title: Uredba Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
technical standard

text: 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 197 31998R0088 L 9/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 15. 1. 1998 UREDBA SVETA (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), (1) (2) se je Uredba Sveta (EGS) ker št. 1866/86 z dne 12. junija 1986 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda (3) pogosto in bistveno spreminjala; ker bi bilo treba zaradi jasnosti in racionalnosti navedeno uredbo konsolidirati; ker je Svet v skladu s členoma 2 in 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 3760/92 z dne 20. decembra 1992 o uvedbi sistema Skupnosti za ribištvo in ribogojstvo (4) glede na razpolož- ljivo znanstveno svetovanje pristojen za sprejem ohranit- venih ukrepov, potrebnih za zagotovitev razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih virov na traj- nostni podlagi. V ta namen lahko Svet določi tehnične ukrepe glede ribolovnega orodja in načina njegove uporabe; (3) ker je treba sprejeti načela in določene postopke za (1) UL C 304, 6. 10. 1997, str. 32. (2) UL C 296, 29. 9. 1997, str. 31. (3) UL L 162, 18. 6. 1986, str. 1. Uredba, kakor nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1821/96 (UL L 241, 21. 9. 1996, str. 8). (4) UL L 389, 31. 12. 1992, str. 1. Uredba, kakor nazadnje spremenjena (4) (5) (6) (7) (8) določitev navedenih tehničnih ukrepov na ravni Skupno- sti, tako da vsaka država članica lahko upravlja ribolovne aktivnosti, ki potekajo v morskih vodah pod njeno juris- dikcijo ali suverenostjo; ker je bil pristop Skupnosti h Konvenciji o ribolovu in ohranjanju živih virov v Baltskem morju in Beltih, kakor spremenjena s Protokolom h Konferenci predstavnikov držav pogodbenic konvencije, v nadaljevanju Gdanska konvencija, odobren s Sklepom Sveta 83/414/EGS (5); ker je Gdanska konvencija začela za Skupnost veljati 18. marca 1984, Skupnost pa je sprejela vse pravice in obveznosti Danske in Zvezne republike Nemčije, kakor so določene z Gdansko konvencijo; ker je Mednarodna komisija za ribištvo v Baltskem morju, ustanovljena z Gdansko konvencijo, od svoje ustanovitve naprej sprejela zbirko ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v Baltskem morju ter njihovo upravljanje in je v svo- jih pismih z dne 20. septembra 1985, 8. decembra 1986, 1988, 21. 20. in 20. 11. septembra 1995 pogodbenicam sporočila določena priporočila za spremembo navedenih tehničnih ukrepov; decembra septembra septembra oktobra 1993, 1987, 1994 29. ker je v Gdanski konvenciji predvideno, da mora Skupnost navedena priporočila uveljaviti v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda, ob upoštevanju ugovornega postopka iz člena XI Konvencije; ker je najučinkovitejši način za zmanjšanje ulova majhnih rib prepoved ribolova na tistih območjih, kjer so te zelo zgoščene, z Aktom o pristopu iz leta 1994. (5) UL L 237, 26. 8. 1983, str. 4. 198 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: — vse ribiče v vodah tega območja, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic. Člen 1 3. Zemljepisno območje je razdeljeno na 11 podrazdelkov, oštevičenih od 22 do 32, ki so opisane v Prilogi I. Opredelitev zemljepisnega območja 1. Ta uredba se nanaša na obdržanje in iztovor ribolovnih virov, ki se pojavljajo v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda, na zahodu omejenih s črto, ki poteka od rta Hasenøre do točke Gni- ben, od Korshageja do Spodsbjerga in od rta Gilbjerg do Kullna. Ne uporablja se za vode znotraj temeljnih črt. 2. Uporablja se za: Člen 2 Prepoved ribolova določenih vrst na določenih zemljepisnih območjih v določenih obdobjih — ribiče Skupnosti na zemljepisnem območju, opisanem v točki 1, 1. Prepovedano je na krovu obdržati naslednje vrste rib, ki so bile ujete v spodaj naštetih vodah med spodaj naštetimi obdobji: Vrste Vode Obdobje prepovedi Iverka (Platichthys flesus) Podrazdelek 26 od 1. februarja do 30. aprila Iverka Iverka Samice iverke Podrazdelka 28 in 29 južno od zemljepisne širine 59° 30’ S od 1. februarja do 30. aprila Podrazdelek 32 od 1. februarja do 30. junija Podrazdelek 22, razen za zemljepisno območje, opisano v Prilogi II od 1. februarja do 30. aprila Morska plošča (Pleuronectes platessa) Podrazdelek 26 od 1. februarja do 30. aprila Morska plošča Podrazdelek 27, 28 in 29 južno od zemljepisne širine 59° 30’ S od 1. februarja do 30. aprila Samice morske plošče Podrazdelek 22, razen za zemljepisno območje, opisano v Prilogi II, in podrazdelitvi 24 in 25 od 1. februarja do 30. aprila Romb (Psetta maxima) Podrazdelki 22, 24, 25 in 26 od 1. junija do 31. julija Gladki romb (Scophtalmus rhombus) Podrazdelki 22, 24, 25 in 26 od 1. junija do 31. julija 2. Z odstopanjem od določb točke 1 se prilovi iverke in morske plošče pri ribolovu na trsko, pridobljeni v času prepovedi iz navedene točke, lahko obdržijo na krovu v okviru 10 % omejitve po teži celotnega ulova trske na krovu ladje. 2. Velikost ribe se meri od konice gobca, pri zaprtih ustih, do skrajnega konca repne plavuti. Člen 3 Najmanjše velikosti rib 3. Tudi kadar so sestavni del prilova, se ribe, manjše od najmanjše dovoljene velikosti, ne smejo zadržati na krovu ali pretovarjati, iztovarjati, prevažati, predelati, konzervirati, prodati ali skladiš- čiti, raztavljati ali ponuditi v prodajo. Treba jih je vrniti v morje takoj zatem, ko so bile ujete, če je le mogoče, dokler so še žive. 1. Riba se šteje za podmerno, če je manjša od najmanjše veliko- sti iz Priloge III za zadevne vrste in vode. 4. Z odstopanjem od točke 3 se podmerne trske lahko zadržijo na krovu v okviru 5 % omejitve po teži ulova trske na krovu. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 199 5. Prilov trske, pridobljen pri ribolovu na sled in papalino, ne sme presegati 10 % teže celotnega ulova. Tega prilova podmernih trsk pa se na krovu lahko zadrži največ 5 %. povezanimi z vmesnimi konusnimi stranicami, od katerih ima vsaka konus 1 cm v 8 cm, ali pa ima samo konusne stranice z prej navedenim konusom. Na površini merila se označi širina v mili- metrih, tako na delu z vzporednimi stranicami, če ga ima, kot na konusnem delu. V zadnjem primeru se širina označi na vsak mm, prikaz širine se izvede v pravilnih presledkih. Člen 4 Določitev odstotka prilova ulova 1. Odstotek prilovov iz člena 2(2) se meri kot razmerje po teži celotne količine trske na krovu po sortiranju ali vseh trsk v skla- dišču ali v iztovoru. 2. Odstotek prilovov iz člena 3(4) se meri kot razmerje po teži celotne količine rib na krovu po sortiranju ali vseh rib v skladišču ali v iztovoru. 3. Podrobna pravila za določitev odstotka prilovov se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13. 2. Pri merjenju velikosti očes se merilo v odprtino očesa vstavi z njegovim najožjim delom v smeri, pravokotni na ravnino mreže, tako da meri vzdolžno os očesa, kadar je raztegnjeno diagonalno po dolžini. Merilo se v odprtino očesa vstavlja s silo roke, dokler ga pri konusnih robovih ne ustavi upor očesa. Velikost posamez- nih očes je širina merila na točki, pri kateri se merilo ustavi. 3. Velikost očes na mreži je povprečna velikost vsaj enega, naključno izbranega niza 20 zaporednih očes v smeri vzdolžne osi mreže. Očesa, ki so oddaljena manj kot 10 očes in so v okviru 50 cm od veznih vrvi, vrvi ali zaporne vrvi vreče, se ne merijo. Razdalja se meri pravokotno na vezne vrvi, vrvi ali zaporne vrvi vreče, raztegnjeni v smeri navedenega merjenja. Člen 5 4. Očesa na mreži se merijo samo takrat, ko je mreža mokra. Najmanjša dovoljena velikost očes na mreži 5. Posamezno oko se ne šteje za premajhno, če gre del merila, ki ustreza najmanjši dovoljeni velikosti iz Priloge IV za zadevne vrste rib, vode in vrste mrež, brez težav skozenj. 1. Prepovedano je uporabljati ali vleči kakršno koli vlečno mrežo, dansko potegalko ali podobno mrežo z očesi, manjšimi od veli- kosti iz Priloge IV, za vode, vrste ali skupine vrst zadevnih rib. 2. Prepovedano je uporabljati zasidrane plavajoče mreže ali viseče mreže z očesi, manjšimi od velikosti iz Priloge IV, za ribo- lov na lososa. 3. Prepovedano je uporabljati zabodne mreže z očesi, manjšimi od velikosti iz Priloge IV, za vode, vrste ali skupine vrst zadevnih rib. Člen 6 Merjenje velikosti očes 1. Med pregledovanjem mrež se očesa izmerijo s ploščatim, 2 mm debelim merilom, narejenim iz trpežnega materiala, ki zadrži svojo obliko. Ima več stranic z vzporednimi robovi, Člen 7 Dodatki k mrežam 1. Z odstopanjem od člena 5(1) je dovoljeno dodati na zunanjo stran spodnje polovice vreče katere koli vlečne mreže, danske potegalke ali podobne mreže platnen, mrežast ali drug material z namenom preprečiti ali zmanjšati obrabo. Takšen material se doda samo vzdolž sprednjih in stranskih robov vreče. 2. Z odstopanjem od člena 5(1) je dovoljeno dodati na zunanjo stran vreče in podaljška ojačevalno vrečo. Ojačevalna vreča je cilindričen kos mrežastega materiala, ki popolnoma obdaja vrečo in podaljšek. Narejena je lahko iz enakega ali trpežnejšega mate- riala kakor vreča in podaljšek. Velikost očes ojačevalne vreče je vsaj dvakrat večja kakor velikost očes na vreči, razen da najmanjša velikost njenega očesa ni manjša od 80 mm. 200 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Ojačevalna vreča se lahko pritrdi na naslednjih mestih: (a) na njenem prednjem robu; in (b) na njenem zadnjem robu; ali se 4. Z odstopanjem od točke 1 je med ribolovom na trsko lahko dovoljeno imeti na krovu samo orodje, dovoljeno za ribolov na trsko, ali orodje z očesi, ki so večja od velikosti iz Priloge IV. Če je na krovu orodje, ki ni dovoljeno za ribolov na trsko, je iztovor trsk prepovedan. (c) prišije na rob vreče in podaljška naokrog po enem nizu očes; ali (d) se prišije vzdolžno vzdolž enega niza očes. 3. Z odstopanjem od člena 5(1) je dovoljeno pri vlečnih mrežah, danskih potegalkah in podobnih mrežah uporabljati nepovratno mrežo ali zaklopnico z velikostjo očes, ki je manjša od očes na vreči. Zaklopnica se lahko pritrdi na notranji strani vreče ali na njeni sprednjem delu. Razdalja od točke sprednje pritrditve zaklopnice do zadnjega konca vreče znaša najmanj trikratno dolžino zaklopnice. Člen 9 Omejitve ribolova na lososa in morsko postrv 1. Pri ribolovu na atlantskega lososa (Salmo salar) ali morsko postrv (Salmo trutta) je prepovedano: — uporabljati viseče ali zasidrane mreže od 15. junija do 30. septembra v vodah iz podrazdelkov 22 do 28, 29 južno od 59° 30′ S in 32, Člen 8 Uporaba ribolovnega orodja — uporabljati viseče ali zasidrane mreže od 1. junija do 15. septembra v vodah iz podrazdelkov 29, 30 in 31 severno od 59° 30′ S, 1. Orodje, ki se ne sme uporabljati na določenem zemljepisnem območju ali v določenem obdobju, se hrani na krovu tako, da ni pripravljeno za uporabo na prepovedanem območju ali v prepo- vedanem obdobju. Rezervna orodja se shranijo ločeno in sicer tako, da niso pripravljena za uporabo. 2. Ribolovno orodje se šteje za nepripravljeno za uporabo, če je: — pri vlečnih mrežah, danskih potegalkah in podobnih mrežah (a) širilke so pritrjene na notranjo ali zunanjo stran branika ali vislic in (b) če so uzde vlečne mreže ali vlečne vrvi ločeni od širilk ali obtežilnikov, — pri opremi za ribolov na lososa, če so: (a) mreže spravljene pod pritrjenim pokrovom, (b) ribiške vrvice in trnki shranjeni v zaprtih zabojih, — pri zapornih plavaricah, če je glavna ali spodnja vrv ločena od mreže. 3. Vse leto je prepovedano ribariti s katero koli vlečno mrežo, dansko potegalko in podobno mrežo na zemljepisnem območju, omejenem s črto, ki povezuje naslednje koordinate: 54° 23′ S 54° 14′ S 54° 17′ S 54° 24′ S 54° 27′ S 54° 23′ S 14° 35′ V 14° 25′ V 14° 17′ V 14° 11′ V 14° 25′ V 14° 35′ V — uporabljati viseče in zasidrane ribiške vrvice od 1. aprila do 15. novembra v vodah iz podrazdelkov 22 do 31, — uporabljati viseče in zasidrane ribiške vrvice od 1. julija do 15. septembra v vodah iz podrazdelka 32. Prepoved ribolova med lovopustom velja na območju izven šti- rih navtičnih milj, merjeno od temeljnih črt, razen v podrazdelku 32 in območju vzhodno od zemljepisne dolžine 22° 30′ V (sve- tilnik Bengtskär) v finskem ribolovnem območju, kjer je ribolov z visečimi in zasidranimi ribiškimi vrvicami prepovedan od 1. julija do 15. septembra. 2. Pri ribolovu na atlantskega lososa (Salmo salar) ali morsko postrv (Salmo trutta) je prepovedano: — kadar ribolov poteka z uporabo zasidranih plavajočih mrež in visečih mrež, uporabljati več kot 600 mrež naenkrat na ribi- ško ladjo, katerih dolžina ne presega 35 m, merjeno po glavni vrvi. Poleg števila dovoljenih mrež za ribolov se lahko na krovu hrani največ 100 rezervnih mrež; — kadar ribolov poteka s pomočjo visečih ali zasidranih ribiških vrvic, uporabljati več kot 2 000 trnkov naenkrat na ribiško ladjo. Trnki na visečih in zasidranih ribiških vrvicah imajo razdaljo med konico in hrbtiščem trnka najmanj 19 mm. Poleg števila dovoljenih trnkov za ribolov se lahko na krovu hrani največ 200 rezervnih trnkov. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 201 Splošne določbe Člen 12 Člen 10 1. Prepovedano je neposredno ribarjenje trsk in bokoplut (Pleu- ronectidae) z namenom njihovega iztovora za namene, ki niso pre- hrana ljudi. Ta uredba se ne uporablja za ribolov, ki se izvaja med umetnim obnavljanjem staleža ali premeščanjem rib, rakov in mehkužcev. V nasprotju z drugimi določbami te uredbe se ribe, raki in mehkužci, ujeti za namene iz prvega odstavka, ne smejo proda- jati za prehrano ljudi. 2. Eksplozivi, strupene snovi ali snovi za omamljanje se pri ribo- lovu ne smejo uporabljati. Člen 13 3. Prepovedano je uporabljati zasidrano ali viseče orodje, brez da bi bilo označeno z bojami ali drugimi prepoznavnimi oznakami. 4. V Baltsko morje, Belte in Øresund je prepovedano spuščati tujerodne vrste ali loviti tujerodne vrste in jesetre, razen če tega ne dovoljujejo pravila, sprejeta v skladu s postopkom iz člena 13 in z obveznostmi, ki izhajajo iz Gdanske konvencije. Tujerodne vrste so opredeljene kot tiste vrste, ki se v Baltskem morju, Beltih in Øresundu ne pojavljajo po naravni poti. Člen 11 Ta uredba se ne uporablja za ribolov, ki se izvaja izključno za znanstveno-raziskovalne namene in poteka z dovoljenjem in pod jurisdikcijo zadevne države članice ali držav članic in o katerih so bile Komisija in država članica ali države članice, v vodah katerih poteka raziskovalno delo, vnaprej obveščene. 1. Države članice lahko sprejmejo ukrepe za ohranitev staležev in njihovo upravljanje, kadar se takšni ukrepi nanašajo: (a) dosledno na lokalne staleže, pomembne samo za ribiče zadevne države članice; ali (b) na pogoje ali postopke, sprejete za omejitev ulova s tehnič- nimi ukrepi: (i) ki dopolnjujejo ukrepe iz ribiških predpisov Skupnosti; ali (ii) presegajo najmanjše zahteve iz navedenih uredb, če se takšni ukrepi uporabljajo izključno za ribiče zadevne države članice, so združljivi z zakonodajo Skupnosti in skladni s skupno ribiško politiko ali z obveznostmi iz Gdanske konvencije. 2. Komisijo se obvesti o vseh osnutkih za uvedbo ali spremembo nacionalnih tehničnih ukrepov dovolj zgodaj, da lahko pripravi svoje pripombe. Ribe, raki in mehkužci, ujeti za namene iz prvega odstavka, se lahko prodajo, shranijo, razstavijo ali ponudijo v prodajo, če: — izpolnjujejo standarde iz Prilog II in III ter tržne standarde, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe (EGS) št. 3759/92 (1), ali Če v enem mesecu po takšnem obvestilu Komisija to zahteva, zadevna država članica začasno odloži uveljavitev načrtovanih ukrepov za tri mesece od datuma obvestila, da Komisiji omogoči, da v tem časovnem roku odloči glede združljivosti ukrepov z določbami iz točke 1. — če se prodajo neposredno za namene, ki niso prehrana ljudi. Plovilo, ki izvaja katero koli od dejavnosti iz prvega odstavka, mora imeti na krovu dovoljenje, ki ga izda država članica, pod zastavo katere plove. Kadar Komisija ugotovi, o čemer mora obvestiti druge države čla- nice, da načrtovani ukrep ni združljiv z določbami iz točke 1, zadevna država članica ne sme začeti izvajati tega ukrepa brez izvršenih potrebnih sprememb. Zadevna država članica takoj obvesti druge države članice in Komisijo o sprejetem ukrepu, kjer je ustrezno, po izvršenih potrebnih spremembah. (1) Uredba (EGS) št. 3759/92 z dne 17. decembra 1992 o skupni ure- ditvi trga za ribiške in ribogojne proizvode (UL L 388, 31. 12. 1992, str. 1). Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3318/94 (UL L 350, 31. 12. 1994, str. 15). 3. Države članice Komisiji na njeno zahtevo dostavijo vse podatke, potrebne za oceno, ali so državni tehnični ukrepi skladni z določbami iz točke 1. 202 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 4. Na pobudo Komisije ali na zahtevo katere koli države članice se lahko vprašanje, ali je nacionalni tehnični ukrep, ki ga izvaja država članica, skladen z določbami iz točke 1, predloži Uprav- ljalnemu odboru za preverjanje v skladu s členom 17 Uredbe (EGS) št. 3760/92, odločitev pa se sprejme v skladu s postopkom iz člena 18 navedene uredbe. Kadar se sprejme takšna odločitev, se tretji in četrti odstavek točke 2 smiselno uporabljata. 5. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni ukrep ni skladen z določbami iz točke 1, najkasneje v enem letu po datumu priglasitve ukrepa odloči, da mora država članica ukrep ukiniti ali spremeniti v roku, ki ga določi Komisija. Določbe iz četrtega odstavka točke 2 se smiselno uporabljajo. 6. O ukrepih glede ribogojstva in ribolova z obale država članica Komisijo obvesti samo informativno. Člen 14 Podrobna pravila za uporabo te uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18 Uredbe (EGS) št. 3760/92. Člen 15 Uredba (EGS) št. 1866/86 se razveljavi. Sklici na navedeno uredbo se razlagajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s tabelo ujemanja iz Dela A Priloge VI. Člen 16 „Ribogojstvo“ pomeni gojenje rib, rakov ali mehkužcev v slani ali slankasti vodi. Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 18. decembra 1997 Za Svet Predsednik F. BODEN 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 203 PRILOGA I PODRAZDELKI ZEMLJEPISNEGA OBMOČJA IZ ČLENA 1 Podrazdelek 22 Vode, ki jih omejuje črta, ki poteka od rta Hasenøre (56° 09′ S, 10° 44′ V) na vzhodni obali Jyllanda do točke Gniben (56° 01 S, 11° 18′ V) na zahodni obali Syællanda; potem vzdolž zahodne in južne obale Sjællanda do točke, ki leži na zemljepisni dolžini 12° 00′ V; od tam proti jugu do otoka Falster, potem vzdolž vzhodne obale otoka Falster do Gedser Odde (54° 34′ S, 11° 58′ V); potem proti vzhodu do zemljepisne dolžine 12° 00′ V; nato proti jugu do obale Nemčije, potem v jugozahodni smeri vzdolž nemške obale in vzhodne obale Jyllanda vse do točke izhoda. Podrazdelek 23 Vode, ki jih omejuje črta, ki poteka od rta Gilbjerg (56° 08′ S, 12° 18′ V) na severni obali Syællanda do Kullna (56° 18′ S, 12° 28′ V) na obali Švedske; nato v južni smeri vzdolž švedske obale do svetilnika Falsterbo (55° 23′ S, 12° 50′ V); nato skozi južni vhod v Øresund do svetilnika Stevns (55° 19′ S, 12° 28′ V) na obali Sjællanda; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Sjællanda vse do točke izhoda. Podrazdelek 24 Vode, omejene s črto, ki poteka od svetilnika Stevns (55° 19′ S, 12° 28′ V) na vzhodni obali Sjællanda skozi južni vhod v Øresund do svetilnika Falsterbo (55° 23′ S, 12° 50′ V) na obali Švedske; nato vzdolž južne obale Švedske do svetilnika Sandhammaren (55° 24′ S, 14° 12′ V); od tam do svetilnika Hammerodde (55° 18′ S, 14° 47′ V) na severni obali Bornholma; potem vzdolž zahodne in južne obale Bornholma do točke, ki leži na zemljepisni dolžini 15° 00′ V; od tam proti jugu do obale Poljske; nato v zahodni smeri vzdolž obal Poljske in Nemčije do točke, ki leži na zemljepisni dolžini 12° 00′ V; nato proti severu do točke, ki leži na zamljepisni širini 54° 34′ S in zemljepisni dolžini 12° 00′ V; nato proti zahodu do Gedser Odde (54° 34′ S, 11° 58′ V); od tam vzdolž vzhodne in severne obale otoka Falster do točke, ki leži na zemljepisni dolžini 12° 00′ V; od tam proti severu do južne obale Sjællanda; potem v zahodni in severni smeri vzdolž zahodne obale Sjællanda vse do točke izhoda. Podrazdelek 25 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske na zemljepisni širini 56° 30′ S in se vije naprej proti vzhodu do zahodne obale otoka Öland; potem, ko obide jug otoka Öland, do točke na vzhodni obali z zemljepisno širino 56° 30′ S, proti vzhodu do zemljepisne dolžine 18° 00′ V; nato proti jugu do obale Poljske, nato v zahodni smeri vzdolž obale Poljske do točke, ki leži na zemljepisni dolžini 15° 00′ V; nato proti severu do otoka Bornholm; nato vzdolž južne in zahodne obale Bornholma do svetilnika Hammerodde (55° 18′ S, 14° 47′ V); nato do svetilnika Sandhammaren (55° 24′ S, 14° 12′ V) na južni obali Švedske; nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske vse do točke izhoda. Podrazdelek 26 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke z zemljepisno širino 56° 30′ S in zemljepisno dolžino 18° 00′ V in se vije naprej proti vzhodu do zahodne obale bivše Sovjetske zveze; nato v južni smeri vzdolž obal bivše SZ in Poljske do točke na poljski obali z zemljepisno dolžino 18° 00′ V; nato proti severu vse do točke izhoda. Podrazdelek 27 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali celinske Švedske z zemljepisno širino 59° 41′ S in zemljepisno dolžino 19° 00′ V in se vije naprej proti jugu do severne obale otoka Gotland; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale Gotlanda do točke, ki leži na zemljepisni širini 57° 00′ S; nato proti zahodu do zemljepisne dolžine 18° 00′ V; nato proti jugu do zemljepisne širine 56° 30′ S; nato proti zahodi do vzhodne obale otoka Öland; potem, ko obide jug otoka Öland, do točke na njegovi zahodni obali z zemljepisno širino 56° 30′ S; nato proti zahodu do obale Švedske, nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske vse do točke izhoda. 204 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Podrazdelek 28 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke z zemljepisno širino 58° 30′ S in zemljepisno dolžino 19° 00′ V in se vije naprej proti vzhodu do zahodne obale otoka Saaremaa; potem, ko obide sever otoka Saaremaa, do točke na njegovi vzhodni obali z zemljepisno širino 58° 30′ S; nato proti vzhodu do obale bivše SZ; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale bivše SZ do točke z zemljepisno širino 56° 30′ S; nato proti zahodu do zemljepisne dolžine 18° 00′ V; nato proti severu do zemljepisne širine 57° 00′ S; nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Gotland; nato v severni smeri do točke na severni obali Gotlanda z zemljepisno dolžino 19° 00′E; nato proti severu vse do točke izhoda. Podrazdelek 29 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali celinske Švedske z zemljepisno širino 60° 30′ S in se vije naprej proti vzhodu do obale celinske Finske; nato v južni smeri vzdolž zahodne in južne obale Finske do točke na jugu celinske obale z zemljepisno dolžino 23° 00′ V; nato proti jugu do zemljepisne širine 59° 00′ S; nato proti vzhodu do celinske obale bivše SZ; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale bivše SZ do točke z zemljepisno širino 58° 30′ S; nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Saaremaa; potem, ko obide sever otoka Saaremaa, do točke na njegovi zahodni obali z zemljepisno širino 58° 30′ S; nato proti zahodu do zemljepisne dolžine 19° 00′ V; nato proti severu do točke na vzhodni celinski obali Švedske z zemljepisno širino 59° 41′ S; nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske vse do točke izhoda. Podrazdelek 30 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske z zemljepisno širino 63° 30′ S in se vije naprej proti vzhodu do obale celinske Finske; nato v južni smeri vzdolž obale Finske do točke, ki leži na zemljepisni širini 60° 30′ S; nato proti zahodu do obale celinske Švedske, nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske vse do točke izhoda. Podrazdelek 31 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske z zemljepisno širino 63° 30′ S in se potem, ko obide sever Botniškega zaliva, vije naprej do točke na zahodni obali celinske Finske z zemljepisno širino 63° 30′ S; nato gre proti zahodu vse do točke izhoda. Podrazdelek 32 Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na južni obali Finske z zemljepisno dolžino 23° 00′ V in se potem, ko obide vzhod Finskega zaliva, vije naprej do točke na zahodni obali bivše SZ z zemljepisno širino 59° 00′ S; nato gre proti zahodu do zemljepisne dolžine 23° 00′ V; nato proti severu vse do točke izhoda. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 205 PRILOGA II MEJE DOLOČENIH ZEMLJEPISNIH OBMOČIJ IZ ČLENA 2 Meje zemljepisnih območij, v Øresundu, Velikem Beltu in Malem Beltu, za ribolov na samice iverke in samice morske plošče: — svetilnik Falsterbo — svetilnik Stevns — Jungshoved — Bøgenæssand — svetilnik Hestenhoved — Maddes Klint — cerkev Skelby — Flinthorne Odde — cerkev Kappel — Gulstav — Ristingehale — Ærøhale — Skjoldnæs — Pøls Huk — most Christian X, Sønderborg 206 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA III NAJMANJŠE VELIKOSTI IZ ČLENA 3(1) Vrste Vode Najmanjša velikost Trska (Gadus morhua) Vsi podrazdelki južno od zemljepisne širine 59° 30′ S 35 cm Iverka (Platichthys flesus) Podrazdelki 22 do 25 Podrazdelki 26 do 28 Podrazdelka 29 in 32 južno od zemljepisne širine 59° 30′ S Morska plošča (Pleuronectes platessa) Podrazdelki 22 do 25 Podrazdelki 26 do 28 Podrazdelki 29 in 32 južno od zemljepisne širine 59° 30′ S Romb (Psetta maxima) Podrazdelki 22 do 32 Gladki romb (Scophthalmus rhombus) Podrazdelki 22 do 32 Jegulja (Anguilla anguilla) Podrazdelki 22 do 32 Atlantski losos (Salmo salar) Podrazdelki 22 do 32 25 cm 21 cm 18 cm 25 cm 21 cm 18 cm 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 207 PRILOGA IV NAJMANJŠE DOVOLJENE VELIKOSTI OČES IZ ČLENA 5 Vrsta Vode Tip mreže Trska (Gadus morhua) Podrazdelki 22 do 32 Zabodne mreže Podrazdelki 22 do 32 Podrazdelki 22 do 32 Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mre- že (1) Vlečne mreže, potegalke mreže in danske podobne Bokoplute (Pleuronectidae) Podrazdelki 22 do 27 Podrazdelki 28 Vlečne mreže, potegalke mreže ter zabodne mreže danske podobne in Vlečne mreže, potegalke mreže ter zabodne mreže danske podobne in Podrazdelka 29 in 32 južno od zem. šir. 59° 30′ S Zabodne mreže Podrazdelki 22 do 32 Sled (Clupea harengus) Podrazdelki 22 do 27 Podrazdelka 28 in 29 južno od zem. šir. 59° 30′S Vlečne mreže, potegalke mreže in danske podobne Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mre- že (1) Vlečne mreže, potegalke mreže in danske podobne Vlečne mreže, potegalke mreže in danske podobne Podrazdelki 30 do 32 in podrazdelitev 29 severno od zem. šir. 59° 30′ S Vlečne mreže, potegalke mreže in danske podobne Papalina (Sprattus sprattus) Podrazdelki 22 do 32 Vlečne mreže, potegalke mreže in danske podobne Najmanjša velikost očesa. Dolžina raztegnjene diagonale 105 mm 105 mm 120 mm (2) 120 mm (2) (3) 110 mm 100 mm 110 mm 105 mm (4) 32 mm 28 mm 16 mm 16 mm Atlantski losos (Salmo salar) Podrazdelki 22 do 32 Zasidrane plavajoče mreže in viseče mreže 157 mm (1) Mreže s pripomočki, kot so izhodna okna ali konstrukcije, skladne z določbami Priloge V, ki lahko zagotovijo 50 % zadržanje dolžine najmanj 38 cm. (2) Velikost očesa, ki se uporablja za vsa očesa na zadnjih 8 m vreče, merjeno od zaporne vrvi vreče, očesa so raztegnjena po vzdolžni osrednji vrvi mreže. (3) Razen podrazdelkov 22 in 23, kjer je ribolov morskih listov dovoljen z velikostjo očesa, ki ni manjša od 90 mm. (4) Razen podrazdelkov 22 do 24, kjer so dovoljene običajne vlečne mreže in danske potegalke z odprtino očesa 90 mm. 208 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA V POSEBNE SELEKTIVNE NAPRAVE Da se zagotovi selektivnost vlečnih mrež, danskih potegalk in podobnih mrež s posebnimi odprtinami očes iz Priloge IV, sta dovoljena dva modela spodaj navedenih izhodnih oken: Izhodno okno (model 1) Dve izhodni okni iz s plastiko prevlečenih, popolnoma odprtih rombastih očes se pritrdita na vrečo vlečnih mrež in danskih potegalk pri ribolovu trsk. Odprtina očesa ne sme biti manjša od 105 mm. Izhodni okni se pritrdita s posebnim kosom mrežastega materiala (med navadna rombasta očesa in očesa izhodnega okna). Velikost očesa ločenega mrežastega materiala je enaka dolžini stranice izhodnega okna krat kvadratni koren iz 2. Izhodno okno se pritrdi na obe strani vreče, razdalja med zadnjim delom vreče in oknom pa znaša 40 do 50 cm. Dolžina okna znaša 80 % celotne dolžine vreče, višina okna pa je 50 cm. Okno se pritrdi tako, da znaša odprtina med zgornjim in spodnjim šivom okna 15 do 20 cm. Izhodno okno (model 2) Opredelitev Okni v vreči sta iz pravokotnih delov mrežastega materiala. V vreči sta dve okni. Velikost Vsako okno meri v širino vzdolž celotne dolžine najmanj 45 cm. Vsako okno je dolgo najmanj 3,5 m, merjeno vzdolž njegovih stranic (Slika 1 grafičnega prikaza 2). Mrežasti material Očesa v oknih merijo najmanj 105 mm. To so kvadratasta očesa, t. j. vse štiri stranice mrežastega materiala okna so odrežejo po vseh stranicah (Slika 2 grafičnega prikaza 2). Mrežasti material se pritrdi tako, da stranice potekajo vzporedno in pravokotno na dolžino vreče (slika 2). Širina okna znaša osem odprtih kvadratastih očes. Dolžina znaša med 57 in 62 kvadratastimi očesi (slika 2 grafičnega prikaza 2). Namestitev Vrečo delita na zgornjo in spodnjo ploskev robova, ki potekata po levi in desni strani (slika 1 grafičnega prikaza 2). Obe okni se namestita na spodnjo ploskev, v neposredni bližini robov in pod njimi (slika 1 grafičnega prikaza 2). Okni se zaključita najmanj 2 m in največ 2,5 m pred vrvjo za stisnjenje vreče. Sprednji del okna se zveže s širino osmih očes navadnega mrežastega materiala vreče (slika 3 grafičnega prikaza 2). Ena stranica se zveže z robom ali v neposredno bližino robu, druga pa z navadnim mrežastim materialom spodnjega dela vreče, ki teče po ravni črti očes s porezanimi vozli. Velikost očes v celotni vreči Vsi deli vreče ustrezajo najmanjši velikosti očesa 105 mm. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 209 Grafični prikaz 1 Izhodno okno — Model 1 210 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Grafični prikaz 2 Izhodno okno — Model 2 Slika 1: Položaj oken s kvadratastimi očesi v vreči P r e d l a g a n i p o d r o b n i o p i s okni s kvadratastimi očesi sta visoki 0,48 m. p r e č n i p r e r e z v r e č e 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 211 Slika 2: Mrežasti material v oknih s kvadratastimi očesi P r e d l a g a n i p o d r o b n i o p i s 212 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Slika 3: Vstavitev okna v vrečo P r e d l a g a n i p o d r o b n i o p i s 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 213 PRILOGA VI DEL A TABELA UJEMANJA Uredba (EGS) št. 1866/86 Ta uredba Člen 1 Člen 2(1) Člen 2(1a) Člen 2(2) Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 7 Člen 8 Člen 9 Člen 10 Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 – – Priloga I Priloga II Priloga III Priloga IV(a) Priloga IV(b) Priloga V – Člen 1 Člen 2(1) – Člen 2(2) Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 7 Člen 8 Člen 9 Člen 10 Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 Člen 15 Člen 16 Priloga I Priloga II Priloga III – Priloga IV Priloga V Priloga VI DEL B UREDBE O SPREMEMBI UREDBE (EGS) ŠT. 1866/86 Uredba Sveta (EGS) št. 2244/87 z dne 23. julija 1987 Uredba Sveta (EGS) št. 2178/88 z dne 18. julija 1988 Uredba Sveta (EGS) št. 887/89 z dne 5. aprila 1989 Uredba Sveta (EGS) št. 2156/91 z dne 15. julija 1991 Uredba Sveta (EGS) št. 2250/95 z dne 18. septembra 1995 Uredba Sveta (EGS) št. 1821/96 z dne 16. septembra 1996 št. L 207 L 191 L 94 L 201 L 230 L 241 Uradni list stran datum 15 7 4 1 1 8 29. 7. 1987 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996