title: Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 101/97 tal-15 Diċembru 1997 Li jemenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, testing u ċertifika) tal-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
derogation from EU law
flavoured wine
fruit product
labelling

text: 11/Vol. 3 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 73 21998D0709(18) 9. 7. 1998 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 193/61 ID-DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 101/97 tal-15 Dicembru 1997 Li jemenda l-Anness II (Regolamenti teknici, standards, testing u certifika) tal-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif mibdul bil-Protokoll li Jbiddel il-Ftehim dwar ż-Żona Ekonomika Ewropea, maghruf bhala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, billi l-Anness II tal-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 48/97 tal-10 ta' Lulju 1997 ( (1); billi Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2215/96 tal-20 ta' Novembru 1996 ghandu jipprovdi ghall- miżuri li jidderogaw fir-rigward ta “Glühwein” (2) ghandu jigi inkorporat fil-Ftehim, IDDECIEDA DAN LI GEJ: Artikolu 1 Il-punt li gej ghandu jiżdied wara punt 6 (Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2009/92) f'Kapitolu XXVII tal-Anness II tal-Ftehim: “7. 396 R 2215: Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2215/96 tal-20 ta' Novembru 1996 li jniżżel il-miżuri li jidderogaw fir-rigard ta' ‘Glühwein'. (GU L 296, tal-21. 11. 1996, p. 30). ”. It-test tad-Direttiva tal-Kummissjoni (KE) Nru 2215/96 fil-lingwa Iżlandiża u fil-lingwa Norvegiża, anness mal-verżjonijiet lingwistici rispettivi ta' din id-Deciżjoni, huwa awtentiku. Artikolu 2 Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh fit-16 ta' Dicembru 1997, basta illi jkunu saru n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppublikata fit-taqsima ŻEE u fis-suppliment dwar iż-ŻEE tal-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 4 Maghmul fi Brussel, 15 Dicembru 1997. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President E. BULL (1) GU L 290, tal-23. 10. 1997, p. 34. (2) GU L 296, tal-21. 11. 1996, p. 30


title: Rådets direktiv 97/75/EG av den 15 december 1997 om att ändra direktiv 96/34/EG om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS, och att utvidga det till att avse Förenade kungariket

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
family policy
framework agreement
national implementing measure
parental leave

formats: html pdf print

text: L 10/24 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 1. 98 RÅDETS DIREKTIV 97/75/EG av den 15 december 1997 om att ändra direktiv 96/34/EG om ramavtalet om föräldraledighet, under- tecknat av UNICE, CEEP och EFS, och att utvidga det till att avse Förenade kungariket EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV den, behandling på arbetsplatsen samt möjlighet att förena arbetsliv och familjeliv skall uppnås. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och med beaktande av följande: Rådet antog direktiv 96/34/EG (4) i enlighet med det till fördragets protokoll nr 14 fogade avtalet om socialpolitik, särskilt artikel 4. 2 i detta. Det nämnda direktivet gäller därför inte Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland. Europeiska rådet i Amsterdam den 16 och 17 juni 1997 noterade med gillande att regeringskonferensen enats om att införliva avtalet om socialpolitik med fördraget, och noterade även att man måste finna ett sätt att ge rättslig verkan åt Förenade kungarikets önskan att godta de direktiv som innan Amsterdamfördraget undertecknades hade antagits på grundval av det avtalet. Detta direktiv syftar till att detta mål skall uppnås genom att direktiv 96/34/EG utvidgas till att avse Förenade kungariket. Det förhållande att direktiv 96/34/EG inte är tillämpligt i Förenade kungariket påverkar den inre marknadens funk- tion på ett direkt sätt. Genomförandet i alla medlems- stater av ramavtalet, som utgör en bilaga till det nämnda direktivet, och särskilt av principen om att förvärvsarbe- tande föräldrar skall kunna förena sina åtaganden i arbetsliv och familjeliv, kommer att förbättra den inre marknadens funktion. Avsikten med ramavtalets genomförande är särskilt att det mål som består i att åstadkomma lika behandling av kvinnor och män i fråga om möjligheter på arbetsmarkna- Genom att detta direktiv antas blir direktiv 96/34/EG i Förenade kungariket. Från och med tillämpligt tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande bör uttrycket ”medlemsstater” i direktiv 96/34/EG förstås så att det inbegriper Förenade kungariket. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 skall direktiv 96/34/EG gälla på Förenade konungariket Stor- britannien och Nordirland. Artikel 2 Följande punkt skall läggas till i artikel 2 i direktiv 96/34/ EG: ”1a. När det gäller Förenade konungariket Storbri- tannien och Nordirland skall tidpunkten den 3 juni 1998 i punkt 1 ersättas med den 15 december 1999. ”. Artikel 3 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 15 december 1997. På rådets vägnar J. -C. JUNCKER Ordförande (1) EGT C 335, 6. 11. 1997. (2) EGT C 371, 8. 12. 1997. (3) EGT C 355, 21. 11. 1997. (4) EGT L 145, 19. 6. 1996, s. 4


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4067/97 del Gianfranco DELL'ALBA a la Comisión. Reanudación de la cooperación con la República Democrática del Congo

eurovoc_concepts:
Democratic Republic of the Congo
EU programme
human rights
humanitarian aid
intergovernmental cooperation (EU)
poverty

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/161 (98/C 174/239) PREGUNTA ESCRITA P-4067/97 de Gianfranco Dell(cid:146)Alba (ARE) a la Comisio·n (15 de diciembre de 1997) Asunto: Reanudacio·n de la cooperacio·n con la Repu·blica Democra·tica del Congo ¿Puede explicar la Comisio·n por que· decidio·, al parecer, al margen de la reunio·n de los «Amigos del Congo» celebrada en Bruselas los d(cid:14)·as 3 y 4 de diciembre por iniciativa del Banco Mundial, el desbloqueo de una ayuda global por un importe de 77 millones de ecus destinada a la Repu·blica Democra·tica del Congo, que parece constituir un primer paso para la reanudacio·n total de la ayuda de la Unio·n Europea a Kinshasa, mientras que las instituciones de la Unio·n, recientemente el Parlamento europeo el 23 de octubre pasado y anteriormente el Consejo de Asuntos Generales del 15 de septiembre, han expresado en numerosas ocasiones su preocupacio·n en cuanto a la situacio·n de los derechos humanos en este pa(cid:14)·s y han pedido que el buen desarrollo de la misio·n de investigacio·n de las Naciones Unidas sobre las acusaciones de matanzas y otras violaciones de los derechos humanos desde 1993 constituyan una condicio·n esencial y previa a cualquier reanudacio·n de la cooperacio·n con la RDC? ¿Considera la Comisio·n, por ejemplo, que los mu·ltiples obsta·culos puestos recientemente para el buen desarrollo de esta misio·n de investigacio·n, paralizada desde hace ma·s de seis meses, son los avances suficientes a que alud(cid:14)·a el Consejo hace tres meses para condicionar la reanudacio·n progresiva de la cooperacio·n de la Unio·n con la RDC? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisio·n (19 de enero de 1998) La Comisio·n anuncio·, con motivo de la reciente reunio·n de los «amigos del Congo», el relanzamiento de un programa de apoyo transitorio a la salud (PATS II) de 45 MECU y un primer tramo de 34 MECU del programa de rehabilitacio·n (PR). En el caso del PATS II, se trata de la segunda fase de un programa de salud en favor de las poblaciones ma·s desamparadas en curso desde 1995. El primer tramo del PR tiene como objetivo la reconstruccio·n de la red de carreteras en torno a Kinshasa con el fin de garantizar la seguridad alimentaria de la capital congolen(cid:152)a y permitir a los campesinos vender sus productos y obtener unas rentas m(cid:14)·nimas. Estos dos programas se situ·an entre la ayuda humanitaria y la rehabilitacio·n, y se inscriben en la lucha contra la pobreza. Son ejecutados por organizaciones no gubernamentales o a trave·s de contratos directos entre la Comisio·n y contratistas locales, lo que permite una ra·pida puesta en marcha de los programas. No se trata pues, en esta fase, de una reanudacio·n de la cooperacio·n con las instituciones gubernamentales, que esta· suspendida desde 1992. La Comisio·n ha iniciado un dia·logo constructivo con el Gobierno congolen(cid:152)o y el anuncio de los dos programas se considera como una respuesta a los pasos positivos de las autoridades de Kinshasa, en particular el permiso a la misio·n de investigacio·n de la ONU sobre los derechos humanos, el nombramiento de una comisio·n constitucional y la actitud constructiva de la delegacio·n congolen(cid:152)a en la reunio·n de los «amigos del Congo». La Comisio·n es consciente de que persisten en la Repu·blica Democra·tica del Congo (RDC) muchos problemas en materia de derechos humanos, y de que la creacio·n de la comisio·n constitucional no es ma·s que un t(cid:14)·mido paso hacia la reanudacio·n del proceso de transicio·n democra·tica. Pero es preciso considerar estos problemas en el contexto de la cr(cid:14)·tica situacio·n del pa(cid:14)·s: total hundimiento de las infraestructuras, deuda exterior aplastante, situacio·n econo·mica y social sumamente precaria, notoria inseguridad en algunas provincias, rivalidades regionales y diferencias ideolo·gicas en el equipo dirigente. Habida cuenta de los enormes desaf(cid:14)·os a los que se enfrenta el nuevo Gobierno, las medidas pol(cid:14)·ticas mencionadas merecen ser reconocidas como pasos en el buen camino y deben ser alentadas por los socios exteriores de la RDC. El anuncio del relanzamiento de los dos programas por la Comisio·n responde, por tanto, a la lo·gica de la «reanudacio·n progresiva y condicional» de la cooperacio·n con el Congo, definida por el Consejo Asuntos Generales el 15 de septiembre de 1997


title: Komisijas Regula (EEK) Nr. 2520/97 (1997. gada 15. decembris), ar ko pielāgo Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz kombinētās nomenklatūras kodiem tomātiem un galda vīnogām

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
fruit vegetable
grape
tariff nomenclature

text: 140 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/22. sēj. 31997R2520 17. 12. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 346/41 KOMISIJAS REGULA (EEK) Nr. 2520/97 (1997. gada 15. decembris), ar ko pielāgo Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz kombinētās nomenklatūras kodiem tomātiem un galda vīnogām EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, a) aizstāj ar: ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1979. gada 5. februāra Regulu (EEK) Nr. 234/79 par lauksaimniecības produktiem piemērojamās kopējā muitas tarifa nomenklatūras koriģēšanas procedūru (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3290/94 (2), jo īpaši tās 2. panta 1. punktu, tā kā Komisijas 1997. gada 4. novembra Regula Nr. 2086/97, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (3), groza kombinēto nomenklatūru, konkrēti attiecībā uz tomātiem un galda vīnogām; jāpielāgo tabula, kas dota Padomes 1996. gada tā kā 18. oktobra Regulas (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopīgo organizāciju (4) 1. panta 2. punktā; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants “0702 00 Tomāti, svaigi vai atdzesēti” aizstāj ar: “0702 00 00 Tomāti, svaigi vai atdzesēti”; Svaigas galda vīnogas” b) aizstāj ar: “0806 10 21 0806 10 29 0806 10 30 0806 10 40 0806 10 50 0806 10 61 0806 10 69 aizstāj ar: “0806 10 10 Svaigas galda vīnogas”. 2. pants Ar šo Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 1. panta 2. punktā doto tabulu groza šādi: Regula stājas spēkā 1998. gada 1. janvārī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē 1997. gada 15. decembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER (1) OV L 34, 9. 2. 1979. , 2. (2) OV L 349, 31. 12. 1994. , 105. (3) OV L 312, 14. 11. 1997. , 1. (4) OV L 297, 21. 11. 1996. , 1. lpp. lpp. lpp. lpp


title: Verordening (EG) nr. 2497/97 van de Commissie van 15 december 1997 houdende rectificatie van Verordening (EG) nr. 1466/95 tot vaststelling van de specifieke bepalingen inzake de toepassing van de uitvoerrestituties voor de sector melk en zuivelproducten

eurovoc_concepts:
export refund
milk

formats: html pdfa1b print


title: 98/12/EG: Kommissionens beslut av den 15 december 1997 om ändring för fjärde gången av rådets direktiv 82/894/EEG om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen och om tillfällig ändring av anmälningsfrekvensen för bovin spongiform encefalopati (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
health legislation
veterinary legislation

text: 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/63 KOMMISSIONENS BESLUT av den 15 december 1997 om ändring för fjärde gången av rådets direktiv 82/894/EEG om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen och om tillfällig ändring av anmälningsfre- kvensen för bovin spongiform encefalopati (Text av betydelse för EES) (98/12/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (1), senast ändrat genom kommissionens beslut 92/450/EEG (2), särskilt artikel 5. 2 i detta, och med beaktande av följande: Utbrotten av bovin spongiform encefalopati fortsätter på gemenskapens territorium. Sjukdomen bör följaktligen stå kvar på listan över sjukdomar som är anmälningspliktiga enligt direktiv 82/894/EEG. Mot bakgrund av den erfarenhet som gjorts bör man förlänga skyldigheten att anmäla utbrott av denna sjuk- dom. Som ett undantag fram till och med den 31 december 2002, är det dock tillräckligt om anmälningarna inlämnas en gång i veckan och innehåller sådan informa- tion som krävs vid sekundära utbrott. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 ”Bovin spongiform encefalopati” skall läggas till i bilaga I till direktiv 82/894/EEG. Artikel 2 Utan hinder av artikel 3. 1 i direktiv 82/894/EEG skall alla utbrott av bovin spongiform encefalopati anmälas fram till och med den 31 december 2002 i enlighet med artikel 4 i direktiv 82/894/EEG. Artikel 3 Beslut 92/450/EEG skall upphöra att gälla. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 15 december 1997. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen Tidigare sjukdomen bör återkallas. antagna bestämmelser om anmälan av De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga veterinärkommittén. (1) EGT L 378, 31. 12. 1982, s. 58. (2) EGT L 248, 28. 8. 1992, s. 77


title: Padomes Direktīva 97/75/EK (1997. gada 15. decembris), ar ko groza un attiecina arī uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Direktīvu 96/34/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par bērna kopšanas atvaļinājumu

text: 05/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 263 31997L0075 L 10/24 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 16. 1. 1998. PADOMES DIREKTĪVA 97/75/EK (1997. gada 15. decembris), ar ko groza un attiecina arī uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Direktīvu 96/34/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par bērna kopšanas atvaļinājumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu, tā kā līdz ar šīs direktīvas pieņemšanu Direktīva 96/34/EK būs piemērojama Apvienotajā Karalistē; tā kā no dienas, kad šī direk- tīva stājas spēkā, būtu jāuzskata, ka terminā “dalībvalstis” Direk- tīvā 96/34/EK ir iekļauta Apvienotā Karaliste, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3), 1. pants tā kā saskaņā ar Nolīgumu par sociālo politiku, kas pievienots Līguma 14. protokolam, un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu, Padome ir pieņēmusi Direktīvu 96/34/EK (4); tā kā tādēļ minētā direktīva neattiecas uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti; tā kā Eiropas Padomes sanāksmē Amsterdamā 1997. gada 16. un 17. jūnijā ir apstiprināta Starpvaldību konferences vienošanās iekļaut Līgumā Nolīgumu par sociālo politiku un arī norādīts, ka būtu jāpiešķir likumīgs spēks Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvie- notās Karalistes vēlmei akceptēt direktīvas, kas jau pieņemtas, pamatojoties uz minēto nolīgumu, pirms Amsterdamas Līguma parakstīšanas; tā kā šīs direktīvas nolūks ir panākt minētā mērķa sasniegšanu, attiecinot Direktīvu 96/34/EK arī uz Apvienoto Kara- listi; tā kā tas, ka Direktīva 96/34/EK nav piemērojama Apvienotajā Karalistē, tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību; tā kā, īstenojot minē- tajai direktīvai pievienoto pamatnolīgumu, un jo īpaši principu par vecāku pienākumu saskaņošanu ar darba pienākumiem attie- cībā uz strādājošiem vecākiem, tas uzlabos iekšējā tirgus darbību visās dalībvalstīs; tā kā pamatnolīguma īstenošanas mērķis jo īpaši ir panākt vien- līdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām un attieksmi darbā, kā arī ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu; Neskarot 2. pantu, Direktīva 96/34/EK attiecas uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti. 2. pants Direktīvas 96/34/EK 2. pantā iekļauj šādu punktu: “1a. Šā panta 1. punktā attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļ- īrijas Apvienoto Karalisti 1998. gada 3. jūniju aizstāj ar 1999. gada 15. decembri. ” 3. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 15. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. -C. JUNCKER (1) OV C 335, 6. 11. 1997. (2) OV C 371, 8. 12. 1997. (3) OV C 355, 21. 11. 1997. (4) OV L 145, 19. 6. 1996. , 4. lpp


title: Verordening (EG) Nr. 2520/97 van de Commissie van 15 december 1997 tot aanpassing van Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad met betrekking tot de codes, voor tomaten en tafeldruiven, van de gecombineerde nomenclatuur


title: Regolamento (CE) n. 2573/97 della Commissione del 15 dicembre 1997 che fissa i prezzi di riferimento dei prodotti della pesca per la campagna 1998 (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
fishery product
product quality
reference price


title: Proposta de regulamento (CE) do Conselho que fixa, para 1998, determinadas medidas de conservação e de gestão dos recursos da pesca aplicáveis aos navios que arvoram pavilhão da Noruega

eurovoc_concepts:
Norway
conservation of fish stocks
fishery management
fishing licence
fishing regulations

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 15. 12. 1997 COM(97) 710 final Proposta de REGULAMENTO (ÇE) DO CONSELHO que fixa, para 1998, determinadas medidas de conservação e de gestão dos recursos da pesca aplicáveis aos navios que arvoram pavilhão da Noruega (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS Foram realizadas cm Bergen, de 12 a 14 de Novembro de 1997, e em Bruxelas, de 26 a 28 de Novembro de 1997, consultas entre a Comunidade e a Noruega que resultaram num acordo sobre convénios de pesca recíprocos para 1998. Além disso, os listados costeiros interessados, isto é a Comunidade, as ilhas Faroé, a Islândia, a Noruega e a Federação da Rússia, realizaram consultas sobre a gestão do arenque atlântico- escandinavo em Oslo em 28 de Outubro de 1997. As consultas resultaram, inter alia, em convénios de acesso recíproco para 1998, em cujos tennos a Noruega continuará a pescar 9 000 toneladas da sua parte nas águas de pesca comunitárias. A presente proposta de regulamento do Conselho tem por objectivo autorizar os navios da Noruega a pescar as quotas que lhes foram atribuídas nas águas comunitárias até 31 de Dezembro de 1998, em conformidade com os convénios supramencionados. «. Proposta de REGULAMENTO (CE) 1 3 DO CONSELHO que lixa, para 1998, determinadas medidas de conservação e de gestão dos recursos da pesca aplicáveis aos navios que arvoram pavilhão da Noruega O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n° 3760/92 do Conselho, de 20 de Dezembro de 1992, que institui um regime comunitário da pesca e da aquicultura , e, nomeadamente, o n° 4 do seu artigo 8o, Tendo cm conta a proposta da Comissão, Considerando que, em conformidade com o processo previsto nos artigos 2o e 7o do Acordo de Pesca entre a Comunidade Económica Europeia e o Reino da Noruega , a Comunidade e a Noruega realizaram consultas a respeito dos seus direitos de pesca recíprocos para 1998 e da gestão dos recursos vivos comuns; Considerando que, durante essas consultas, as delegações acordaram em recomendar às suas autoridades respectivas a fixação de certas quotas de captura para 1998, em relação aos navios da outra Parte; Considerando que o Acordo de 19 de Dezembro de 1966 entre a Dinamarca, a Noruega e a Suécia sobre o acesso recíproco à pesca no Skagerrak e Kattegat prevê que cada Parte conceda aos navios das outras Partes acesso à sua zona de pesca no Skagerrak e parte do Kattegat, até 4 milhas marítimas das linhas de base; Considerando que a Comunidade, as ilhas Faroé, a Islândia, a Noruega e a Federação da Rússia realizaram consultas sobre a gestão e a repartição do arenque norueguês que desova na Primavera (arenque atlântico-escandinavo) em 1998 Considerando que as consultas resultaram, inter alia, em convénios de acesso recíproco, em cujos termos a Noruega pode pescar 9 000 toneladas da sua parte nas águas de pesca comunitárias a norte de 62° de latitude norte; Considerando que cabe ao Conselho estabelecer, nomeadamente, as condições específicas em que devem ser efectuadas as capturas em causa; Considerando que as actividades de pesca abrangidas pelo presente regulamento estão submetidas às medidas de controlo previstas no Regulamento (CEE) n° 2847/93 do Conselho, de 12 de Outubro de 1993, que institui um regime de controlo aplicável à política comum das pescas ; JO n° L 389 de 31. 12. 1992, p. 1. Regulamento com a redacção que lhe foi dada pelo Acto de Adesão de 1994. JO n° L 226 de 29. 8. 1980, p. 48. JO n°L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. 2 3 3 Considerando que o n° 2 do artigo 3o do Regulamento (ŒE) n° 1381/87 da Comissão, de 20 de Maio de 1987, que estabelece regras de execução relativas à marcação e à documentação dos navios de pesca , prevê que todos os navios com tanques de água do mar rcirigerada mantenham a bordo um documento autenticado por uma autoridade competente com indicação do calibre dos seus tanques em metros cúbicos a intervalos de 10 centímetros, Considerando que, por motivos imperativos de interesse comum, o presente regulamento será aplicável a partir de 1 de Janeiro de 1998, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1 ° As actividades de pesca dos navios arvorando pavilhão da Noruega são autorizadas até 31 de Dezembro de 1998, em relação às espécies mencionadas nos Anexos I e IA, dentro dos limites geográficos e quantitativos fixados no referido anexo e em conformidade com o presente regulamento, nas zonas de pesca dos Estados-membros até 200 milhas, situadas ao largo das costas do mar do Norte, Skagerrak, Kattegat, mar Báltico e oceano Atlântico ao norte de 43°()()' de latitude norte. As actividades de pesca autorizadas ao abrigo do n° 1 serão confinadas às partes da zona de pesca de 200 milhas situada ao largo de 12 milhas marítimas, calculadas a partir das linhas de base para a delimitação das zonas de pesca dos Estados-membros; contudo, será autorizada a pesca no Skagerrak ao largo de quatro milhas marítimas das linhas de base da Dinamarca. As actividades de pesca nas partes da divisão CIEM ília, delimitadas, a oeste, por uma linha que une o farol de Hanstholm ao de Lindesnes e, ao sul, por uma linha que une o farol de Skagen ao de Tistlarna e, daí, até ao ponto mais próximo da costa sueca, não serão sujeitas a limitações quantitativas, com excepção da pesca da sarda e do escamudo. Em derrogação do n° 1, serão autorizadas as capturas acessórias inevitáveis de espécies em relação às quais não tenha sido fixada qualquer quota para uma zona, até aos limites previstos pelas medidas de conservação em vigor na zona em causa. As capturas acessórias, efectuadas numa determinada zona, de espécies em relação às quais esteja fixada uma quota para essa zona serão imputadas à quota em causa. Artigo 2o Os navios que pesquem no âmbito das quotas fixadas no artigo Io observarão as medidas de conservação e de controlo, bem como quaisquer outras disposições que regulem as actividades de pesca nas zonas referidas no citado artigo. Os navios manterão um diário de bordo no qual serão inscritas as informações mencionadas no Anexo II. 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. J O n °L 132 de 21. 5. 1987, p. 9. 3. 4. 5. 1. Os navios, com excepção dos que exerçam actividades de pesca na divisão CIEM ília, transmitirão à Comissão, de acordo com as regras fixadas no Anexo III, as informações mencionadas nesse anexo. Os navios com tanques de água do mar refrigerada manterão a bordo um documento, autenticado por uma autoridade competente, com indicação do calibre dos seus tanques em metros cúbicos a intervalos de 10 centímetros. As letras e os números de registo dos navios devem ser marcados distintamente dos dois lados da proa. Artigo 3o Os navios de pesca com mais de 200 TAB que pesquem em qualquer divisão CIEM, no âmbito das quotas lixadas no artigo Io, deverão possuir uma licença e uma autorização de pesca especial emitidas pela Comissão, em nome da Comunidade, e observar as condições fixadas na licença e na autorização de pesca especial. Em derrogação do primeiro parágrafo, serão emitidas pela Comissão em nome da Comunidade, para navios que pescam arenque na divisão CIEM II a (a norte de 62° de latitude norte), dez licenças e autorizações especiais de pesca, válidas por um dia indeterminado. A Noruega notificará a Comissão dos nomes e das características dos navios para os quais podem ser emitidas licenças e autorizações de pesca especiais. 2. A Comissão emitirá as licenças de pesca e as autorizações de pesca especiais, referidas no n° 1, para todos os navios relativamente aos quais as autoridades norueguesas solicitem uma licença e uma autorização de pesca especial. Os pedidos de alteração da lista dos navios que beneficiam de uma licença podem ser feitos cm qualquer momento e ser-lhes-á rapidamente dado seguimento. 3. Aquando da apresentação à Comissão de um pedido de licença e de autorização de pesca especial, serão fornecidas as seguintes informações: (a) (b) (c) (d) (e) (í) (g) (h) (i) (j) (k) (1) nome do navio; número de registo; letras e números exteriores de identificação; porto de registo; nome e morada do proprietário ou do fretador; arqueação bruta e comprimento de fora a fora; potência do motor; indicativo de chamada c frequência de rádio; método de pesca previsto; zona de pesca prevista; espécies de peixe que se prevê pescar; período para o qual é pedida uma licença. -5" 4. 5. 6. 7. 8. 9. ( !ada licença e cada autorização de pesca especial são válidas para um único navio. Se vários navios participarem na mesma operação de pesca, cada um deles deve possuir uma licença e uma autorização de pesca especial. As licenças e as autorizações de pesca especiais podem ser canceladas com vista à emissão de novas licenças e autorizações de pesca especiais. Tais cancelamentos produzem efeitos no dia anterior à data de emissão das novas licenças e das autorizações de pesca especiais pela Comissão. As novas licenças e autorizações de pesca especiais produzem efeitos à partir da data da sua emissão. Se forem esgotadas as respectivas quotas, fixadas no artigo Io, as licenças e as autorizações de pesca especiais serão retiradas, no todo ou em parte, antes da data do seu termo. As licenças e as autorizações de pesca especiais serão retiradas no caso de incumprimento das obrigações lixadas no presente regulamento. Não serão emitidas nenhumas licenças e autorizações de pesca especiais, durante um período máximo de doze meses, para os navios em relação aos quais não tenham sido cumpridas as obrigações previstas no presente regulamento. A Comissão submeterá à Noruega, em nome da Comunidade, os nomes e as características dos navios da Noruega que não serão autorizados a pescar na zona de pesca da Comunidade nos meses seguintes, devido a uma infracção às regras comunitárias. Artigo 4" A pesca de maruca azul, maruca e bolota está sujeita à utilização do método de pesca geralmente conhecido por "palangre", na divisão CIEM Vb e subáreas VI e VII. No Skagerrak, é proibida, de sábado à meia-noite a domingo à meia-noite, a utilização de redes de arrasto e de redes de cercar para a captura de espécies pelágicas Artigo 5" Artigo 6o Os navios autorizados a pescar em 31 de Dezembro podem continuar a fazê-lo no início do ano seguinte, até que as listas dos navios autorizados a pescar durante o ano em causa tenham sido aprovadas pela Comissão em nome da Comunidade. € Artigo 7" O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Ollcial das Comunidades Europeias. É aplicável a partir de 1 de Janeiro de 1998. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em. de Dezembro de 1997 Pelo Conselho O Presidente ¥ ANEXO I Quotas de captura da Noruega para 1998 (em toneladas de peso vivo) Espécies Zona cm que a pesca é autorizada Quantidades Sarda Arenque Espadilha Bacalhau Eglelmo Escamudo Badejo Solha Sarda CIEM VIa(2), VHd, e, f, h, Ha CIEM Via(2) CIEM IV CIEM IV CIEM IV CIEM IV, Skagerrak(3) CIEM IV CIEM IV CIEM IV, IHa Galeota, faneca norueguesa, verdinho CIEM IV Verdinho Maruca azul Maruca, bolota Cialluido malhado Tubarão-frade"' Tubarão-sardo Camarão Outras espécies Arenque Carapau Quota combinada Alabote negro CIEM II, IVa, VIa(2), Vlb, Vil(4) CIEM IV, Vb, VI, VII, Ha CIEM IV, Vb, VI, Vil, lia CIEM IV, VI, Vil CIEM IV, VI, Vil CIEM IV, VI, Vil CIEM IV CIEM IV, lia CIEM IVa, b CIEM IV CIEM Vb, VI, VII CIEM Ha, VI(5) 12. 020(6) 3. 000 19. 000 14. 800 15. 000 45. 000 6. 000 3. 090 40. 400 50. 000 (7) (8) 245. 000 (9X10) 1. 000 "l)(12) 16. 000 (")(l2) ( n) 600 100 20(3 100 5. 000 (M) 50. 000 5. 000 1. 400 1. 500 (15) (D (2) (-">) d) (S) (") (?) (S) en (10) do (12) (13) (14) (15) Fígado de lubarã^-frade. Ao norte de 56°30' de latitude norte. Limitado a oeste por uma linha que vai do farol de Hanstholm até ao farol de Lindesnes e, ao sul, por uma linha traçada a partir do Farol de Skagcn até ao farol de Tistlarna e daí até à costa mais próxima da Suécia. A oeste de 12"00' de longitude oeste. Capturado com palangre exclusivamente na subárea VI. Das quais 12. 020 toneladas podem ser pescadas nas águas comunitárias, divisão IVa, de I de Outubro a 31 de Dezembro de 1998. l'ode exclusivamente ser pescada na divisão IVa, com excepção de 3. 000 toneladas que podem ser pescadas na divisão ília. Das quais podem ser pescadas, no máximo, 50. 000 toneladas de galeota só ou 50. 000 toneladas de faneca norueguesa e verdinho misturados. Até 10. 000 toneladas de faneca norueguesa podem ser pescadas na divisão Via a norte de 56°30r de latitude norte. Contudo, esta quantidade será imputada à quota de galeota, faneca norueguesa e verdinho na subárea IV. Das quais 40. 000 toneladas, no máximo, podem ser pescadas na divisão IVa. Das quais podem ser pescadas até 9. 000 toneladas de biqueirão arenque. Em qualquer momento, são autorizadas, nas subáreas VI e VII, capturas ocasionais de outras espécies de 25% por navio. Todavia, esta percentagem pode ser ultrapassada nas primeiras vinte e quatro horas seguintes ao início da pesca específica. A totalidade dessas capturas ocasionais não pode ultrapassar 3. 000 toneladas nas subáreas VI e VII. Das quais a maruca pode representar um máximo de 13. 000 toneladas, a bolota um máximo de 7. 000 toneladas e a maruca azul um máximo de 3. 000 toneladas. Capturadas com palangres na divisão Vb e nas subáreas VI e VII. Incluindo capturas com palangre de tubarão-albafar, tubarão negro, lixa, lixinha da fundura, xarinha preta, carocho. Incluindo pescarias não especificamente mencionadas; se for caso disso, podem ser feitas excepções após consultas; não está prevista nenhuma pescaria dirigida ao linguado. Capturada exclusivamente com palangre; incluindo lagartixas-do-mar, moras e abróteas do alto. Z ANEXO I A Arenque norueguês que desova na Primavera (arenque atlantico-eseandinavo) Quotas de captura da Noruega em 1998 Espécies Zona em que a pesca é autorizada Quantidades Arenque CIEMIIa 9. 000 ^ ANEXO II Aquando da pesca na zona das 200 milhas marítimas situadas ao largo das costas dos Estados- membros da Comunidade abrangida pela regulamentação comunitária em matéria de pesca, devem ser inscritas no diário de bordo as seguintes informações imediatamente após as seguintes acções: 1. Após cada operação de pesca: 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. as quantidades (em quilogramas de peso vivo) de cada espécie capturada; a data e a hora da operação de pesca; a posição geográfica em que foram efectuadas as capturas; o método de pesca utilizado. 2. Após cada transbordo de ou para outro navio: 2. 1. 2. 2. 2. 3. a indicação "recebidos de" ou "transferidos para"; as quantidades (em quilogramas de peso vivo) de cada espécie transbordada; o nome, as letras e números de identificação externos do navio do qual ou para o qual foi efectuado o transbordo. 3. Após cada desembarque num porto da Comunidade: 3. 1. 3. 2. o nome do porto; as quantidades (em quilogramas de peso vivo) de cada espécie desembarcada. 4. Após cada transmissão de informações à Comissão das Comunidades Europeias: 4. 1. 4. 2. 4. 3. ^ a data e a hora da transmissão; o tipo da mensagem : IN, OUT, ICES (CIEM), WKL ou 2 WKL; em caso de transmissão por rádio, o nome da estação de rádio. JjD ANEXO III 1. As informações a transmitir à Comissão das Comunidades Europeias e o calendário da sua transmissão são os seguintes: 1. 1. Aquando de cada entrada na zona das 200 milhas marítimas situada ao largo das costas dos Estados-membros da Comunidade abrangida pela regulamentação comunitária em matéria de pesca: (a) os elementos indicados no ponto 1. 5; (b) as quantidades de peixes por espécie que se encontram nos porões (em quilogramas de peso vivo); (e) a data e a divisão CIEM em que o capitão prevê começar a pesca. Se, num determinado dia, as operações de pesca requererem mais de uma entrada nas zonas referidas no ponto 1. 1, bastará uma única comunicação aquando da primeira entrada. 1. 2. Aquando de cada saída da zona referida no ponto 1. 1: (a) os elementos indicados no ponto 1. 5; (b) as quantidades de peixes por espécie que se encontram nos porões (em quilogramas de peso vivo); (c) as quantidades de cada espécie capturadas após a informação anterior (em quilogramas de peso vivo); (d) a divisão CIEM em que foram efectuadas as capturas; (e) as quantidades de capturas transbordadas de e/ou para outros navios, por espécie (em quilogramas de peso vivo), após o navio ter entrado na zona, e a identificação do navio para o qual foi feito o transbordo; (f) as quantidades de cada espécie, desembarcadas num porto da Comunidade após o navio ter entrado na zona (em quilogramas de peso vivo). Se, num determinado dia, as operações de pesca requererem mais de uma entrada nas zonas referida no ponto 1. 1, bastará uma única comunicação aquando da última saída. 1. 3. De três em três dias, a contar do terceiro dia seguinte à primeira entrada do navio nas zonas referidas no ponto 1. 1, no caso da pesca do arenque e das cavalas e sardas, e todas as semanas a contar do sétimo dia seguinte à primeira entrada do navio na zona referida no ponto 1. 1 em caso de pesca de quaisquer espécies que não sejam o arenque e as cavalas c sardas: (a) os elementos indicados no ponto 1. 5; (b) as quantidades de cada espécie capturadas após a informação anterior (em quilogramas de peso vivo); (c) a divisão CIEM em que foram efectuadas as capturas. 1. 4. Cada vez que o navio se desloque de uma divisão CIEM para outra: (a) os elementos indicados no ponto 1. 5; (b) as quantidades de cada espécie capturadas após a informação anterior (em quilogramas de peso vivo); (c) a divisão CIEM em que foram efectuadas as capturas. 1. 5. (a) O nome, o indicativo de chamada, as letras e números exteriores de identificação do navio e o nome do seu capitão; (b) o número da licença, se o navio pescar sob licença; (c) o número cronológico da mensagem para a viagem em causa; (d) a identificação do tipo de mensagem; (e) a data, a hora e a posição geográfica do navio. M 2. 1. As informações indicadas no ponto 1 devem ser transmitidas à ("omissão das Comunidades Europeias em Bruxelas (telex 24189 FISEU-B), por intermédio de uma das estações de rádio mencionadas no ponto 3 e na forma indicada no ponto 4. 2. 2. Se, por razões de força maior, a comunicação não puder ser transmitida pelo navio, a mensagem pode ser transmitida por outro navio em nome do primeiro. 3. Nome da estação de rádio Indicativo de chamada da estação de rádio Skagen Blâvand Ronne Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick. Anglesey llfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Thorshavn Bergen Farsund Flora Rogaland Tjome Álesund OXP OXB OYE DAF DAK DAH DAL DAI DAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV (ÎIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC OXJ LGN LGZ LGL LGQ LGT LGA A<L 4. Forma das comunicações As informações indicadas no ponto 1 devem incluir os elementos e serem dadas pela seguinte ordem: o nome do navio; o indicativo de chamada rádio; as letras e números exteriores de identificação; o número cronológico e a transmissão para a maré em questão; a indicação do tipo de mensagem de acordo com o seguinte código: mensagem aquando da entrada numa das zonas referidas no ponto 1. 1: "IN", mensagem aquando da saída de uma das zonas referidas no ponto 1. 1: "OUT", mensagem aquando da deslocação de uma divisão CIEM para outra: "ICES", mensagem semanal: "WKL", mensagem de três em três dias: "2 WKL"; a data, a hora e a posição geográfica; as divisões/subáreas CIEM em que está previsto começar a pesca; a data em que está previsto começar a pesca; as quantidades de capturas por espécie que se encontram nos porões (em quilogramas de peso vivo), utilizando o código mencionado no ponto 5; as quantidades capturadas após a informação anterior por espécie (em quilogramas de peso vivo), utilizando o código mencionado no ponto 5; as divisões/subáreas CIEM em que foram efectuadas as capturas; as quantidades transbordadas de e/ou para outros navios por espécie (em quilogramas de peso vivo) após a informação anterior; o nome e o indicativo de chamada do navio para o qual e/ou do qual foi feito o transbordo; as quantidades (cm quilogramas de peso vivo) de cada espécie, desembarcadas num porto da Comunidade, após a informação anterior; o nome do capitão. 5. O código a utilizar para indicar as espécies a bordo, na forma prevista no ponto 4, é o seguinte: - Camarão árctico (Pandalus borealis), - Pescada branca (Merluccius merluccius), - Alabote negro (Reinhardtius hippoglossoides), - Bacalhau (Gadus morhua), - Eglefmo (Melanogrammus aeglefinus), - Alabote (Hippoglossus hippoglossus), PRA HKE GHL COD HAD ITAL MAC - Sarda (Scomber scombrus), HOM - Carapau (Trachurus trachurus), RN G POK WH G - Badejo (Merlangus mer\'angus), HER SAN SPR PLE NOP LIN PEZ - Arenque (Clupea harengus), - Galeota (Ammodyíes spp. ), - Espadilha (Sprattus sprattus), - Solha (Pleuronectesplatessa), - Faneca norueguesa (Trisopterus esmarkii), - Maruca (Molva molva), - Camarão (Pandalidae), - Lagartixa-da-rocha (Coryphaenoides rupestris), - Escamudo (Polkichius virem), /iò ANE RED PL A SQX Y El, W i l li TUN BEI USK DGS BSK POR SQC POA PIL CSH LEZ MNZ NEP POL ARG OTIl - Anchova (Engraulis encrasicholus), - Cantarilhos (Sebastes spp. ), - Solha americana (Hippoglossoides platessoides), - Poii\ (Illex spp. ), - Solha dos mares do norte (Limanda Jerruginea), - Verdinho (Micromesistiuspoutassou), - Tumdcos (Thunnidae), - Maruca azul (Molva dypterygia), - Bolota (Brosme brosme), - Galludo malhado (Squalus acanthias), - Tubarão-frade (Celorinhus maximus), - Tubarão-sardo (Lamma nasus), - Lula (Loligo spp. ), - Xaputa (Brama brama), - Sardinha (Sardinapilchardus), - Camarão mouro (Crangon crangon), - Areeiro (Lepidorhombus spp. ), - Tamboril (Lophius spp. ), - Lagostim (Nephrops norvegicus), - Juliana (Pollachius pollachius), - Biqueirão arenque (Argentina sphyraena), - Outros. Aï ISSN 0257-9553 COM(97) 710 final DOCUMENTOS PT 03 11 N. ° de catálogo : CB-CO-97-730-PT-C ISBN 92-78-29672-4 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo AÇ


title: Dohoda o mezinárodních normách humánního lovu do pastí mezi Evropským společenstvím, Kanadou a Ruskou federací

eurovoc_concepts:
Canada
USSR
animal welfare
hunting
hunting regulations
international standard
multilateral agreement
protection of animals
wildlife

text: 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 251 21998A0214(02) L 42/43 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 14. 2. 1998 o mezinárodních normách humánního lovu do pastí mezi Evropským společenstvím, Kanadou a Ruskou federací DOHODA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, VLÁDA KANADY, a VLÁDA RUSKÉ FEDERACE, smluvní strany této dohody („smluvní strany“) PŘIPOMÍNAJÍCE svůj hluboký zájem o zpracování norem humánního lovu do pastí, založených na vědeckém výzkumu, stejně jako na praktických zkušenostech a ověřeních; POTVRZUJÍCE ZNOVU, že každá smluvní strana má v souladu s Chartou Spojených národů a zásadami mezinárodního práva svrchované právo využívat své vlastní zdroje podle vlastní politiky v oblasti životního prostředí a rozvoje, a že každá smluvní strana je odpovědná za uchovávání své biologické rozmanitosti a využívání biologických zdrojů udržitelným způsobem; PŘIZNÁVAJÍCE, že udržitelné využívání volně žijících zvířat spočívá v dodržování zásad světové strategie ochrany přírody Světové komise pro životní prostředí a rozvoj a Konference OSN o životním prostředí a rozvoji; PŘIPOMÍNAJÍCE závazek, přijatý také členskými zeměmi Světového svazu ochrany přírody (IUCN) a jeho osmnáctým valným shromážděním v rezoluci 18. 25, vyloučit co nejdříve to bude prakticky možné užívání nehumánních pastí; UZNÁVAJÍCE, že proces přípravy mezinárodních norem humánního lovu savců do pastí Mezinárodní normalizační organizace (ISO) zahájený v roce 1987 není dosud ukončen. PŘIZNÁVAJÍCE, že prvotním účelem jakýchkoli mezinárodních technických norem je mj. zlepšit dorozumívání a usnadnit obchod; PŘIZNÁVAJÍCE, že zejména v Kanadě, Spojených státech, Ruské federaci a Evropském společenství byl proveden rozsáhlý výzkum vývoje humánnějších praktických způsobů lovu do pastí; PODTRHUJÍCE úctyhodnou práci pracovní skupiny pro vývoj mezinárodních norem humánního lovu do pastí, složenou z expertů z Kanady, Spojených států, Ruské federace a Evropského společenství; OCEŇUJÍCE, že navzdory absenci mezinárodních norem humánního lovu do pastí řada zemí uplatnila odlišný přístup a zavedla právní předpisy zlepšující metody lovu do pastí a pohodu volně žijících zvířat; a UZNÁVAJÍCE, že v rámci jejich pravomocí představují základní orgán pro zavádění norem humánního lovu do pastí vnitřní ústavní a institucionální pravidla každé smluvní strany, SE DOHODLY NA TOMTO: Článek 1 Definice („normy“ uvedené v příloze I této dohody) a jsou užívány za podmínek nastražování stanovených výrobci. Pro účely této dohody se rozumí: „pastí“ mechanické zařízení pro lov, které usmrcuje případně omezuje pohyb, „metodami lovu do pastí“ pasti a podmínky jejich nastražení (např. cílové druhy, umístění, návnada, vnadidlo a přírodní podmínky prostředí), „humánními metodami lovu do pastí“ pasti schválené příslušnými orgány, které jsou v souladu s normami humánního lovu do pastí Článek 2 Cíle Cílem této dohody je: a) stanovit normy humánního lovu do pastí, 252 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 b) zlepšit dorozumívání a spolupráci mezi smluvními stranami a) zavedly vhodné postupy pro schvalování pastí v souladu s nor- při zavádění a dalším vývoji těchto norem, a mami, c) usnadnit obchod mezi stranami. Článek 3 Oblast působnosti b) zajistily, aby prováděné metody lovu do pastí na jejich území byly v souladu s normami, c) zakázaly používání pastí, které nebyly schváleny v souladu s normami (1), a Tato dohoda je použitelná na metody lovu do pastí a schvalování pastí k lovu volně žijících suchozemských nebo částečně vodních savců uvedených v příloze I pro: d) požadovaly na výrobcích, aby schválené pasti označili a opa- třili návody pro správné nastražení, bezpečné zacházení a údržbu. a) účely hospodaření s volně žijícími zvířaty včetně regulace škůdců, b) získávání kožešin, kůže, nebo masa, a c) odchyt savců za účelem jejich ochrany. Článek 8 Uplatňování norem Při uplatňování norem musí každý příslušný orgán smluvních stran vyvinout veškeré úsilí k tomu, aby: Článek 4 Závazky z jiných mezinárodních dohod a) existovaly vhodné postupy pro: 1. Ničím v této dohodě nejsou dotčena práva a povinnosti těch smluvních stran, které jsou členy Světové obchodní organizace (WTO) podle dohody z Marakeše, kterou se zakládá Světová obchodní organizace. 2. Pro smluvní strany, které nejsou členy WTO, nejsou ničím z této dohody dotčena jejich práva a povinnosti vyplývající z dvoustranných dohod mezi stranami vyjmenovaných v pří- loze II. i) udělování a odebírání povolení pro používání pastí, a ii) prosazení předpisů o metodách humánního lovu do pastí, b) byla prováděna školení lovců o humánních, bezpečných a účinných metodách lovu do pastí, včetně nových metod, tak jak se vyvíjí, a c) při zavádění domácího schvalovacího procesu byly brány v úvahu zásady pro zkoušení pastí stanovené v příloze I. Článek 5 Stávající opatření Smluvní strana může nadále zakazovat na svém území používání pastí, jejichž užívání bylo zakázáno ke dni vstupu této dohody v platnost. Článek 6 Mezinárodní spolupráce Aniž je dotčen článek 9, smluvní strany souhlasí: a) se vzájemnou spoluprací, přímo nebo prostřednictvím přísluš- ných mezinárodních organizací, v záležitostech oboustran- ného zájmu a majících vztah k této dohodě, a b) s rozvojem a podporou mnohostranné spolupráce na poli metod lovu do pastí na základě vzájemného prospěchu a přání usnadňovat obchod. Článek 7 Závazky smluvních stran Článek 9 Pokračující vývoj norem Smluvní strany musí: a) iniciovat a podporovat výzkum zaměřený na neustálý vývoj norem, a b) přehodnotit a novelizovat přílohu I, po prvé po třech létech po vstupu této dohody v platnost, zejména s využitím výsledků výzkumů zmiňovaných v písmenu a). Článek 10 Odchylky 1. Případ od případu může příslušný orgán přiznat odchylky od povinností uvedených v článku 7 za předpokladu, že nebudou využívány takovým způsobem, který by mohl ohrozit cíle této dohody, a pouze z těchto důvodů: Každá strana podnikne nezbytné kroky, v souladu s harmonog- ramem v příloze I, aby její příslušné orgány: (1) Strany souhlasí, že článek 7 nebrání jednotlivcům vyrábět a používat pastí za předpokladu, že takové pasti odpovídají vzoru schválenému příslušným orgánem. 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 253 a) zájem veřejného zdraví a bezpečnosti, b) zahrnuje odkaz na dokumentaci o původu, vydanou přísluš- ným orgánem. b) ochrana veřejného a soukromého majetku, c) výzkum, vzdělávání, obnovení populací, opětovné vysazení (reintrodukce), chov nebo ochrana, pokud jde o faunu a flóru, a d) používání tradičních dřevěných pastí, důležitých pro uchování kulturního dědictví domorodých společenství. 2. Odchylky přiznané podle odstavce 1 musí být doprovázeny písemným zdůvodněním a podmínkami. 3. Smluvní strany písemně uvědomí společný řídící výbor o odchylkách přiznaných podle odstavce 1 a o jejich písemném zdůvodnění a podmínkách uvedených v odstavci 2. Článek 11 Ohlašování a výměna informací 1. Smluvní strany si pravidelně vyměňují informace o všech zále- žitostech, které se vztahují k uplatňování této dohody. Vzájemně se informují o postupu prací při plnění harmonogramu stanove- ného v příloze I, týkajících se prováděného hodnocení pastí, s tím spojeného výzkumu a hodnocení schválených pastí. 2. Smluvní strany se navzájem uvědomí o příslušných orgánech, které jsou zodpovědné za uplatňování této dohody. Článek 12 Vzájemné uznávání 1. Kterákoli smluvní strana může povolit na svém území použí- vání pastí schválených jinou stranou. Případné odmítnutí musí být písemně zdůvodněno. 2. Každá smluvní strana uzná metody lovu do pastí kterékoli jiné smluvní strany jako rovnocenné, pokud metody lovu do pastí druhé strany odpovídají normám. Článek 13 Obchod kožešinami a výrobky z kožešin mezi smluvními stranami 1. Aniž je dotčen článek 15 a odstavec 2 tohoto článku a odpo- vídající ustanovení Úmluvy o mezinárodním obchodu s ohro- ženými druhy volně žijících zvířat a planě rostoucích rostlin (CI- TES), uzavřené ve Washingtonu dne 3. března 1973, žádná smluvní strana nesmí uplatňovat omezující podmínky pro obchod kožešinami a výrobky z kožešin pocházejících z kterékoli jiné smluvní strany. 2. V místě dovozu na své celní území může strana požadovat osvědčení o původu, které: Článek 14 Společný řídící výbor 1. Strany ustaví společný řídící výbor („výbor“), který se skládá z představitelů smluvních stran. Výbor může posuzovat jakékoli záležitosti, týkající se této dohody. 2. Výbor se sejde do 12 měsíců po vstupu této dohody v plat- nost. Bude se pak scházet pravidelně, nebo na žádost kterékoli smluvní strany. Výbor může řešit problémy i v mezidobí mezi svými zasedáními korespondenčním způsobem. Výbor přijme na svém prvním zasedání svůj jednací řád. 3. Rozhodnutí výboru se přijímají na základě konsensu. 4. Čas od času může výbor zřídit účelové vědecké a technické pracovní skupiny pro přípravu doporučení výboru v oblasti: a) jakékoli vědecké a technické záležitosti; b) otázek výkladu podle návrhů stran; a c) návrhů rozhodnutí o neshodách. 5. Výbor může navrhovat ve vhodných případech změny dohody se zohledněním doporučení odborných pracovních skupin. Článek 15 Řešení sporů této dohody, 1. Smluvní strany vyvinou veškeré úsilí k nalezení vzájemně uspokojivého řešení jakékoli záležitosti, kterou by mohlo být jednáním. Pokud dotčené dotčeno fungování smluvní strany nebudou schopny řešit své rozpory, bude na žádost jedné smluvní strany svolán výbor, který záležitost pro- jedná a bude hledat její řešení. Pro řešení předložené záležitosti může výbor ustavit ve vhodných případech účelovou vědeckou nebo technickou pracovní skupinu v souladu s čl. 14 odst. 4 této dohody. 2. Jestliže výbor nevyřeší spor do 90 dnů, bude na žádost stěžu- jící strany ustaven arbitrážní orgán podle přílohy III. a) potvrzuje, že dovážené kožešiny nebo kožešiny jako součást výrobku byly získány ze zvířat chycených nebo chovaných na farmách na území kterékoli druhé smluvní strany; a 3. Arbitrážní orgán může rozhodnout jakýkoli spor týkající se výkladu a naplňování této dohody smluvní stranou, na kterou je podávána stížnost. 254 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 4. Arbitrážní orgán nepřekročí mandát dohodnutý smluvními stranami a nesmí vydat rozhodnutí přesahující rozsah daný tímto článkem. 3. Tato dohoda není přímo použitelná. Každá smluvní strana provede závazky a povinnosti vyplývající z této dohody v souladu se svými vnitřními postupy. 5. Tento článek se použije obdobně v případech, kdy v pozici stě- žovatele nebo odpůrce vystupuje více než jedna smluvní strana. Článek 16 Přistoupení k dohodě K této dohodě může přistoupit jakákoli země za podmínek dohodnutých mezi touto zemí a smluvními stranami. Článek 17 Závěrečná ustanovení 4. Výbor nebo kterákoli smluvní strana mohou kdykoli navrho- vat změny dohody. Jakékoli změny dohody dohodnuté smluv- ními stranami vstupují v platnost následujícím dnem po uložení poslední listiny o ratifikaci, uzavření nebo přijetí dohodnuté změny podle platných pravidel každé smluvní strany. 5. Smluvní strana může od dohody odstoupit písemným oznámením, podaným nejméně šest měsíců předem. V tomto pří- padě povinnosti podle této dohody končí pro odstupující smluvní stranu s skončením výpovědní lhůty. 1. Přílohy jsou nedílnou součástí této dohody. 2. Tato dohoda vstupuje v platnosti 60 dnů po dni uložení poslední listiny o ratifikaci, uzavření nebo přijetí podle platných pravidel každé smluvní strany. 6. Tato dohoda je vypracována v dánštině, nizozemštině, anglič- tině, finštině, francouzštině, němčině, řečtině, italštině, portu- galštině, španělštině, švédštině a ruštině, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Tato dohoda se uloží v archivu Generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který doručí ověřenou kopii každé smluvní straně. 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 255 PŘÍLOHY K DOHODĚ O MEZINÁRODNÍCH NORMÁCH HUMÁNNÍHO LOVU DO PASTÍ PŘÍLOHA I ČÁST I: NORMY 1. CÍLE, ZÁSADY A OBECNÁ HLEDISKA NOREM 1. 1 Cíle Cílem norem je zajištění dostatečné úrovně pohody zvířat chycených do pastí a další zlepšení této pohody. 1. 2 Zásady 1. 2. 1 Při posuzování, zda metoda lovu do pastí je či není humánní, musí být hodnocena pohoda zvířete uloveného do pasti. 1. 2. 2 Zásadou pro rozhodování, zda metoda lovu do pasti je humánní, je dodržení prahových hodnot uvedených v oddílech 2 a 3. 1. 2. 3 Při stanovení norem se předpokládá, že pasti by měly být selektivní, účinné a v souladu s odpovídajícími požadavky každé smluvní strany na bezpečnost osob. 1. 3 Obecná hlediska 1. 3. 1 Pohoda zvířat je určována tím, jak snadno nebo obtížně se vyrovnávají s prostředím popř. do jaké míry se s ním vyrovnat nedokáží. Jelikož se u zvířat liší způsoby, kterými se snaží vyrovnat se s prostředím, musí být při hodnocení jejich pohody použita série měřítek. Mezi ukazatele pohody zvířat ulovených do pasti patří fyziologie, zranění a chování. Vzhledem k tomu, že některé z těchto ukazatelů nebyly dosud zkoumány u řady druhů, budou pro případné stanovení prahových hodnot těchto norem nutné další vědecké studie. Ačkoliv pohoda je široký pojem, termín „humánní“ je používán jen pro takové metody lovu do pastí, kdy je pohoda těchto zvířat udržována na dostatečné úrovni, i když se připouští, že v jistých situacích u usmrcujících pastí existuje krátké časové období, během něhož může být úroveň pohody nízká. 1. 3. 2 Prahové hodnoty stanovené v normách pro schvalování pastí zahrnují: a) u pastí živolovných: úroveň ukazatelů, při které je pohoda zvířat chycených do pasti pokládána za nedostatečnou, a b) u usmrcujících pastí: doba do bezvědomí a necitlivosti zvířete a doba trvání tohoto stavu až do smrti zvířete. 1. 3. 3 Aniž je dotčena skutečnost, že metody lovu do pastí musí odpovídat požadavkům oddílů 2. 4 a 3. 4, musí být věnována pozornost pokračujícímu zlepšování konstrukce a nastražování pastí, zejména při: a) zlepšování pohody zvířat ulovených do živolovných pastí po dobu jejich chycení, b) rychlého uvedení do bezvědomí a necitlivosti u zvířat chycených do usmrcujících pastí, a c) omezení počtu chycených necílových zvířat. 2. POŽADAVKY NA METODY LOVU DO ŽIVOLOVNÝCH PASTÍ 2. 1 Definice „Metodami lovu do živolovných pastí“ se rozumí pasti konstruované a nastražené s úmyslem neusmrtit lovené zvíře, ale omezit jeho pohyb v takovém rozsahu, že člověk s ním může přijít do přímého kontaktu. 256 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 2. 2 Parametry 2. 2. 1 Při hodnocení, zda metoda lovu do živolovných pastí je či není humánní, musí být hodnocena pohoda zvířete uloveného do pasti. 2. 2. 2 Parametry musí zahrnovat ukazatele chování zvířete a jeho zranění uvedené v odstavcích 2. 3. 1 a 2. 3. 2. 2. 2. 3 Pro každý z těchto parametrů musí být stanovena míra reakce. 2. 3 Ukazatele 2. 3. 1 Ukazatele chování, definované jako ukazatele nedostatečné pohody zvířat ulovených do pasti, jsou: a) kousání sebe sama, vedoucí k vážnému zranění (sebemrzačení), b) nadměrná nepohyblivost a absence reagování. 2. 3. 2 Za ukazatele nedostatečné pohody zvířat ulovených do pasti jsou považována následující zranění: a) zlomenina; b) vykloubeniny proximální k zápěstnímu nebo hlezennímu kloubu; c) poškození šlachy nebo vazivového úponu; d) vážné porušení okostice; e) silné povrchové krvácení nebo krvácení od vnitřní dutiny; f) vážná degenerace kosterního svalstva; g) nedokrvenost končetin; h) zlomenina trvalého zubu odhalující zubní dřeň; i) j) poranění oka včetně roztržení rohovky; poranění míchy; k) těžké poškození vnitřních orgánů; l) degenerace srdečního svalu; m) amputace; n) smrt. 2. 4 Prahové hodnoty Metody lovu do živolovných pastí jsou v souladu s normami jestliže: a) počet jedinců stejného cílového druhu, ze kterých jsou údaje získané, je alespoň 20; a b) alespoň 80 % těchto zvířat nevykazuje žádný z ukazatelů uvedených v odstavcích 2. 3. 1. a 2. 3. 2. 3. POŽADAVKY NA METODY LOVU DO USMRCUJÍCÍCH PASTÍ 3. 1 Definice „Metodami lovu do usmrcujících pastí“ se rozumí pasti konstruované a nastražené s úmyslem usmrtit zvíře loveného druhu. 3. 2 Parametry 3. 2. 1 Musí být stanovena doba navození stavu bezvědomí a znecitlivění vyvolaného způsobem usmrcení a udržování tohoto stavu až do smrti musí být kontrolováno (až do okamžiku nenávratné zástavy srdce). 3. 2. 2 Bezvědomí a znecitlivění musí být monitorováno kontrolou reflexů rohovky a očních víček nebo jiným vědecky prokázaným parametrem (1). (1) V případech, kdy jsou nezbytné další testy ke stanovení, zda metody lovu odpovídají normám, mohou být použita vyšetření elektroencefalografem (EEG), reakce na oční vjemy (visual evoked response - VER) a reakce na zvukové vjemy (sound evoked response - SER). 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 257 3. 3 Ukazatele a časové limity Časový limit pro ztrátu reflexů rohovky a očních víček Druh 45 vteřin 120 vteřin Mustela erminea Martes americana Martes zibellina Martes martes 300 vteřin (1) Všechny ostatní druhy uvedené v odstavci 4. 1. (1) Výbor vyhodnotí tyto časové limity po třech letech dle čl. 9 písm. b), pokud dostupné údaje takové vyhodnocení ospra- vedlní, za účelem úpravy časových limitů pro každý jednotlivý druh s cílem snížit časový limit 300 vteřin na 180 vteřin a stanovit přiměřený časový rámec pro praktické uplatnění. 3. 4 Prahové hodnoty Metody lovu do usmrcujících pastí vyhovují normám, jestliže: a) počet jedinců stejného cílového druhu, ze kterých jsou údaje získané, je nejméně 12; a b) nejméně 80 % těchto zvířat je v bezvědomí a znecitlivěno v časovém limitu a zůstává v tomto stavu až do smrti. ČÁST II: SEZNAM DRUHŮ A HARMONOGRAM PROVÁDĚNÍ 4. SEZNAM DRUHŮ PODLE ČLÁNKU 3 A HARMONOGRAM PROVÁDĚNÍ 4. 1 Seznam druhů Normy platí pro následující druhy: Obecné jméno Kojot Vlk obecný Bobr kanadský Bobr evropský Rys červený Vydra severoamerická Vydra říční Rys kanadský Rys ostrovid Sobol americký Kuna rybářská Sobol asijský Kuna lesní Jezevec lesní Hranostaj Psík mývalovitý Ondatra pižmová Mýval severní Jezevec americký Další druhy budou případně doplněny v budoucnu. Druh Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felis rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynx Martes americana Martes pennanti Martes zibellina Martes martes Meles meles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus 258 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 4. 2 Harmonogram provádění 4. 2. 1 Jak je uvedeno v článku 7 dohody, metody lovu do pastí musí být testovány, aby prokázaly, zda vyhovují těmto normám, a jako takové příslušnými orgány smluvních stran schváleny v těchto lhůtách: a) u metod lovu do živolovných pastí tři až pět let po vstupu dohody v platnost, v závislosti na prioritách testování a dostupnosti zařízení pro testování, a b) u metod lovu do usmrcujících pastí pět let od vstupu dohody v platnost. 4. 2. 2 V souladu s článkem 7 dohody, do tří let po ukončení období uvedených v odstavci 4. 2. 1, musí pověřený orgán smluvní strany používání pastí, které nejsou schváleny v souladu s těmito normami, zakázat. 4. 2. 3 Pokud pověřený orgán rozhodne, že výsledky testování pasti neumožňují její osvědčení pro určité druhy nebo pro určité podmínky prostředí, může příslušný orgán povolit její dočasné používání a pokračovat ve výzkumu náhrady této pasti. Příslušný orgán předběžně uvědomí ostatní smluvní strany dohody o povolení dočasného užívání pasti a o stavu výzkumného programu. ČÁST III: POKYNY 5. POKYNY PRO TESTOVÁNÍ PASTÍ A VÝZKUM DALŠÍHO VÝVOJE METOD LOVU DO PASTÍ Aby byla zajištěna přesnost a spolehlivost a prokázáno plnění podmínek stanovených normami, musí testovací studie těchto metod lovu do pastí plnit obecné zásady řádné experimentální praxe. V případě, že postupy testování jsou formulovány v rámci Mezinárodní normalizační organizace (ISO) a tyto postupy jsou příslušné pro hodnocení shody metod lovu do pastí s požadavky norem, použijí se ve vhodných případech tyto ISO postupy. 5. 1 Obecné pokyny 5. 1. 1 Testy musí být prováděny podle úplného testovacího protokolu. 5. 1. 2 Testováno musí být fungování mechanismu pasti. 5. 1. 3 Testování pastí v terénu musí být prováděno zejména se zaměřením na hodnocení selektivnosti. Tento test může být využit i pro sběr údajů o účinnosti lovu a uživatelské bezpečnosti. 5. 1. 4 Živolovné pasti musí být testovány v ohrazených prostorách, zejména pro hodnocení chování a fyziologických parametrů lovených zvířat. Usmrcující pasti musí být testovány v ohrazených prostorách, zejména pro zjišťování stavu bezvědomí. 5. 1. 5 Při testování pastí v terénu musí být pasti denně kontrolovány. 5. 1. 6 Účinnost usmrcujících pastí přivodit cílovému zvířeti bezvědomí a usmrtit ho musí být testována na živých pohyblivých zvířatech měřením v laboratoři nebo v ohrazených prostorách a v terénu. Testována musí být schopnost pasti zasáhnout životně důležitá místa cílového zvířete. 5. 1. 7 Pořadí testovacích pokusů může být měněno, aby bylo zajištěno co nejúčinnější hodnocení testovaných pastí. 5. 1. 8 Pasti nesmí při normálním používání vystavovat provozovatele nadměrnému riziku. 5. 1. 9 Je-li to vhodné, musí se při testování pastí rozšířit rozsah měření. Testování v terénu musí zahrnovat studie účinků pastí na cílové a necílové druhy. 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 259 5. 2 Okolnosti provádění studií 5. 2. 1 Past musí být nastražena a používána podle nejlepšího návodu výrobce, nebo jiných znalých osob. 5. 2. 2 5. 2. 3 Při testování v ohrazených prostorách musí být užíván takový prostor, který poskytuje vhodné prostředí pro volný pohyb, úkryt a co nejnormálnější chování živočichů cílových druhů. Musí být umožněno nastražení pastí a monitorování lovených zvířat. Past musí být nastražena tak, aby byla možná zvuková i obrazová nahrávka celého průběhu ulovení zvířete. Při testování v terénu musí být testovací místa vybírána tak, aby odpovídala skutečnému používání pastí v praxi. Protože selektivita pasti a jakékoli možné negativní účinky na necílové druhy jsou důležitým důvodem pro testování v terénu, testovací místa mají být vybírána v různých stanovištích, kde je pravděpodobný výskyt různých necílových druhů. Každá past, její nastražení a okolí musí být fotograficky dokumentováno. Fotografie situace před lovem a po lovu musí být označena identifikačním číslem pasti. 5. 3 Personál pro provádění studií 5. 3. 1 Testovací personál musí být dostatečně kvalifikovaný a vyškolený. 5. 3. 2 V testovacím personálu musí být alespoň jedna osoba zkušená v používání pastí a schopná ulovit testovaná zvířata a přinejmenším jedna osoba zkušená v každé z metod hodnocení pohody zvířat u živolovných pastí a metod hodnotících bezvědomí u usmrcujících pastí. Na příklad hodnocení reakce zvířete na ulovení do pasti a odporu musí provádět školená osoba, která umí tyto údaje vyhodnotit. 5. 4 Zvířata používaná pro testování pastí 5. 4. 1 Zvířata pro testování v uzavřených prostorách musí být v dobrém zdravotním stavu a musí dobře reprezentovat ta zvířata, která pravděpodobně budou moci být ulovena ve volné přírodě. Používaná zvířata nesmí mít předchozí zkušenost s chycením do pasti, která je právě testována. 5. 4. 2 Před testováním pastí musí být zvířata držena ve vhodných podmínkách a zásobena dostatečným množstvím potravy a vody. Zvířata nesmí být držena v podmínkách, které by samy narušovaly pohodu zvířat. 5. 4. 3 Zvířata musí být před zahájením testování aklimatizována v uzavřeném testovacím prostoru. 5. 5 Pozorování 5. 5. 1 Chování 5. 5. 1. 1 Pozorování chování musí provádět školená osoba, zejména pokud se týká etologie druhů. 5. 5. 1. 2 Odpor zvířat k pasti může být hodnocen polapením zvířete za snadno rozeznatelné situace, a následně opakovaným vystavením zvířete pasti za příslušné situace a sledováním jeho chování. 5. 5. 1. 3 Je nutné pečlivě rozlišit reakce na dodatečné podněty od reakce na past nebo situaci. 5. 5. 2 Fyziologie 5. 5. 2. 1 Některá zvířata musí být před testováním vybavena telemetrickými záznamovými zařízeními (např. pro záznam srdečního tepu, frekvence dýchání). Takovými zařízeními musí být zvířata vybavena dostatečně dlouho před jejich chycením do pasti, aby se mohla zotavit z jakýchkoli potíží způsobených umísťováním těchto zařízení. 5. 5. 2. 2 Při testování je nutné všemi možnými preventivními opatřeními zabránit rušivým lidským vlivům a omezit tak nepřiměřená nebo předpojatá pozorování a parametry. 5. 5. 2. 3 Odebírání biologických vzorků (např. krve, moči, slin) musí být prováděno v době odpovídající odchytu a při hodnocení jednotlivých parametrů musí být brán v úvahu časový faktor. Shromažďovat se musí také kontrolní údaje o zvířatech držených v dobrých podmínkách jinde a k jiným účelům, základní údaje získané před odchytem a některé srovnávací údaje po extrémní stimulaci (např. zkušební test s adrenokortikotropním hormonem). 5. 5. 2. 4 Všechny biologické vzorky musí být odebírány a skladovány v souladu s nejlepšími poznatky, aby byly až do provádění analýz dobře uchovány. 260 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 5. 5. 2. 5 Používané analytické metody musí být validovány. 5. 5. 2. 6 U usmrcujících pastí, pokud se provádějí neurologická vyšetření reflexů (jako na bolest, oční reakce) v kombinaci s měřením EEG nebo VER nebo SER, musí být provedena odborníkem, aby byly získány odpovídající informace týkající se vědomí zvířete a účinnosti usmrcující techniky. 5. 5. 2. 7 Pokud zvířata nejsou v bezvědomí a necitlivá po době předepsané testovacím protokolem, musí být humánním způsobem usmrcena. 5. 5. 3. Zranění a patologie 5. 5. 3. 1 Každé testovací zvíře musí být pečlivě vyšetřeno, aby bylo zjištěno každé poranění. Pro potvrzení možných zlomenin musí být provedeno rentgenové vyšetření. 5. 5. 3. 2 Mrtvé zvíře musí být dále podrobně patologicky vyšetřeno. Pitvu musí provádět zkušený veterinář přijatými způsoby veterinárního vyšetřování. 5. 5. 3. 3 Postižené orgány nebo oblasti musí být vyšetřeny makroskopicky a, je-li to vhodné, i histologicky. 5. 6 Zpráva 5. 6. 1 Zpráva o studii musí obsahovat všechny příslušné informace o provedení, použitých materiálech, metodách a výsledcích pokusu, zejména: a) technický popis pasti a materiálu, ze kterého je vyrobena, b) návod k použití od výrobce, c) popis situace při testování, d) povětrnostní podmínky, zejména teplota a výška sněhové pokrývky, e) personálu při testování, f) počet testovaných zvířat a pastí, g) celkový počet chycených cílových i necílových zvířat každého druhu a jejich relativní hojnost v této oblasti, vyjádřená jako vzácná, běžná nebo hojná, h) selektivitu, i) podrobnosti jakéhokoli prokazatelného případu, kdy past byla aktivována a zranila zvíře, které nebylo chyceno, j) pozorování chování, k) metodologie a hodnoty všech měřených fyziologických parametrů, l) popis zranění a vyšetření po usmrcení, m) čas do ztráty vědomí a citlivosti, a n) statistické analýzy. 6. VÝZKUMNÝ PROGRAM KE ZLEPŠENÍ ROZSAHU NOREM ČÁST IV: VÝZKUM Pro testování systému lovu do pastí musí být hodnocena dostatečná řada měření pohody zvířat ulovených do pasti. Protože takováto měření, zejména dodatečná měření chování a fyziologie různých živočišných druhů, nejsou ještě dostatečně rozvinutá a používaná, jejich používání v těchto normách pro uvažované druhy musí být vědecky ověřeno studiemi, které stanoví základní srovnávací úroveň, rozsah reakcí a další příslušná měření. 6. 1 Cíle Smluvními stranami podporovaný a podněcovaný výzkum prováděný podle článku 9 musí být zaměřen zejména na stanovení základních a referenčních údajů pro stanovení prahových hodnot dodatečných parametrů a k hodnocení účelnosti jiných měření pohody zvířat, které nejsou zahrnuty v oddíle 2. 3. těchto norem, včetně mnoha ukazatelů chování a fyziologických ukazatelů. 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 261 6. 2 Výzkumný program zaměřený na určité druhy Smluvní strany se zavazují podporovat další výzkum k prohloubení vědeckého poznání v oblasti hodnocení pohody zvířat ulovených do pasti u druhů uvedených v následující tabulce a v časovém rámci stanoveném po vstupu dohody v platnost. Druhy Odpovědná smluvní strana Časový rámec Ondatra zibeticus Evropská unie Procyon lotor Martes zibellina Kanada Rusko 3 roky 3 roky 3 roky 6. 3 Konkrétní studovaná měření 6. 3. 1 Parametry, které mají být studovány, musí zahrnovat zejména: a) odezvy v chování po ulovení do pasti, zahrnující hlasové projevy, projevy krajní paniky, zpoždění návratu k normálnímu chování po uvolnění z pasti a odpor k pasti. Při testování odporu musí být hodnocena míra vyhýbání se a odporu k bližšímu přiblížení se v situaci, spojené s dříve prožitou zkušeností chycení do pasti; a b) fyziologické parametry, včetně srdečního tepu a arytmie, a biochemické parametry (měření krve, moči nebo slin) podle vhodnosti pro jednotlivé druhy, včetně koncentrace glukokortikoidů, koncentrace prolaktinů, aktivitu kreatinkinázy, hladiny laktátdehydrogenázy (a dle možností isoenzymu 5) a betaendorfinu (pokud testy existují). 6. 3. 2 Velikost reakce fyziologických parametrů se srovnají se základními a extrémními hodnotami a závislostí na čase. 6. 3. 3 Základní úroveň znamená množství, koncentraci či stupeň fyziologických proměnných, pokud zvíře není podmínkami okolí rušeno. Pro fyziologické proměnné, které se mění v intervalech několika vteřin nebo minut, se tato základní úroveň musí vztahovat k jednotlivým činnostem, na příklad ležení, stání, chůzi, nebo běhu a skákání. Extrémní úroveň znamená úroveň blízkou maximální nebo minimální úrovni pro tato zvířata. Fyziologické reakce zmiňované shora se pravděpodobně projevují u všech savců, ale přesné základní a extrémní úrovně a průběh změn mezi nimi musí být zjišťovány pro každý testovaný druh. 6. 3. 4 Na špatnou pohodu ukazují hodnoty fyziologických reakcí, které jsou velmi vzdáleny od normální úrovně a trvání změněné úrovně je významné. 6. 4 Sledování výzkumných programů Výbor sleduje a koordinuje výzkum podporovaný a podněcovaný smluvními stranami v souladu s článkem 9. 262 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 PŘÍLOHA II 1. Prozatímní dohoda o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím, Evropským společenstvím uhlí a oceli a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, uzavřená v Bruselu dne 17. června 1995, která vstoupila v platnost dne 1. února 1996. 2. Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, uzavřená na Korfu dne 24. června 1994. 3. Dohoda o obchodu a obchodních vztazích mezi Ruskou federací a Kanadou, která vstoupila v platnost dne 29. prosince 1992. 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 263 PŘÍLOHA III ROZHODČÍ ORGÁN Článek 1 Navrhující smluvní strana uvědomí výbor, že si přeje předložit rozhodčímu řízení spor podle článku 15 dohody. Vyrozumění musí obsahovat předmět rozhodčího řízení a zejména ta ustanovení dohody, jejichž výklad nebo použití je předmětem sporu. 1. Rozhodčí orgán sestává ze tří členů. Článek 2 2. Ve sporu dvou smluvních stran každá smluvní strana sporu jmenuje jednoho rozhodce. Ve sporech více než dvou smluvních stran smluvní strany stejného zájmu jmenují jednoho rozhodce společnou dohodou. V obou případech takto jmenovaní dva rozhodci zvolí společnou dohodou třetího rozhodce jako předsedu rozhodčího orgánu. 3. Předseda rozhodčího orgánu nesmí: a) být stejné státní příslušnosti jako jedna ze stran sporu; b) být přidružen ke smluvním stranám sporu; a c) se zabývat předmětem sporu z jiného titulu. 4. Případně uprázdněné místo v rozhodčím orgánu musí být obsazeno způsobem předepsaným pro jeho původní jmenování. Jestliže do 60 dnů po jmenování rozhodců smluvními stranami nebyl stanoven předseda rozhodčího orgánu, kterákoli smluvní strana sporu může žádat o jeho jmenování předsedu Mezinárodního soudního dvora. Článek 3 Článek 4 1. Rozhodčí orgán se ve svých rozhodnutích přísně řídí ustanoveními dohody, mezinárodním právem a standardním mandátem takto: „Stanovit, ve světle skutečností a odpovídajících ustanovení dohody (zde určit příslušná ustanovení), zda smluvní strana je v souladu se svými závazky podle dohody, a vydat v tomto směru svoje rozhodnutí. “ 2. Rozhodčí orgán se musí ubezpečit, že žádost je dobře věcně a právně podložená. Článek 5 1. Pokud se smluvní strany sporu nedohodnou jinak, stanoví rozhodčí orgán svůj vlastní jednací řád. 2. Jednací řád rozhodčího orgánu musí být v každém případě v souladu s touto přílohou, s rozsahem pravomoci rozhodčího orgánu vydávat rozhodnutí, a zásadami řádného řízení podle mezinárodního práva a mezinárodní praxe. Článek 6 Smluvní strany sporu musí umožnit práci rozhodčímu orgánu, zejména využíváním všech prostředků, které mají k dispozici: a) mu poskytnou všechny patřičné dokumenty, informace a zařízení, pokud jim to povolují vlastní právní a správní předpisy; a b) umožní, pokud to bude nutné, přizvání expertů jako svědků a přijetí jejich svědectví. Smluvní strany sporu a rozhodci musí chránit důvěrný charakter všech informací, které důvěrně obdrží během rozhodčího řízení. Článek 7 Smluvní strany sporu ponesou stejným podílem náklady rozhodčího řízení, včetně honorářů rozhodců, cestovních nákladů, překladů, služeb sekretariátu a ostatních nákladů spojených s rozhodčím řízením. Článek 8 264 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 27 Rozhodčí orgán může vyslechnout případné protinávrhy vyplývající přímo z projednávané záležitosti a rozhodnout o nich. Článek 9 Rozhodčí orgán rozhoduje jak o procesních otázkách tak ve věci samé většinou hlasů rozhodců. Rozdělení hlasů se nezveřejňuje. Článek 10 Článek 11 1. Rozhodčí orgán vydá rozhodnutí nejpozději 180 dnů po dni jmenování předsedy. 2. Rozhodčí orgán může na základě jednomyslné volby odložit vydání rozhodnutí, pokud s tím smluvní strany sporu souhlasí. Článek 12 1. Nález a rozhodnutí rozhodčího orgánu musí být doprovázeny písemným odůvodněním s uvedením zjištění a důvodů, na kterých jsou založeny. 2. Kteroukoli smluvní stranou sporu může být podán odpor týkající se výkladu nebo způsobu uplatňování nálezu a rozhodnutí rozhodčího orgánu, a to k tomuto rozhodčímu orgánu, který vydal rozhodnutí. Nález a rozhodnutí rozhodčího orgánu je konečné, závazné pro strany sporu a odvolání proti němu není možné. Článek 13 11/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 265 PŘÍLOHA IV PROHLÁŠENÍ SMLUVNÍCH STRAN Prohlášení vlády Kanady o urychlení období postupného rušení obvyklých čelisťových železných nášlapných pastí Jako uznání cílů Dohody o mezinárodních normách humánního lovu do pastí („dohody“) a v souladu s článkem 7 dohody Kanada prohlašuje, že: 1. Používání všech typů čelisťových železných nášlapných pastí se v Kanadě ode dne vstupu dohody v platnost zakazuje pro následující druhy: Martes americana Mustela erminea Castor canadensis Ondatra zibethicus Martes pennanti Taxidea taxus Lutra canadensis 2. a) Na základě již dostupných výsledků prováděných testů bude používání obvyklých čelisťových železných nášlapných pastí v Kanadě zakázáno pro ostatní druhy vyjmenované v příloze I dohody: Canis latrans Felis rufus Procyon lotor Canis lupus Lynx canadensis b) Tento zákaz vstoupí v platnost nejpozději: i) po dokončení úplné sezóny terénního testování, zahájené v říjnu 1999; nebo ii) na konci období nezbytného pro testování a provedení, jak je stanoveno v písm. c). c) „Obdobím nezbytným pro testování a provedení“ zmiňovaným v odst. 2 písm. b) bodě ii) se rozumí dvě plné sezóny terénního testování plus jeden rok po ukončení druhé sezóny terénního testování, započaté po konečném uzavření dohody Radou Evropské unie. d) V Kanadě sezóna terénního testování (uvedená v odst. 2 písm. b) bodě ii)a v odst. 2 písm. c) trvá od 1. října do 31. března. 3. S ohledem na odst. 2 písm. b) platí toto prohlášení pro období mezi konečným uzavřením dohody Radou Evropské unie a vstupem dohody v platnost, dokud nebude dohoda (zahrnující, pro upřesnění, připojená prohlášení) uplatňována Evropským společenstvím podle jeho podmínek. Prohlášení Evropského společenství Evropské společenství chápe, že podpis Dohody o mezinárodních normách humánního lovu do pastí je důležitým a zásadním krokem k zajištění dostatečné úrovně pohody zvířat ulovených do pasti. Evropské společenství proto potvrzuje, že nepřijme žádná prováděcí opatření k nařízení Rady č. 3254/91 na přiměřenou dobu potřebnou k ratifikaci dohody smluvními stranami a také po ratifikaci, pokud dohoda zůstane v platnosti a bude uplatňována ve smyslu svých ustanovení


title: Eisen und Stahl : monatlich 11/1997.,Iron and steel : monthly 11/1997.,Sidérurgie : mensuel 11/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: Dyrektywa Rady 97/74/WE z dnia 15 grudnia 1997 r. rozszerzająca na Zjednoczone Królestwo Wielkiej Brytanii i Irlandii Północnej dyrektywę 94/45/WE w sprawie ustanowienia Europejskiej Rady Zakładowej lub trybu informowania i konsultowania pracowników w przedsiębiorstwach lub w grupach przedsiębiorstw o zasięgu wspólnotowym

eurovoc_concepts:
European undertaking
Northern Ireland
United Kingdom
national implementing measure
worker consultation
works council

text: 05/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 261 31997L0074 L 10/22 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 16. 1. 1998 DYREKTYWA RADY 97/74/WE z dnia 15 grudnia 1997 r. rozszerzająca na Zjednoczone Królestwo Wielkiej Brytanii i Irlandii Północnej dyrektywę 94/45/WE w sprawie ustanowienia Europejskiej Rady Zakładowej lub trybu informowania i konsultowania pracowników w przedsiębiorstwach lub w grupach przedsiębiorstw o zasięgu wspólnotowym RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 100, uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (3), a także mając na uwadze, co następuje: działając zgodnie z Porozumieniem w sprawie Polityki Społecz- nej załączonym do protokołu nr 14 do Traktatu, w szczególności jego art. 2 ust. 2, Rada przyjęła dyrektywę 94/45/WE (4); w związku z tym wspomniana dyrektywa nie ma zastosowania do Zjednoczonego Królestwa Wielkiej Brytanii i Irlandii Północ- nej; Rada Europejska w Amsterdamie w dniach 16 i 17 czerwca 1997 r. przyjęła z zadowoleniem zgodę Konferencji Międzyrzą- dowej na włączenie Porozumienia w sprawie Polityki Społecznej do Traktatu, a także stwierdziła, iż należy znaleźć środki zmie- rzające do nadania skutków prawnych życzeniu Zjednoczonego Królestwa Wielkiej Brytanii i Irlandii Północnej zaakceptowania dotychczas przyjętych dyrektyw na podstawie niniejszego Poro- zumienia przed podpisaniem Traktatu z Amsterdamu; niniejsza dyrektywa zmierza do osiągnięcia tego celu poprzez rozszerze- nie dyrektywy 94/45/WE na Zjednoczone Królestwo Wielkiej Brytanii i Irlandii Północnej; fakt, iż dyrektywa 94/45/WE nie ma zastosowania w Zjednoczo- nym Królestwie, bezpośrednio wpływa na funkcjonowanie rynku wewnętrznego; wykonanie wspomnianej dyrektywy we wszyst- kich Państwach Członkowskich usprawni funkcjonowanie rynku wewnętrznego; dyrektywa 94/45/WE przewiduje maksymalną liczbę 17 człon- ków specjalnego organu negocjacyjnego; liczba ta odpowiada liczbie 14 Państw Członkowskich będących stronami Porozumie- nia w sprawie Polityki Społecznej oraz trzem pozostałym stro- nom Europejskiego Obszaru Gospodarczego, przyjęcie niniejszej dyrektywy zwiększy liczbę państw objętych dyrektywą 94/45/WE (1) Dz. U. C 335 z 6. 11. 1997. (2) Dz. U. C 371 z 8. 12. 1997. (3) Dz. U. C 355 z 21. 11. 1997. (4) Dz. U. L 254 z 30. 9. 1994, str. 64. do 18; w związku z tym wspomnianą powyżej liczbę maksy- malną należy zwiększyć do 18, aby reprezentowane było każde Państwo Członkowskie, w którym przedsiębiorstwo o zasięgu wspólnotowym posiada jeden lub więcej zakładów albo w którym grupa przedsiębiorstw o zasięgu wspólnotowym posiada jeden lub więcej kontrolowanych przez nią podmiotów; dyrektywa 94/45/WE przewiduje specjalne traktowanie przedsię- biorstw o zasięgu wspólnotowym lub grup przedsiębiorstw o zasięgu wspólnotowym, w których na dzień 22 września 1996 r. funkcjonuje obejmujące wszystkich zatrudnionych porozumienie przewidujące międzynarodową wymianę informacji i konsultacje z pracownikami; zgodnie z tym przedsiębiorstwa lub grupy przedsiębiorstw o zasięgu wspólnotowym, które zostaną objęte zakresem tej dyrektywy wyłącznie w wyniku jej zastosowania do Zjednoczonego Królestwa, powinny korzystać z podobnego trak- towania; spowoduje, przyjęcie niniejszej dyrektywy iż dyrektywa 94/45/WE będzie stosowana we wszystkich Państwach Człon- kowskich, włączając Zjednoczone Królestwo; od dnia, w którym niniejsza dyrektywa wejdzie w życie, termin „Państwa Członkow- skie” użyty w dyrektywie 94/45/WE należy interpretować jako obejmujący również Zjednoczone Królestwo; w stosunku do Państw Członkowskich istniał wymóg wprowa- dzenia w życie przepisów ustawowych, wykonawczych i adminis- tracyjnych zapewniających wykonanie przepisów dyrektywy 94/45/WE nie później niż w okresie dwóch lat od jej przyjęcia; podobny okres powinien zostać przyznany Zjednoczonemu Królestwu, jak również innym Państwom Członkowskim, na wprowadzenie w życie środków niezbędnych w celu spełnienia wymogów niniejszej dyrektywy, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: Artykuł 1 Bez uszczerbku dla przepisów art. 3 dyrektywę 94/45/WE stosuje się do Zjednoczonego Królestwa Wielkiej Brytanii i Irlandii Północnej. Artykuł 2 W art. 5 ust. 2 lit. b) dyrektywy 94/45/WE liczbę „17” zastępuje się liczbą „18”. 262 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 05/t. 3 Artykuł 3 1. Zobowiązania wynikające z niniejszej dyrektywy nie mają zastosowania w stosunku do przedsiębiorstw o zasięgu wspólno- towym lub grup przedsiębiorstw o zasięgu wspólnotowym, które wyłącznie z tytułu przepisu w art. 1 objęte są zakresem niniejszej dyrektywy, pod warunkiem iż w dniu określonym w art. 4 ust. 1 lub w dniu jej transpozycji w danym Państwie Członkowskim, jeżeli następuje to wcześniej niż we wspomnianym wyżej dniu, istnieje już obejmujące wszystkich zatrudnionych porozumienie przewidujące międzynarodową wymianę informacji i konsultacje z pracownikami. 2. Jeżeli porozumienia określone w ust. 1 tracą ważność, strony tych porozumień mogą podjąć wspólną decyzję przywracającą im moc wiążącą. W przeciwnym przypadku stosuje się dyrektywę 94/45/WE, rozszerzoną niniejszą dyrektywą. Artykuł 4 1. Państwa Członkowskie wprowadzają w życie przepisy ustawo- we, wykonawcze i administracyjne niezbędne do wykonania niniejszej dyrektywy nie później niż do dnia 15 grudnia 1999 r. albo zapewniają, że najpóźniej w tym terminie partnerzy spo- łeczni wprowadzą wymagane przepisy w drodze porozumienia, przy czym Państwa Członkowskie zobowiązane są do podjęcia wszystkich niezbędnych kroków umożliwiających im zapewnie- nie w każdym czasie wyników przewidzianych w niniejszej dyrek- tywie. Powiadamiają one o tym bezzwłocznie Komisję. 2. Wymienione środki zawierają odniesienie do niniejszej dyrek- tywy lub odniesienie to towarzyszy ich urzędowej publikacji. Metody dokonywania takiego odniesienia są ustalane przez Pań- stwa Członkowskie. Artykuł 5 Niniejsza dyrektywa skierowana jest do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 15 grudnia 1997 r. W imieniu Rady J. -C. JUNCKER Przewodniczący


title: 1997 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2520/97, pritaikantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl Kombinuotosios nomenklatūros kodų pomidorams ir valgomosioms vynuogėms

text: 140 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/22 t. 31997R2520 1997 12 17 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 346/41 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2520/97 1997 m. gruodžio 15 d. pritaikantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl Kombinuotosios nomenklatūros kodų pomidorams ir valgomosioms vynuogėms a) b) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1979 m. vasario 5 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 234/79 dėl Bendrojo muitų tarifo nomenklatūros, taikomos žemės ūkio produktams, pritaikymo tvarkos (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3290/94 (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį, kadangi 1997 m. lapkričio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2086/97, iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamento (EEB) tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Nr. 2658/87 dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (3), iš dalies pakeičia Kombi- nuotąją nomenklatūrą, būtent dėl pomidorų ir valgomųjų vynuogių; kadangi 1996 m. reglamento (EB) spalio 18 d. Tarybos Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organiza- vimo (4) 1 straipsnio 2 dalyje lentelė turėtų būti pataisyta; kadangi šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: „0702 00 Pomidorai, švieži ar šaldyti“ keičiama taip: „0702 00 00 Pomidorai, švieži ar šaldyti“; Šviežios vynuogės“ valgomųjų veislių „0806 10 21 0806 10 29 0806 10 30 0806 10 40 0806 10 50 0806 10 61 0806 10 69 keičiama taip: „0806 10 10 Šviežios vynuogės“. valgomųjų veislių 1 straipsnis 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje lentelė iš dalies keičiama taip: Šis reglamentas įsigalioja 1998 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. gruodžio 15 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL L 34, 1979 2 9, p. 2. (2) OL L 349, 1994 12 31, p. 105. (3) OL L 312, 1997 11 14, p. 1. (4) OL L 297, 1996 11 21, p. 1


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2576/97 av den 15 december 1997 om fastställande av det schablonvärde som skall användas vid beräkningen av den ekonomiska ersättningen och tillhörande förskott för de fiskeriprodukter som återtagits från marknaden under fiskeåret 1998 (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
compensatory financing
fishery product
market intervention
producer organisation
withdrawal from the market


title: Verordnung (EG) Nr. 2543/97 der Kommission vom 15. Dezember 1997 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3201/90 über Durchführungsbestimmungen für die Bezeichnung und Aufmachung der Weine und der Traubenmoste

eurovoc_concepts:
designation of origin
fruit product
grape
labelling
preparation for market
wine


title: 98/24/EG: Beschikking van de Commissie van 15 december 1997 tot wijziging van Beschikking 96/490/EG betreffende bepaalde beschermende maatregelen tegen Gyrodactylus salaris bij zalmachtigen (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Finland
Ireland
United Kingdom
animal disease
fish farming
health control

text: L 8/26 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 1. 98 COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 15 december 1997 tot wijziging van Beschikking 96/490/EG betreffende bepaalde beschermende maatregelen tegen Gyrodactylus salaris bij zalmachtigen (Voor de EER relevante tekst) (98/24/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Artikel 1 Gelet op Richtlijn 90/425/EEG van de Raad van 26 juni 1990 inzake veterinaire en zoötechnische controles in het intracommunautaire handelsverkeer in bepaalde levende dieren en producten in het vooruitzicht van de totstand- brenging van de interne markt (1), laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 92/118/EEG (2), en mat name op artikel 10, Overwetende dat de Commissie bij Beschikking 96/490/ om bepaalde EG (3) maatregelen heeft gebieden in de Gemeenschap te beschermen tegen het binnenbrengen van Gyrodactylus salaris; vastgesteld Overwegende dat Finland per brief van 30 september 1997 heeft verzocht bepaalde stroomgebieden op zijn grondgebied te beschermen tegen het binnenbrengen van Gyrodactylus salaris; dat daarin ook een bufferzone is begrepen waar strenge beperkingen op het verkeer van zalmachtigen gelden; Beschikking 96/490/EG wordt als volgt gewijzigd: 1. Aan artikel 3, lid 1, wordt de volgende zin toegevoegd: „Het is niet toegestaan levende zalmachtigen uit de in punt 3 van de bijlage omschreven bufferzone te verplaatsen naar de overige in de bijlage vermelde gebieden. ”. 2. Artikel 4 wordt vervangen door: „Artikel 4 De bevoegde autoriteiten van de lidstaten waaronder de in de bijlage vermelde gebieden ressorteren, verrichten bij de daar voorkomende zalmbestanden voortdurend controles en laboratoriumtests op Gyrodactylus salaris en leggen alle resultaten daarvan elk jaar uiterlijk op 1 juli aan de Commissie voor. ”. Overwegende dat Finland in deze stroomgebieden een onderzoek- en controleprogramma uitvoert; 3. De bijlage wordt vervangen door: Overwegende dat de lidstaten waarvoor beschermende maatregelen tegen Gyrodactylus salaris gelden, een onder- zoek- en controleprogramma inzake deze parasiet hebben; dat de daarmee verkregen resultaten regelmatig aan de Commissie moeten worden medegedeeld; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Permanent Veterinair Comité, (1) PB L 224 van 18. 8. 1990, blz. 29. (2) PB L 62 van 15. 3. 1993, blz. 49. (3) PB L 202 van 10. 8. 1996, blz. 21. „BIJLAGE GEBIEDEN 1. De volgende gebieden in het Verenigd Koninkrijk: Groot-Brittannië, Noord-Ierland, het eiland Man en Guernsey. 2. Ierland. 3. De volgende stroomgebieden in Finland: Tenojoki, (bufferzone: Paatsjoki, Luttojoki, Näätämönjoki Uutuanjoki). ”. 14. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 8/27 Artikel 2 De lidstaten brengen de maatregelen die zij ten aanzien van het handelsverkeer toepassen, in overeenstemming met deze beschikking. Zij stellen de Commissie daarvan onverwijld in kennis. Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Artikel 3 Gedaan te Brussel, 15 december 1997. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: Komission asetus (EY) N:o 2521/97, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Ranskan merentakaisten departementtien erityisen viljatuotteiden hankintajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja arvioidun hankintataseen vahvistamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 388/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
aid system
cereals
supply
supply balance sheet


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil répartissant, pour l'année 1998, certains quotas de capture entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen

eurovoc_concepts:
Norway
authorised catch
exclusive economic zone
fishing agreement
fishing area

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 15. 12. 1997 COM(97) 712 final Proposition de REGLEMENT (CEÏ DU CONSEIL répartissant, pour l'année 1998, certains quotas de capture entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen. (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS Des consultations ont eu lieu à Bergen, du 12 au 14 novembre 1997, et à Bruxelles, du 26 au 28 novembre 1997, entre la Communauté et la Norvège. Elles ont débouché sur la conclusion d'un accord sur les arrangements de pêche réciproques pour l'année 1998. La Communauté a également eu des consultations avec la Norvège au nom de la Suède, qui ont débouché sur à un accord définissant un arrangement de pêche pour l'année 1998. Conformément à l'acte d'adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, les accords de pêche conclus par ces pays avec des pays tiers sont gérés par la Communauté. La présente proposition de règlement du Conseil a pour objet de répartir entre les États membres les quotas disponibles en 1998 dans la zone norvégienne, conformément aux arrangements précités. X Proposition de RÈGLEMENT (CE) N° /98 DU CONSEIL du. décembre 1997 répartissant, pour l'année 1998, certains quotas de capture entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen. LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 3760/92 du Conseil, du 20 décembre 1992, instituant un régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture1, et notamment son article 8 paragraphe 4, vu la proposition de la Commission, considérant que la Communauté et la Norvège se sont consultées sur leurs droits de pêche réciproques pour l'année 1998, et notamment sur l'allocation de certains quotas de capture pour les navires de la Communauté dans la zone de pêche de la Norvège; considérant que conformément aux dispositions des articles 96 et 124 de l'acte d'ahésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, les accords de pêche conclus avec des pays tiers par la république de Finlande et le royaume de Suède sont gérés par la Communauté; considérant que, conformément à la procédure prévue par l'accord de pêche conclu le 9 décembre 1976 entre le royaume de Suède et le royaume de Norvège, la Communauté, au nom de la Suède, a consulté la Norvège au sujet de ses droits de pêche pour l'année 1998; considérant que, pour assurer une gestion efficace des possibilités de capture disponibles, il convient de les répartir entre les États membres au moyen de quotas, conformément à l'article 8 du règlement (CEE) n° 3760/92 du Conseil; considérant que les activités de pêche visées par le présent règlement sont soumises aux mesures de contrôle pertinentes prévues par le règlement (CEE) n° 2847/93 du Conseil, du 12 octobre 1993, instituant un régime de contrôle applicable à la politique commune de la pêche2; considérant qu'aucun accord n'a été atteint avec la Norvège à propos de l'assujettissement ou non des possibilités de capture disponibles aux dispositions du règlement (CE) n° 847/96 du Conseil, du 6 mai 1996, établissant des conditions additionnelles pour la gestion interannuelle des totaux admissibles des captures et quotas3; 1 2 3 JO N° L 389 du 31. 12. 1992, p. 1. Règlement tel que modifié par l'acte d'adhésion de 1994. JON°L261 du 20. 10. 1993, p. 1. JOn°L 115 du 9. 5. 1996, p. 3. considérant que, pour des raisons imperatives tenant à l'intérêt commun, le présent règlement entrera en application à compter du 1er janvier 1998, A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT: Article premier Du 1er janvier au 31 décembre 1998, les navires battant pavillon d'un État membre sont autorisés à effectuer des captures: dans les eaux relevant de la zone économique exclusive de la Norvège qui s'étendent au nord de 62°00' nord ou dans la zone de pêche située autour de Jan Mayen, et dans la limite des quotas fixés à l'annexe I; dans les eaux relevant de la zone économique exclusive de la Norvège qui s'étendent au sud de 62°00' nord et dans la limite des quotas fixés à l'annexe IL Les quotas de pêche indiqués dans les annexes I et II ne sont pas soumis aux conditions énoncées aux articles 2, 3 et 5 paragraphe 2 du règlement (CE) n° 847/96 du Conseil. Article 2 Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal Officiel des Communautés européennes. Il est applicable à compter du 1er janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le. décembre 1997. Par le Conseil Le Président <t Répartition des quotas de capture de la Communauté dans les eaux norvégiennes A N N E X EI pour Tannée 1998 visées à l'article 1er Eaux norvégiennes au nord de 62°00' nord (en tonnes métriques, poids vif) Espèces Division Quotas de captures Quotas attribués CIEM de la Communauté aux États membres Cabillaud I, II 27 080 Eglefin I, II 2 500 Lieu noir I, II 4 000 Sébaste I, II 3 500 ,(D Flétan noir I, II Merlan poutassou II Autres espèces (prises accessoires) I, II 100 1000 450 France Allemagne Royaume-Uni Espagne Portugal Irlande Grèce France Allemagne Royaume-Uni France Allemagne Royaume-Uni France Allemagne Royaume-Uni Espagne Portugal Allemagne Royaume-Uni France Allemagne France Allemagne Royaume-Uni 3 003 3 272 12 695 3 650 3 650 405 405 322 534 1644 515 3 200 285 220 1880 400 190 810 50 50 500 500(3) 60 150 240 Maquereau Ha 12 020 (i) Danemark 12 020 (i) (2) Dans le cas où la Norvège interdirait la pêche dirigée de la sébaste dans les zones Nord de 70°N, cette interdiction s'appliquerait également aux navires de la Communauté qui pèchent ce quota. Dont 12 020 tonnes peuvent être pêchées dans la zone CIEM IVa. La Norvège peut pêcher jusqu'à 60 000 tonnes dans la même zone sur le TAC fixé pour la zone qui s'étend au nord de 62o00"N. (3) Disposition ad hoc pour 1998. S~ Répartition des quotas de capture de la Communauté dans les eaux norvégiennes ANNEXEII pour Tannée 1998 visées à l'article 1er Eaux norvégiennes au sud de 62°00' nord (en tonnes métriques, poids vif) Espèces Divisio n CIEM Quotas de captures delà Communauté Quotas attribués aux États membres Tacaud norvégien Lançon Crevette Autres espèces Cabillaud Eglefm Lieu noir Lieu jaune, merlan Hareng Maquereau Espèces industrielles IV IV IV IV IV IV rv IV IV IV IV 50 000 150 000 1 265 11000 Danemark Royaume-Uni Danemark Royaume-Uni Danemark Suède Danemark Royaume-Uni Allemagne Belgique France Pays-Bas Suède 500 930 1 150 190 850 240 800 Suède Suède Suède Suède Suède Suède. Suède 47 500(2) 2 500(3) * 142 500(2) 7 500(3) 1080 185(4) 5 500 4125 620 60 255 440 p. m(5) 490 900 1 120 190 850(4) 240(4) 800(4)(6) (1) (2) (3) (4) (5) (6) Dont le merlan poutassou et le chinchard inextricablement mélangés. Dans les limites d'un quota total de tacaud norvégien et de lançon, ces deux espèces peuvent être interchangées sur demande jusqu'à hauteur de 3 8 000 tonnes. Dans les limites d'un quota total de tacaud norvégien et de lançon, ces deux espèces peuvent être interchangées sur demande jusqu'à hauteur de 2 000 tonnes. Prises accessoires de cabillaud, d'églefin, de lieu noir, de lieu jaune et de merlan imputables aux quotas de ces espèces. Quota attribué pour les "autres espèces" par la Norvège à la Suède à un niveau habituel. Dont un maximum de 400 de chinchard. C ISSN 0254-1491 COM(97) 712 final DOCUMENTS FR 03 11 N° de catalogue : CB-CO-97-732-FR-C ISBN 92-78-29691-0 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg >


title: Directive 97/73/CE de la Commission du 15 décembre 1997 incluant une substance active (imazalil) dans l'annexe I de la directive 91/414/CEE du Conseil concernant la mise sur le marché des produits phytopharmaceutiques (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
dangerous substance
marketing
plant health control
plant health product
product safety
public health