med hensyn til at fastl(cid:230)gge retningslinjer for disse skolers undervisning. Det p(cid:229)hviler derfor dette organ til sin tid at tr(cid:230)ffe afgłrelse om, hvilke sprogsektioner der skal v(cid:230)re p(cid:229) den tredje Europaskole i Bruxelles, der i łjeblikket er under opfłrelse. Denne afgłrelse skal tr(cid:230)ffes i overensstemmelse med de principper, der ligger til grund for disse skolers undervisningssystem. Kommissionen, der er medlem af Det (cid:216)verste R(cid:229)d, og som l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229), at Europaskolerne fungerer efter hensigten, vil p(cid:229)se, at disse principper respekteres. (98/C 196/56) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3947/97 af Johannes Swoboda (PSE) til R(cid:229)det (15. december 1997) Om: OECD-aftale om bek(cid:230)mpelse af korruption og bestikkelse Inden for rammerne af OECD er der indg(cid:229)et en aftale om bek(cid:230)mpelse af korruption og bestikkelse. Denne aftale vedrłrer imidlertid kun bestikkelse af offentlige tjenestem(cid:230)nd. I hvilken udstr(cid:230)kning g(cid:229)r Den Europ(cid:230)iske Union ind for en viderer(cid:230)kkende og fuldst(cid:230)ndig fordłmmelse samt retslig forfłlgelse af korruption og bestikkelse? Svar (30. marts 1998) R(cid:229)det har allerede vedtaget en r(cid:230)kke foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af bestikkelse. Fłlgende instrumenter kan n(cid:230)vnes: 1. Konvention af 26. maj 1997 om bek(cid:230)mpelse af bestikkelse, der involverer tjenestem(cid:230)nd ved De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber eller i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater (1). 2. Konvention af 26. juli 1995 om beskyttelse af De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers finansielle interesser samt protokollen hertil af 27. september 1996, der specifikt vedrłrer bestikkelse (2). 3. F(cid:230)lles holdning af 6. oktober og 13. november 1997, der begge vedrłrer drłftelserne i Europar(cid:229)det og i OECD om bek(cid:230)mpelse af korruption (3). Desuden foreslog det luxembourgske formandskab og R(cid:229)det en f(cid:230)lles aktion med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af korruption i den private sektor. Dette forslag, som Europa-Parlamentet har afgivet udtalelse om, behandles i łjeblikket af den kompetente gruppe i R(cid:229)det med henblik p(cid:229) at głre gode fremskridt i de kommende m(cid:229)neder. Det Forenede Kongeriges formandskab h(cid:229)ber, at der kan opn(cid:229)s enighed inden udgangen af indev(cid:230)rende halv(cid:229)r. I denne forbindelse skal det n(cid:230)vnes, at den handlingsplan mod organiseret kriminalitet, der blev godkendt af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Amsterdam i juni 1997, indeholder en s(cid:230)rlig henstilling med henblik p(cid:229) at łge gennemsigtigheden i den offentlige administration og i erhvervslivet samt bek(cid:230)mpe kriminelle miljłers anvendelse af korruption. Dette er ogs(cid:229) form(cid:229)let med Kommissionens meddelelse af 21. maj 1997 til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det om en EU-politik mod korruption. R(cid:229)det vil fortsat bek(cid:230)mpe svig og korruption med alle midler. (1) EFT C 195 af 25. 6. 1997, s. 1. (2) EFT C 316 af 27. 11. 1995, s. 48, og EFT C 313 af 23. 10. 1996, s. 1. (3) EFT L 79 af 31. 10. 1997, s. 1, og L 320 af 21. 11. 1997, s. 1


title: Padomes Direktīva 97/81/EK (1997. gada 15. decembris) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu

eurovoc_concepts:
European social policy
anti-discriminatory measure
equal treatment
framework agreement
part-time employment
professional association

text: 05/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 267 31997L0081 L 14/9 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 20. 1. 1998. PADOMES DIREKTĪVA 97/81/EK (1997. gada 15. decembris) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, darot elastīgāku darba organizāciju atbilstīgi darbinieku vēlmēm un konkurences prasībām; ņemot vērā Nolīgumu par sociālo politiku, kas pievienots Proto- kolam Nr. 14 par sociālo politiku, kurš savukārt pievienots Eiro- pas Kopienas dibināšanas līgumam, jo īpaši tā 4. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, (1) (2) (3) (4) (5) tā kā, pamatojoties uz Protokolu par sociālo politiku, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, dalīb- valstis, izņemot Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (turpmāk tekstā “Dalībvalstis”), kas vēlas turpināt 1989. gada Sociālās hartas noteikto virzienu, noslēgušas nolīgumu par sociālo politiku; tā kā darba devēji un darba ņēmēji saskaņā ar 4. panta 2. punktu Nolīgumā par sociālo politiku var kopīgi prasīt, lai Kopienas līmeņa nolīgumi tiktu īstenoti ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma; tā kā 7. punkts Kopienas hartā par darba ņēmēju sociāla- jām pamattiesībām inter alia paredz, ka “iekšējā tirgus izvei- dei pakāpeniski ir jāuzlabo darba ņēmēju dzīves un darba apstākļi Eiropas Kopienā. Šis process ir jāpanāk, tuvinot minētos apstākļus un vienlaicīgi pilnveidojot pārējās nodarbinātības formas, kas nav darba līgumi uz nenoteiktu laiku, piemēram, noteikta laika darba līgumus, nepilna darba laika darbu, pagaidu darbu un sezonas darbu”; tā kā Padome nav pieņēmusi lēmumu ne par direktīvas priekšlikumu attiecībā uz dažām nodarbinātības attiecību formām konkurences traucējumu aspektā (1), ievērojot grozījumus (2), ne par direktīvas priekšlikumu attiecībā uz dažām darba attiecību formām darba apstākļu aspektā (3); tā kā Eiropadomes Esenes sanāksmes secinājumi uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai sekmētu nodarbinātību un vienlīdzī- gas iespējas sievietēm un vīriešiem, un aicina veikt pasāku- mus, kas intensificētu izaugsmes izmantošanu, jo īpaši (1) OV C 224, 8. 9. 1990. , 6. lpp. (2) OV C 305,5. 12. 1990. , 8. lpp. (3) OV C 224, 8. 9. 1990. , 4. lpp. (6) (7) (8) (9) tā kā saskaņā ar Nolīguma par sociālo politiku 3. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar darba devējiem un darba ņēmējiem par Kopienas rīcības iespējamo virzienu attiecībā uz elastīgu darba laiku un darba drošību; tā kā Komisija pēc šīs apspriedes atzina, ka Kopienas rīcība ir vajadzīga, un saskaņā ar minētā nolīguma 3. panta 3. punktu vēlreiz Kopienas līmenī apspriedās ar darba devējiem un darba ņēmējiem par paredzētā priekšlikuma saturu; tā kā vispārēja mērķa starpprofesionālās organizācijas, Eiropas profesionālo un darba devēju apvienību savienība (UNICE), Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu Eiropas centrs (CEEP) un Eiropas arodbiedrību konfederācija (EAK) 1996. gada 19. jūnija kopīgā vēstulē informēja Komisiju par vēlmi sākt procedūru, kas paredzēta Nolīguma par sociālo politiku 4. pantā; tā kā 1997. gada 12. marta kopī- gajā vēstulē Komisijai tās lūdza trīs mēnešu papildu laiku; tā kā Komisija piešķīra šo laiku; tā kā minētās starpprofesionālās organizācijas 1997. gada 6. jūnijā noslēdza pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu; tā kā tās nosūtīja Komisijai kopīgu lūgumu īstenot šo pamatnolīgumu saskaņā ar Nolīguma par sociālo poli- tiku 4. panta 2. punktu ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma; (10) tā kā Padome savā 1994. gada 6. decembra Rezolūcijā par Eiropas Savienības sociālās politikas nākotnes izredzēm: Kopienas ekonomiskās un sociālās konverģences sekmē- šana (4), aicina darba devējus un darba ņēmējus izmantot iespējas slēgt nolīgumus, jo parasti tie ir tuvāk sociālajai realitātei un problēmām; (11) tā kā parakstītājas puses izteica vēlmi slēgt pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu, izvirzot nepilna darba laika darba vispārējos principus un obligātās prasības; tā kā tās likvidētu izteikušas vēlmi noteikt vispārēju kārtību, lai (4) OV C 368, 23. 12. 1994. , 6. lpp. 268 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 05/3. sēj. nepilna darba laika darba darītāju diskrimināciju un attie- cīgi sekmētu nepilna darba laika darba iespēju attīstību tā, lai tas pamatā būtu vienlīdz pieņemami gan darba devē- jiem, gan darba ņēmējiem; (19) tā kā saskaņā ar savu 1993. gada 14. decembra paziņo- jumu par to, kā piemērot Protokolu (Nr. 14) par sociālo politiku, Komisija informējusi Eiropas Parlamentu, nosū- tot tam direktīvas priekšlikuma un pamatnolīguma tekstu; (12) tā kā darba devēji un darba ņēmēji izteica vēlmi jo īpašu vērību veltīt nepilna darba laika darbam, tajā pašā laikā norādot, ka viņu nolūks bijis apsvērt vajadzību pēc līdzī- giem nolīgumiem par citām elastīgām darba formām; (13) tā kā Amsterdamā notikušās Eiropadomes sanāksmes seci- nājumos valstu vadītāji un Eiropas Savienības valdība izteica apņēmīgu atbalstu darba devēju un darba ņēmēju noslēgtajam nolīgumam par nepilna darba laika darbu; (14) tā kā atbilstīgais pamatnolīguma īstenošanas dokuments ir direktīva saskaņā ar Līguma 189. pantu; tā kā tāpēc dalīb- valstīm tā uzliek saistības attiecībā uz sasniedzamo rezul- tātu, bet atstāj šo valstu iestāžu ziņā tā īstenošanas formu un metožu izvēli; (20) tā kā Komisija informēja arī Ekonomikas un sociālo lietu komiteju; (21) tā kā pamatnolīguma 6. klauzulas 1. punkts paredz, ka dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji var pie- ņemt vai ieviest izdevīgākus noteikumus; (22) tā kā pamatnolīguma 6. klauzulas 2. punkts paredz, ka šīs direktīvas īstenojumu nevar izmantot, lai attaisnotu jeb- kādu regresu, salīdzinot ar stāvokli, kāds jau ir katrā dalīb- valstī; (23) tā kā Kopienas harta par darba ņēmēju sociālajām pamat- tiesībām uzsver, cik svarīgi ir cīnīties pret visu veidu dis- jo īpaši diskrimināciju dzimuma, rases vai krimināciju, etniskās izcelsmes, uzskatu un reliģiskās pārliecības dēļ; (15) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu un proporcionali- tātes principu, kas izklāstīts Līguma 3. panta b) punktā, dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt šīs direktīvas mērķus un tāpēc to var vieglāk veikt Kopiena; tā kā šī direktīva ir samērīga ar minētajiem mērķiem; (24) tā kā Līguma par Eiropas Savienību F panta 2. daļa nosaka, ka Savienība kā Kopienas tiesību vispārēju principu respektē pamattiesības, ko nodrošina Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un kas izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālām tradīcijām; (16) tā kā šī direktīva ļauj dalībvalstīm, ievērojot valstu likumus un praksi, definēt terminus, kas izmantoti pamatnolīgumā un nav īpaši definēti, tas pats attiecas uz pārējām sociālās politikas direktīvām, kas izmanto līdzīgus terminus, ja vien minētajās definīcijās ievērots pamatnolīguma saturs; (25) tā kā dalībvalstis pēc darba devēju un darba ņēmēju kopīga lūguma var uzticēt tiem šīs direktīvas īstenošanu, ja vien dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās vienmēr var garantēt iznākumus, ko prasa šī direktīva; (17) tā kā direktīvas priekšlikumu Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar savu 1993. gada 14. decembra paziņojumu par to, kā piemērot Protokolu (Nr. 14) par sociālo politiku, un 1996. gada 18. septembra paziņojumu par sociālā dialoga attīstīšanu Kopienas līmenī un, ievērojot to, ka parakstītā- jas puses ir pārstāvji un visas pamatnolīguma klauzulas ir likumīgas; (18) tā kā Komisija ir izstrādājusi savu direktīvas priekšlikumu saskaņā ar Nolīguma par sociālo politiku 2. panta 2. punktu, kur teikts, ka direktīvas sociālās politikas jomā “vairās uzlikt tādus administratīvus, finanšu un juridiskus ierobežojumus, kas traucē veidoties un attīstīties maziem un vidējiem uzņēmumiem”; (26) tā kā pamatnolīguma īstenošana sekmē to mērķu sasnieg- šanu, kas izvirzīti Nolīguma par sociālo politiku 1. pantā, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants direktīvas mērķis Šīs pievienoto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu, ko savā starpā noslēgušas vispārējās starpprofesionālās organizācijas (UNICE, CEEP un EAK). pielikumā īstenot ir 05/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 269 2. pants 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņēmušas vai pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva. 1. Dalībvalstis pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu līdz 2000. gada 20. janvārim, vai nodrošina, ka darba devēji un darba ņēmēji ar līgumu ir ievie- suši vajadzīgos pasākumus ne vēlāk par minēto dienu, dalībvalstu pienākums ir veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai tās vienmēr varētu garantēt iznākumus, ko paredz šī direktīva. Par to dalībval- stis tūlīt informē Komisiju. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Dalībvalstis vajadzības gadījumā, lai ņemtu vērā īpašas grūtības vai grūtības, kas rodas, īstenojot koplīgumu, var papildus izman- tot maksimāli vienu gadu. 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Šādos gadījumos dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Briselē, 1997. gada 15. decembrī Kad dalībvalstis paredz pasākumus, kas minēti pirmajā daļā, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to ofi- ciālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces. Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. -C. JUNCKER 270 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 05/3. sēj. PIELIKUMS EIROPAS PROFESIONĀLO UN DARBA DEVĒJU APVIENĪBU SAVIENĪBA EIROPAS ARODBIEDRĪBU KONFEDERĀCIJA UZŅĒMUMU AR VALSTS KAPITĀLA DAĻU EIROPAS CENTRS PAMATNOLĪGUMS PAR NEPILNA DARBA LAIKA DARBU Preambula Šis pamatnolīgums padziļina vispārējo Eiropas stratēģju nodarbinātības jautājumā. Nodarbinātību pēdējo gadu laikā būtiski ietekmējis nepilna darba laika darbs. Tāpēc šā nolīguma puses galveno vērību veltījušas šai darba formai. Pusēm ir nodoms apsvērt vajadzību pēc līdzīgiem nolīgumiem attiecībā uz citām elastīga darba formām. Atzīstot stāvokļu dažādību dalībvalstīs un to, ka nepilna darba laika darbs ir nodarbinātības iezīme dažos sektoros un darbībās, šis nolīgums izvirza vispārējus principus un obligātās prasības nepilna darba laika darbam. Tas demonstrē darba devēju un darba ņēmēju vēlmi iedibināt vispārēju kārtību, kas novērstu nepilna darba laika darba ņēmēju diskrimināciju, un attiecīgi sekmēt nepilna darba laika darba iespēju attīstību, kas pamatā būtu vienlīdz pieņemama gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem. Šis nolīgums attiecas uz nepilna darba laika darba darītāju darba nosacījumiem, atzīstot, ka par likumā paredzētiem sociālā nodrošinājuma jautājumiem lemj dalībvalstis. Diskriminācijas aizlieguma principa sakarā šā nolīguma parak- stītājas puses minēja 1996. gadā Dublinā notikušās Eiropadomes Nodarbinātības deklarāciju, kur Padome inter alia uzsvēra, ka ir jāgādā, lai sociālā nodrošinājuma sistēmas būtu vairāk labvēlīgas nodarbinātībai, “attīstot tādas sociālās aizsardzības sistēmas, kas varētu piemēroties jaunajiem darba modeļiem un sniegt šādi nodarbinātiem cilvēkiem pie- nācīgu aizsardzību”. Šā nolīguma parakstītājas puses uzskata, ka šai deklarācijai būtu jāpiešķir juridisks spēks. ETUC, UNICE un EAK lūdz Komisiju, lai tā šo pamatnolīgumu iesniedz Padomei lēmumam, kurš šīs prasības darītu saistošas attiecīgā Nolīguma par sociālo politiku parakstītājām dalībvalstīm, kas pievienots Protokolam (Nr. 14) par sociālo politiku, kurš savukārt pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Šā nolīguma parakstītājas puses lūdz Komisiju, lai tā savā priekšlikumā īstenot šo nolīgumu prasa, lai dalībvalstis pie- ņemtu normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Padomes lēmumu divos gados pēc tā pieņem- šanas, vai nodrošinātu (1), ka darba devēji un darba ņēmēji ar līgumu ir ieviesuši vajadzīgos pasākumus ne vēlāk par minēto dienu. Dalībvalstis vajadzības gadījumā, lai ņemtu vērā īpašas grūtības vai grūtības, kas rodas, īstenojot koplī- gumu, var papildus izmantot maksimāli vienu gadu. Neskarot valstu tiesu un Tiesas kompetenci, šā nolīguma puses prasa, lai visas lietas saistībā ar šā nolīguma interpre- tāciju Eiropas līmenī Komisija vispirms nodotu tām atzinuma sniegšanai. Vispārīgi apsvērumi (1) (2) Ņemot vērā Nolīgumu par sociālo politiku, kas pievienots Protokolam (Nr. 14) par sociālo poli- tiku, kurš savukārt pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un jo īpaši 3. panta 4. punktu un 4. panta 2. punktu, Tā kā Nolīguma par sociālo politiku 4. panta 2. punkts paredz, ka līgumus, kas noslēgti Kopienas līmenī, pēc parakstītāju pušu kopīga lūguma var īstenot ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma; (3) Tā kā savā otrās apspriedes dokumentā par darba laika elastību un darba ņēmēju drošību Komi- sija paziņoja, ka plāno ierosināt juridiski saistošu Kopienas pasākumu; (1) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Nolīguma par sociālo politiku 2. panta 4. punktu. 05/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 271 (4) (5) (6) (7) (8) Tā kā Esenē notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumi uzsver, ka ir jāsekmē nodarbinātība un vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, un aicina veikt pasākumus, kas paredz “intensificēt profesionālās izaugsmes izmantošanu, jo īpaši ar elastīgāku darba organizāciju, kas atbilst gan darbinieku vēlmēm, gan konkurences prasībām”; Tā kā šā nolīguma puses par nozīmīgiem uzskata pasākumus, kas sekmētu iespēju vīriešiem un sievietēm veikt nepilna darba laika darbu, lai sagatavotos aiziešanai pensijā, nokārtot profesio- nālo un ğimenes dzīvi, izmantot izglītības un mācību iespējas, lai paplašinātu savas iemaņas un karjeras iespējas tā, ka ieguvēji būtu gan darba devēji, gan darba ņēmēji un tiktu sekmēta uzņē- mumu attīstība; Tā kā šis nolīgums vēršas pie dalībvalstīm un darba devējiem un darba ņēmējiem ar aicinājumu veikt attiecīgus pasākumus šo vispārējo principu, obligāto prasību un noteikumu piemērošanai, ņemot vērā stāvokli katrā dalībvalstī; Tā kā šis nolīgums ņem vērā to, ka vajag pilnīgot sociālās politikas prasības, celt Kopienas eko- nomikas konkurētspēju un vairīties uzlikt tādus administratīvus, finanšu un juridiskus ierobežo- jumus, kas traucētu veidoties un attīstīties maziem un vidējiem uzņēmumiem; Tā kā darba devēji un darba ņēmēji ir izdevīgākā pozīcijā, lai rastu risinājumus, kas atbilst kā darba devēju, tā darba ņēmēju vajadzībām, un tāpēc tiem ir īpaša nozīme, īstenojot un piemērojot šo nolīgumu. PARAKSTĪTĀJAS PUSES VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO: 1. klauzula: Mērķis Šā pamatnolīguma mērķis ir: a) nodrošināt to, ka tiek izbeigta nepilna darba laika darba darītāju diskriminācija un tiek uzlabota nepilna darba laika darba kvalitāte; (b) sekmēt brīvprātīga nepilna darba laika darba attīstību un nostiprināt elastīgu darba organizāciju tā, ka tiek ņem- tas vērā darba devēju un darba ņēmēju vajadzības. 2. klauzula: Darbības joma 1. 2. Šo nolīgumu piemēro nepilna darba laika darba ņēmējiem, kam ir likumā noteiktais darba līgums vai darba attiecības, koplīgums vai prakse, kura ir spēkā katrā dalībvalstī. Pēc apspriedes ar darba devējiem un darba ņēmējiem dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem, koplī- gumiem vai praksi un/vai attiecīga līmeņa darba devēji un darba ņēmēji saskaņā ar valsts profesionālo attiecību praksi var objektīvu iemeslu dēļ pilnīgi vai daļēji izslēgt no šā nolīguma noteikumiem nepilna darba laika darba ņēmējus, kuru darbam ir gadījuma raksturs. Šādas izslēgšanas ir regulāri jāpārskata, lai konstatētu, vai joprojām ir spēkā to objektīvie iemesli. 3. klauzula: Definīcijas Šajā nolīgumā: 1. 2. Jēdziens “nepilna darba laika darba ņēmējs” attiecas uz darbinieku, kura parastais darba laiks nedēļā vai vidēji kādā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu, ir mazāks par salīdzināmā pilna darba laika darba ņēmēja parasto darba laiku. Jēdziens “salīdzināmais pilna darba laika darba ņēmējs” nozīmē pilnu darba laiku nodarbināto darba ņēmēju tajā pašā iestādē, kas noslēdzis tā paša veida darba līgumu vai darba attiecības, kurš dara to pašu vai līdzīgu darbu, pienācīgi ņemot vērā citus apsvērumus, piemēram, darba stāžu un kvalifikāciju/iemaņas. Ja tajā pašā iestādē nav salīdzināmā pilna darba laika darba ņēmēja, salīdzinājumu izdara, atsaucoties uz piemē- rojamo koplīgumu vai, ja nav piemērojama koplīguma, saskaņā ar valsts tiesību aktiem — uz koplīgumiem vai praksi. 4. klauzula: Diskriminācijas aizlieguma princips 1. Attiecībā uz darba nosacījumiem, noteikumi, ko piemēro nepilna darba laika darba ņēmējiem, nav mazāk izde- vīgi par tiem, kurus piemēro salīdzināmajiem pilna darba laika darba ņēmējiem, tāpēc vien, ka tie strādā nepilnu darba laiku, ja vien atšķirīgiem noteikumiem nav objektīva pamata. 2. Vajadzības gadījumā piemēro pro rata temporis principu. 272 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 05/3. sēj. 3. Šīs klauzulas piemērošanas kārtību nosaka dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji, ņemot vērā Eiropas tiesību aktus, valstu tiesību aktus, koplīgumus un praksi. 4. Gadījumā, ja to pamato objektīvi iemesli, dalībvalstis pēc apspriedes ar darba devējiem un darba ņēmējiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, koplīgumiem vai praksi un/vai darba devēji un darba ņēmēji vajadzības gadījumā var noteikt, ka īpaši nodarbinātības nosacījumi piemērojami, ievērojot darba stāžu, nostrādāto laiku vai samaksas nosacījumus. Nepilna darba laika darba ņēmēju novērtējumus īpašiem nodarbinātības nosacījumiem ir regulāri jāpārskata, ņemot vērā diskriminācijas aizlieguma principu, kas noteikts 4. klauzulas 1. punktā. 5. klauzula: Nepilna darba laika iespējas 1. Šā nolīguma 1. klauzulas un nepilna darba laika un pilna darba laika darba ņēmēju diskriminācijas aizlieguma principa sakarībā: a) dalībvalstīm pēc apspriedes ar darba devējiem un darba ņēmējiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi būtu jāapzina un jāpārskata juridiski vai administratīvi šķēršļi, kas varētu ierobežot nepilna darba laika iespē- jas un vajadzības gadījumā tie jānovērš; b) darba devējiem un darba ņēmējiem, nepārsniedzot savu kompetenci, un koplīgumos paredzētajā kārtībā būtu jāapzina un jāpārskata šķēršļi, kas varētu ierobežot nepilna darba laika iespējas, un vajadzības gadījumā tie jānovērš. 2. Darba ņēmēja atteikšanās pāriet no pilna darba laika darba uz nepilna darba laika darbu vai otrādi pati par sevi nevar būt likumīgs iemesls darba attiecību izbeigšanai, neskarot darba attiecību izbeigšanu saskaņā ar valsts tie- sību aktiem, koplīgumiem un praksi citu iemeslu dēļ, ko var noteikt attiecīgās iestādes darbības prasības. 3. Cik iespējams, darba devējiem būtu jāapsver: a) darba ņēmēju lūgumi pārcelt no pilna darba laika darba uz nepilna darba laika darbu, kas iestādē kļūst pie- ejams; b) darba ņēmēju lūgumi pārcelt no nepilna darba laika darba uz pilna darba laika darbu, ja rodas tāda iespēja; c) kā nodrošināt savlaicīgu informāciju par nepilna darba laika un pilna darba laika amatu pieejamību iestādē, lai sekmētu pārcelšanu no pilna darba laika darba uz nepilna darba laika darbu vai otrādi; d) pasākumi, lai sekmētu piekļuvi nepilna darba laika darbam visos uzņēmuma līmeņos, to skaitā kvalificētos amatos un vadības līmenī, un, vajadzības gadījumā, nepilna darba laika darba ņēmēju profesionālās sagata- vošanas iespējas, lai vairotu karjeras iespējas un profesionālo mobilitāti; e) kā nodrošināt pastāvošās darba ņēmēju pārstāvniecības iestādes ar attiecīgu informāciju par nepilna darba laika darbu uzņēmumā. 6. klauzula: Izpildes noteikumi 1. Dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji var noteikt vai ieviest noteikumus, kas ir izdevīgāki par tiem, kas izvirzīti šajā nolīgumā. 2. Šā nolīguma noteikumu izpildi nevar izmantot par likumīgu pamatojumu, lai mazinātu darba ņēmēju vispārējo aizsardzības līmeni šā nolīguma jomā. Tas neskar dalībvalstu un/vai darba devēju un darba ņēmēju tiesības izstrā- dāt atšķirīgus normatīvajos aktos un līgumos paredzētus nosacījumus, ņemot vērā apstākļu izmaiņas, kā arī neliedz piemērot 5. klauzulas 1. punktu, ja vien ir ievērots nediskriminācijas princips, kas noteikts 4. klauzulas 1. punktā. 3. Šis nolīgums neskar darba devēju un darba ņēmēju tiesības slēgt attiecīga līmeņa, arī Eiropas līmeņa, nolīgumus, kas pielāgo un/vai papildina šā nolīguma noteikumus, ņemot vērā attiecīgo darba devēju un darba ņēmēju īpašās vajadzības. 4. Šis nolīgums neskar nevienu sīkāk izstrādātu Kopienas noteikumu, jo īpaši Kopienas noteikumus par vienlīdzī- gām iespējām vīriešiem un sievietēm. 5. Sūdzības un strīdus, kas radušies, piemērojot šo nolīgumu, novērš un izšķir saskaņā ar valsts tiesību aktiem, koplī- gumiem un praksi. 6. Ja to lūdz viena no šā nolīguma pusēm, parakstītājas puses pārskata šo nolīgumu pēc pieciem gadiem no dienas, kad pieņemts Padomes lēmums


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2511/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Δεκεμβρίου 1997 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: The Schengen acquis - Decision of the Executive Committee of 15 December 1997 on the harmonisation of visa policy (SCH/Com-ex (97) 32)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
public safety