title: Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn -Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa

eurovoc_concepts:
information technology
mass media
new technology
research and development
telecommunications

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 12. 1997 KOM(97) 623 lopull. KOHTI TIETOYHTEISKUNNAN EDELL YTTAMAA LAHESTYMISTAPAA (!{omission esittiima) TIIVISTELMA On laajalti tunnettu tosiasia, etta teknologian alalla tapahtuu lahentymista. Toisin sanoen digitaalitekniikka on tehnyt mahdolliseksi sen, etta niin perinteisia kuin uusia palveluita - olipa sitten kyseessa puheen, tiedon, aanen tai kuvien siirto - voidaan nykyaan tarjota hyvin erilaisissa verkoissa. Tamanhetkisen markkinakehityksen perusteella voidaan olettaa, etta lahentyvilla aloilla pyritaan hyodyntamaan teknisen kehityksen mukanaan tuomat mahdollisuudet perinteisten palveluiden parantamiseksi ja toiminnan laajentamiseksi uusille aloille. Televiestinnassa, tiedotusvalineissa ja tietotekniikassa etsitaan mahdollisuuksia eri toteutusymparistojen suunnitteluun seka tuotteiden ja alojen taman kehityksen synnyttamista uusista Esimerkkeina ristikkaisomistukseen. tuotteista ja palveluista voidaan mainita rajat ylittavaan - kotipankkipalvelut ja kotoa tapahtuva lnternet-kaupankaynti, - puheensiirto lnternetin valityksella, - sahkoposti, datansiirto ja lnternet-yhteydet matkapuhelinverkkojen valityksella seka kotien langattomien liittaminen kiinteisiin liittymien avulla, televerkkoihin ja yritysten - datasiirtopalvelut digitaalisissa yleislahetysjarjestelmissa, - televisiovastaanottimen kuten verkkotelevisio, seka online-palveluiden tarjoaminen kaapelimodeemien ja digitaalisesti satelliittien valityksella, online-palvelut, kaytettavat kautta , - uutisten, urheilun, verkkolahetykset lnternetissa. konserttien ja muun audiovisuaalisen aineiston Kyseiset esimerkit ovat siirtymisesta tietoyhteiskuntaan. Ne osoittavat, miten tietoyhteiskunta voi koskettaa jokaista kansalaista. Niista nakyy myos perinteiseen televiestintaan ja tiedottamiseen liittyvien palvelujen huomattava lisaantyminen ja monimuotoistuminen. todisteita Euroopan kouriintuntuvia Mainittujen kehityskulkujen vaikutukset ulottuvat laajalle. Lahentymisessa ei ole kyse pelkastaan teknologiasta, vaan myos palvelut lahentyvat toisiaan, mika muuttaa liiketoimintatapoja ja vuorovaikutusta yhteiskunnan kanssa. Tassa vihreassa kirjassa kuvaillut muutokset voivat merkittavasti parantaa eurooppalaisten elamanlaatua; muutokset edistavat Euroopan eri alueiden yhdentymista Euroopan talouden ydinalueisiin seka parantavat yritysten tehokkuutta seka niiden kilpailukykya niin maailmanlaajuisilla kuin kansallisillakin markkinoilla. toiminnan laajentavan nykyisia Uusien palvelujen syntymisen ja kehittymisen odotetaan tietomarkkinoita uusia mahdollisuuksia, ja Euroopan rikas kulttuuriperinto, innovaatiomahdollisuudet seka luovat kyvyt kyetaan hyodyntamaan entista tehokkaammin. kokonaisuudessaan. Samalla kansalaisille avautuu Nykyisten viestintaymparistojen - erityisesti lnternetin - maailmanlaajuinen luonne mahdollistaa maailmantalouden entista tiiviimman yhdentymisen. Tama kehitys tuo ii ja lta-Euroopassa, Valimeren alueella seka mukanaan mahdollisuuksia seka haasteita paitsi Euroopan unionille, myos umonm laajasti ottaen naapureille Keski- kaikkialla kehittyvissa valtioissa. Samanaikaisesti kaikenkokoisille yrityksille on lnternetin kotisivujen perustamisen alhaisten kustannusten ansiosta tarjoutunut mahdollisuus tarjota tuotteitaan niin alueellisesti kuin maailmanlaajuisestikin ja ja kuluttajat ovat puolestaan hyotyneet entista monipuolisemmasta palveluiden siis maailmanlaajuistuminen - muutokset Euroopassa vaikuttavat muutoksiin myos muualla maailmassa. valikoimasta. Kehityksen tuotteiden on avainasemassa kannalta Jos Euroopassa pystytaan suhtautumaan naihin muutoksiin luomalla olosuhteet, jotka pikemminkin tukevat muutosta kuin jarruttavat sita, Eurooppa saa kayttoonsa voimatekijan, joka johtaa uusien tyopaikkojen syntymiseen, kasvuun, kuluttajien valinnanvapauden lisaantymiseen seka kulttuurisen monimuotoisuuden sailymiseen. Jos Euroopassa ei pystyta tahan, tai jos toimiin ei ryhdyta ajoissa, voi kayda niin, etta Euroopan yritykset ja kansalaiset eivat pysy mukana siina tietovallankumouksessa, tuotteiden kayttajat seka hallitukset ympari maailmaa ovat johon yritykset, sopeutumassa. joiden vastuulla asianmukaisten Avainasemassa ovat hallitukset ja paattajat, olosuhteiden luominen on. Tassa vihreassa kirjassa paaasiassa kasitellyn saantelykehyksen lisaksi myos tulevaisuudessa tarvitaan ponnisteluja, jotta Euroopan tyovoima vastaisi tarpeita, kuten myos askettain jarjestetyssa tyollisyyskokouksessa todettiin. Tutkimusta ja kehitysta olisi jatkuvasti tuettava. Hallitusten seka alueellisten ja paikallisten viranomaisten samoin kuin unionin toimielinten on esimerkillaan. naytettava suuntaa hyodyntamalla taysin niita uusia tekniikoita ja palveluja, joita lahentyminen tuo tullessaan. tietoyhteiskunnan taidoiltaan jonka jarjestelma, tarkoituksena on varmistaa Tuleva saantely-ymparisto on erityisen tarkea. Euroopan umomssa on jo luotu joustava siirtyminen kattava televiestinnan alalla monopolitilanteesta taydelliseen kilpailuun 1. tammikuuta 1998 lahtien. Niin ikaan unionissa on otettu kayttoon yleislahetysten sisamarkkinoita tukeva kehys. Asianmukaisen saantelykehyksen suunnittelussa kyseiset saavutukset on otettava tarkasti huomioon. Tama vihrea kirja edustaa prosessissa tarkeaa vaihetta, silla sen avulla yhteisossa voidaan kasitella vuoden 1998 maaraajan jalkeisia nakymia seka arvioida saantelykehyksen vaikutuksia lahentyviin aloihin. Tassa vihreassa kirjassa tuodaan esiin se, etta erilaiset esteet, saantelyesteet mukaan lukien, saattaisivat haitata uusien palvelujen kehittymista markkinoiden eri tasoilla. Siita, miten riittavia nykyiset saantelyjarjestelmat ovat muuttuvassa ymparistossa, on kuitenkin olemassa eriavia nakemyksia. Eraan nakemyksen mukaan saantelyyn liittyva epavarmuus jarruttaa uusien tuotteiden ja palveluiden kehittymista; taman nakemyksen mukaan nykyiset saannot maariteltiin aikanaan kansalliseen, analogiseen ja yhden viestintamuodon hallitsemaan ymparistoon. Palveluissa yhdistellaan kuitenkin yha enemman perinteisia aloja, ne ylittavat maantieteelliset rajat ja niita voidaan tarjota erilaisten jarjestelmien kautta, mika asettaa saantelykehysten perusteluiden tarkoituksenmukaisuuden lahentyvien alojen kohdalla kyseenalaiseksi. Taman nakemyksen kannattajat ovat sita mielta, etta tallainen saantelyyn liittyva epavarmuus haittaa investointeja seka hidastaa siirtymista tietoyhteisku ntaan. iii tulevaisuudessa niiden Vaihtoehtoisen nakemyksen mukaan nykyisten erillisten alojen erityisominaisuudet lahentymista. Lisaksi nakokannan mukaan rajoittavat tiedotusvalineiden tehtava yhteiskunnan sosiaalisten, kulttuuristen ja eettisten arvojen tekniikkaa pa1veluiden kuluttajalle valittajana on sama riippumatta siita, mita taloudellisia siirtamiseksi kaytetaan. Tama puolestaan merkitsisi sita, etta toimintaedellytyksia koskeva ja tietopalveluiden tarjontaa koskeva saantely olisi erotettava toisistaan, milla voitaisiin varmistaa palvelujen tehokkuus ja laadukkuus. ilmenevat eri Naista kysymyksista on keskusteltava ja ne on ratkaistava. Ratkaisujen loytamisessa on otettava huomioon kaikki lahentyvilla aloilla esitetyt etunakokohdat. Lisaksi mahdollisuudet muutoksiin (esimerkiksi teknologiassa, tuotannossa, palveluissa ja markkinoilla). Digitalisoinnin ansiosta lahentyminen on tekniikan tasolla jo pitkalla, mutta tassa vihreassa kirjassa ei kuitenkaan suoranaisesti oleteta lahentymisen yhdella tasolla johtavan valttamatta yhta laajamittaiseen lahentymiseen muilla tasoilla. Kirjassa ei myoskaan oleteta, etta lahentyminen tekniikassa, tuotannossa, palveluissa ja/tai markkinoilla valttamatta edellyttaisi yhtenaista saantely-ymparistoa. tasoilla ja eri tavoin Taman vihrean kirjan tarkoituksena on herattaa keskustelua ja siina on tarkoituksella pyritty lahinna asettelemaan kysymyksia. Kirjassa tutkitaan eri aiheita, yksiloidaan vaihtoehtoja seka asetetaan kysymyksia julkista mielipiteiden vaihtoa varten. Kirjassa ei tassa vaiheessa oteta kantaa eika esiteta lopullisia paatelmia. Vihrean kirjan I ja II luvussa tarkastellaan lahentymista ilmiona seka sen teknista. taustaa, markkinoiden viimeaikaisia kehityskulkuja seka mahdollisia vaikutuksia televiestintaan, tiedotusvalineisiin ja tietotekniikkaan. tai tuotantotilanteesta, kun Vihrean kirjan Ill luvussa eritellaan tata teknista ja markkinakehitysta jarruttavia nykyisia ja mahdollisesti syntyvia esteita. Jotkin naista esteista johtuvat lahentyvien toiset syntyvat nykyisesta alojen markkina- saantelysta. Joidenkin aiheiden osalta yhteisossa on jo tehty aloitteita ( esimerkiksi teollis- tiedotusvalineiden omistussuhteiden, sahkoisen kaupankaynnin ja digitaalisten allekirjoitusten alalla) ja nama aloitteet mainitaan kyseisten alojen kasittelyn yhteydessa. Muissa tapauksissa kyseisten esteiden pohjalta pohditaan sita, olisiko voimassa olevaa saantelykehysta lahentymisen vuoksi muutettava. tekijanoikeuksien, taas ja Kirjan IV luvussa kasitellaan yksityiskohtaisesti nykyisiin ja mahdollisiin tuleviin saantelytapoihin ja toimintaperiaatteisiin liittyvia kysymyksia. Kysymykset voidaan laajasti ottaen jakaa kahdeksaan ryhmaan: • Maaritelmat • Markkinoillepaasy ja toimilupamenettelyt • Verkkojen, ehdolliseen paasyyn perustuvien jarjestelmien ja sisallon kayttomahdollisuudet • Taajuuksien saatavuus • Standardit • Hinnoittelu • Kuluttajien edut iv Luvun lopussa kasitellaan yleista etua koskevia tavoitteita, erilaisia mahdollisia saantelymalleja seka kansainvalisesti esiin tuotuja kysymyksia. Lopuksi V luvussa esitellaan joukko periaatteita lahentyvien alojen tulevaa saantelya varten ja kuvaillaan keskustelun pohjaksi mahdollisia saantelyvaihtoehtoja. Komissio katsoo, etta viiden kuukauden mittainen julkinen kuuleminen mahdollistaa laajan osallistumisen seka keskustelun kansalaisten ja yritysten kannalta seka tietoyhteiskunnan tulevan kehityksen kannalta tarkeista kysymyksista. Mielipiteet voi lahettaa joke paperilla tai sahkoisessa muodossa, ja keskustelun tueksi on luotu jolta sahkoisessa muodossa olevat mielipiteet ovat luetta~issa. 1 lnternet-sivu, Kuulemismenettelyn aikana Saatujen lausuntojen perusteella komissio pyrkii laatimaan aiheesta tiedonannon kesakuuhun 1998 mennessa. julkisia kuulemisia. jarjestetaan lisaksi Tama vihrea kirja on osa toimintaa, jolla pyritaan turvaamaan lahentymisen edut Euroopan sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta. Komissio julkaisee kesakuussa tiedonannon, jossa esitellaan julkisen kuulemisen tulokset, ja taman jalkeen Euroopan parlamentti, ministerineuvosto, talous- ja sosiaalikomitea seka alueiden komitea voivat ottaa tiedonantoon kantaa. Lisaksi tiedonanto mahdollistaa selkeiden tavoitteiden maarittelemisen tulevaa toimintaa varten. kirja vihrea alalla. Nain liittyy merkittavana toiminnassa Tama vihrea kirja kaynnistaa uuden vaiheen Euroopan unionin viestinnan siihen kokonaiskehykseen, jonka tarkoituksena on edistaa tietoyhteiskunnan kehittymista. Vihrea kirja pohjautuu nykyisiin puitteisiin, jotka koskevat televiestintaa (erityisena ja virstanpylvaana on vuonna 1987 tiedotusvalineita Ooita kasitellaan useissa yhteison lainsaadannollisissa aloitteissa). Tama vihrea kirja tarjoaa kaikille asiasta kiinnostuneille mahdollisuuden esittaa ehdotuksia siita, millainen saantely olisi lahentyvilla aloilla tarkoituksenmukaista vuoden 1998 jalkeisessa viestintaymparistossa. laadittu vihrea kirja televiestinnasta2 osana ) Taman ensimmaisen sellaisen tarkoituksenmukaisen saantely-ympariston kehitykselle, joka auttaa hyodyntamaan kaikki tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet Euroopan ja sen kansalaisten etujen mukaisesti ensi vuosituhannelle siirryttaessa. tarkoituksena on tasoittaa vaiheen tieta 1 Osoite on http:llwww. ispo. cec. be/convergencegp. Niin paperilla kuin sahkoisestikin lahetetyt mielipiteet julkistetaan paperilla samanaikaisesti julkisten kuulemisten perusteella laadittavan komission tiedonannon kanssa; pyydettaessa mielipiteet kasitellaan kuitenkin luottamuksellisesti. 2 KOM(87) 290 lopullinen. v Johdanto ·~ 1. 2. 3. 4. ,. Llihentyminen - maaritelmUi ja. kehityskulkuja Lahentymisen laajuus Teknolc:>gia kehityksen mahdollistajana Tamanhetkiset markkinoiden kehityskulut Yhteenveto ja kysymykset ·u; ,~ '; f;. ~heritymisen vaikutuksetlahentyvilla aloilla' 1. Sosiaalinen ja taloudellinen ymparisto 2. Markkinasuuntaukset 3. 4. Kuluttajanakokulma Yhteenveto ja kysymykset :ua;::;. , 'lllhentyrnisen. esteet 1. Nykyiset esteet 2. Mahdolliset esteet 3. Kysymys IV. Sllntelyvaikutukset 1Vii 1 :. 20 1. 2. 3. 4. 5. v. 1. 2. 3. 4. Nykyisia saantelytapoja koskevat haasteet Esteiden poistaminen - saantelya koskevat kysymykset Yleista etua koskevien tavoitteiden saavuttaminen Tulevan saantelymallin vaihtoehdot Kansainvalisen tason kysymyksia Periaatteetja vaihtoehdot. tulevaisuutta varten >,36 Uihentyvien alojen tulevan saantelypolitiikan periaatteet Vaihtoehdot saantelyn kehittamiseksi Tulevan toiminnan aikataulu Paatelmat Liite: Nykyinen saantely. ;40' vi on toteutumassa. Tietoyhteiskunta Sen kehittymista edistaa nopea teknologinen muutos, tietoteollisuutta. Muutoksen joka muokkaa nopeus luonne saattaa asettaa uusia ja haasteita paattajille. Merkittavimpia tekijOita on se, etta eri alat, kuten televiestinta, tietotekniikka tiedotusvalineet ja hyOdyntavat yha enemman samoja tekniikoita. Tallainen lahentyminen on nakynyt entista selvemmin viime vuosina, jolloin lnternetin kaytto lisaantynyt ja nykyisten verkkojen kyky on valittaa etta yleislahetyspalveluja on parantunut. televiestinta- seka ja uusi, valitys- digitaalielektroniikan ilmiona on (konvergenssi) Lahentyminen suhteellisen vaikutuksista sen ja yhteiskuntaan ja taloudelliseen toimintaan ollaan manta mielta. Laajalti ollaan yksimielisia siita, ohjelmistojen etta ja luo tekniset edellytykset uusille kehittyminen kayttotavoille. tietopalvelujen Epaselvempaa on, missa maarin ja milla tama kehitys muuttaa nykyisia aikavalilla kaytantoja. Jotkut ovat sita mielta, etta lahentyminen johtaa nykyisten televiestintaan, liittyvien tiedotusvalineisiin nopeaan palvelujen muuttumiseen siten, etta nama nykyaan erillaan ja olevat palveluryhmat nivoutuvat niiden rajat valiset, hamartyvat merkittavasti. ja taydelliseen tietotekniikkaan perinteisesti toisiinsa selkeat ja tarkea erilaisuus rajoittaa tulevaisuudessa Toiset ovat sita mielta, etta nykyisten erillisten palveluiden alojen etta lahentymista ja tehtava on tiedotusvalineilla yhteiskuntamme sosiaalisten, kulttuuristen ja eettisten arvojen vaalijana riippumatta kuluttajan tavoittamiseksi tekniikasta. Tama taloudellisten merkitsisi toimintaedellytysten seka tietopalvelujen sisallon saantely olisi erotettava toisistaan tehokkuuden ja korkean laadun varmistamiseksi. Toiset taas ovat sita mielta, etta lahentyminen tapahtuu ·· asteittaisesti hyvin pitkalla aikavalilla. valitusta sita, etta On kuitenkin selvaa, etta tallaisella kehityksella saattaa olla laajakantoisia seurauksia. Uusien palveluiden syntymisen ja nykyisten palveluiden kehittymisen koko tuo mukanaan tietoalan markkinoita. Kehitys ja uusia mahdollisuuksia uusi tyOllisyyden viestintapalveluymparisto tuo mahdollisuuksia parantaa Euroopan kansalaisten elamanlaatua parantamiseen. Samalla talouskasvuun laajentavan uskotaan lisaamalla kuluttajien vaiinnanvapautta, tuomalra tietoyhteiskunnan edut helpommin ihmisten ulottuville kulttuurista seka man i muotoisuutta. edistamalla Tata kehitysta voidaankin pitaa Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta myonteisena, ja sita olisi edistettava. Julkisen. lahentymista paatoksenteon olisi tukeva ymparisto, jotta kehityksen suomiin tilaisuuksiin voitaisiin tarttua hyvissa ajoin. tarjottava tarvitaan koskevaa keskustelua, lahentymisilmiota seka laajamittaista sen Nyt ja vaikutuksia perusteellista pohjalta saantelyn suunnittelu voidaan aloittaa. Taman vihrean kirjan tavoitteena onkin kaynnistaa tallainen keskustelu. jonka. merkittavat etta ottaa laatimasta toteutuneen tietotekniikan varmistettava Televiestinnan toimet. 1998 kokonaisarvioinnissa komission ja Keskustelussa on otettava huomioon muut televiestinnan, alalla tiedotusvalineiden 1. toteuttamat taydellisen tammikuuta vapauttamisen jalkeisen viestintaympariston kannalta tama keskustelu saa erityisen tarkean aseman. Vihrean kirjan kaynnistaman prosessin olisi televiestintaa se, koskevan vuoden 1998 saantelykokonaisuuden Ooka vaikutusten lopulla) voitaisiin toteutetaan vuoden 1999 kokonaisuudessaan huomioon vaikutukset kyseisella alalla. lahentymisen kaapelialan Komission laadittiin tilannekatsauksesta, ~ jonka vapauttamisen laatimiseen sitoutui koskevassa kaapelitelevisioverkkoja direktiivissa3 kilpailun (televiestintamarkkinoilla) toteuttamista koskevassa oma laaditaan tiedonanto. Katsauksen tarkoituksena on luoda avoimet ja kilpailua suosivat markkinarakenteet tele- tarjoamista varten, milla saattaa olla huomattava vaikutus lahentyviin aloihin. Erityisesti katsaus kannustaa kilpailulle kilpailuun haitallisten uusien ja pullonkaulatilanteiden syntymista markkinoille. Voimakas kilpailu nailla aloilla kannustaa kehittamaa·n uusia Euroopan yhteison kuluttajia hyodyttavia innovatiivisia palveluita ja takaa alan eurooppalaiselle palveluntarjoajille sen asiantuntemuksen, joka nakOkulmasta komissio ja kaapelitelevisioverkkojen "portinvartija-yritysten" direktiivissa4 teollisuudelle taydellisen estamaan pyrkii jota ja ja ja , ja · 3 Komission direktiivi 95/51/EY, EYVL L 256, 26. 11. 1995. 4 Komission direktiivi 96/19/EY, EYVL L 74, 22. 3. 1996. vii kilpailukyky maailmanlaajuisilla markkinoilla edellyttaa. ja ne ovat voimassa Kun otetaan huomioon se, etta vihrean kirjan tarkoituksena on varmistaa kilpailua suosivat markkinarakenteet, kirjan ajankohtaisuus johtuu siita, etta uusia markkinoita saattaa kehittya luonnostaan nopeasti maailmanlaajuisia. oleva Jos saantelykehys eri jasenvaltioissa tai itse asiassa koko Euroopassa ei ole tarkoituksenmukainen kehittymisen naiden uusien markkinoiden tai jopa estaa niiden kehittymisen, kannalta epaedulliseen Eurooppa toimiviin kilpailuasemaan Tama joustavampiin saattaisi vieraannuttaa kuluttajat kaventamalla valinnanvapautta seka heikentamalla kuluttajien luottamusta uusiin palveluihin, ja silla saattaisi talouden lisaksi olla haitallisia vaikutuksia kasvuun ja tyOpaikkojen syntyyn Euroopassa. joutua maailmalla kilpailijoihin nahden. saattaa ja tarkastellaan keskitytaan lahentymista Vihreassa kirjassa ilmiona erityisesti palveluntarjontaan seka palveluja valittaviin verkkoihin. Lisaksi kasitellaan lahentymisen mahdollisia vaikutuksia seka saantelyn muotoon etta sisaltOOn. Vaikka vihreassa kirjassa kasitellaankin tiettyja palveluntarjontaa koskevia saantelykysymyksia, alan jatkotoimissa on otettava huomioon komissiossa parhaillaan kaynnissa oleva tyo ja yhteison nykyisen lainsaadannon taytantocnpano. kaikissa taman ltse asiassa Vihreassa kirjassa ei oteta tarkasti kantaa uusiin saantelyrakenteisiin. kirjassa lahentyminen saattaa tunnustetaan se, etta tiedotusvalineita ja te. leviestintaa johtaa koskevan saantelyn kevenemiseen, eika se saisi johtaa saantelyn lisaantymiseen tietotekniikan kaltaisilla aloilla. Vihreassa kirjassa pikemminkin analysoidaan lahentymisilmiota sellaisena kuin se yksiloidaan kehityksesta johtuvia saantelyongelmia seka esitetaan vaihtoehtoihin liittyvia kysymyksia. markkinoilla,· ilmenee asiaa asiasta kiinnostuneita Kaikkia pyydetaan osallistumaan keskusteluun vastaamalla kirjassa asetettuihin kysymyksiin seka. mahdollisesti tekemalla ehdotuksia. Kuulemisen kestoksi on asetettu viisi kuukautta taman julkaisupaivasta. kirjan tulosten perusteella Kuulemisesta saatujen laaditaan kertomus vuoden 1998 kesakuuhun mennessa. koskevia vihrean Mielipiteet lahettamaan pyydetaan · sahkopostitse, postitse (neljana kappaleena) tai faksilla osoitteeseen: Euroopan komissio, PO XIII A4 E. Lalor 200 rue de la Loi, BU31 0/62 8-1049 BRYSSEL Belgia Faksi (32-2) 296 9009 ja/tai Euroopan komissio, PO X C 1 · G. Paulger 200 rue de la Loi, L-102 5/25 B-1049 BRYSSEL Belgia Faksi: (32-2) 299 9201 ja/tai SahkOposti: convergencegp@cec. be Kaikki lausunnot ovat saatavilla paperikopioina kuulemisen paatyttya, ellei lausuntoja pyydeta kasittelemaan luottamuksellisesti. Seka vihrea ovat kirja luettavissa lnternet-osoitteessa vastaanotetut lausunnot etta http://www. ispo. cec. belconvergencegp viii tietoyhteiskuntaa. Tama vihrea kirja on uusi askel kohti eurooppalaista Kirjassa tarkastellaan eraita keskeisia kysymyksia, jotka ja liittyvat tietotekniikan laajassa asiakirjassa merkityksessa. Naihin jaljempana kasiteltyihin kaytannon syista ilmaisulla "lahentyvat alat". infrastruktuuriin sanan tassa viitataan tiedotusvalineiden televiestinnan, aloihin ei johon liittyvat kirjassa vihreassa esimerkiksi matkustaminen uusiin kasitella Tassa toteutuessa syntyvia uusia jietoyhteiskunnan sahkcista palvelumuotoja, kaupankayntia, kaytanteet saattavat mullistaa niinkin erilaisia aloja kuin vahittaiskauppa, ja palveluihin rahoituspalvelut. Naihin liittyviin kysymyksiin kuuluu myos sellaisia, joissa yhteison toiminta on jo pitkalla, kuten teollis- lahioikeudet, tekijanoikeudet seka tiedotusvalineiden moniarvoisuus, yksityisyyden suoja ja digitaaliset allekirjoitukset. Nama alat kuuluvat osana on kehittymassa tietoyhteiskunnan uusia palveluja ja toimintamuotoja varten. Naiden alojen ei taman vuoksi katsota kuuluvan vihrean kirjan alaan, ja niihin viitataan ainoastaan lyhyesti silloin, kun se on kasiteltavien kysymysten kannalta olennaista. tietosuoja seka salaustekniikat laajempaan kehykseen, joka ja ja niiden koostuu. olevaan toimittamista infrastruktuuriin, Sen sijaan vihreassa kirjassa keskitytaan joka perustana helpottaa tietoyhteiskunnan palvelujen luomista asiakkaille. seka lnfrastruktuuri aloihin liittyvista rakenneosien, verkkojen ja palveluiden muodostamista jarjestelmista. Kullakin kolmella jarjestelmat ovat muuttumassa alalla nama digitaalitekniikan perinpohjaisesti vaikuttaa kayttoonoton myota. ja todennakoisesti · saantelyyn. toimintaperiaatteisiin lahentyviin lahinna Tama keskitytaan Kirjassa online-palveluihin. Esimerkiksi offline-julkaisutoimintaa kasitellaan ainoastaan silta osin kuin sen voidaan olettaa muodostavan mahdolliset markkinat online liiketoimintaa ajatellen. kirjassa kasitellaan markkinoita laajoja Vihreassa tulevaisuuden suuntauksia eika siina pyrita yhteiscn maarittelemaan kilpailulainsaadannon silmalla kirjassa esitetyt vihreassa pitaen. Tassa mielipiteet eivat vaikuta kantaan, jonka komissio tai omaksuu on mahdollisesti omaksunut kilpailusaantojen alaisten vireilla olevien tai tulevien tapausten arvioinnissa. soveltamista kirjan luvussa Vihrean kuvaillaan lahentymisilmiota seka. sen perustana olevaa teknista kehitysta tasta nakokulmasta. Lisaksi viimeaikaisfa tarkastellaan luvussa markkinakehitysta laitevalmistajien, seka palveluntarjoajien ja kuluttajien reaktioita tahan kehitykseen, mika puolestaan auttaa arvioimaan tulevan muufoksen suuntaa. Kuten mita tahansa uusia markkinoita voidaan ensimmaiset kehitysta koskevat ennusteet laatia laitevalmistajien ja palveluntarjoajien toiminnan perusteella. Taman toiminnan kehitysta jatkossa joiden on saatelevat reaktioillaan · kuluttajat, hyvaksyttava uudet ja otettava ne kayttMn ennen kuin markkinat voivat toteutua. tarkasteltaessa, tuotteet Lahentymista (konvergenssia) yhteydessa vaikea maaritella mutta yleensa silla asioita: tassa tyhjentavasti, tarkoitetaan seuraavia on • erilaisten verkkojarjestelmien kykya valittaa pohjimmiltaan samantyyppisia palveluja, tai • kuluttajille suunnattujen puhelimen, yhdentymista. television laitteiden, kuten ja mikrotietokoneen useimmin maaritelman Jalkimmaisen sanomalehdissa ymmartavat maaritelman helposti, kuvastaa sita tietokone-, yritykset kayvat hallinnasta. tapaa kuluttajat se jota ja yleislahetysalan tulevaisuuden markkinoiden ja laajempaa kamppailua, televiestinta- tarjoavat verkoissaan omaksutusta nakemyksesta Tasta laajalti huolimatta on lahentyminen kuluttajalaitteissa paljon vahaisempaa kuin verkkojen alalla. jo audiovisuaalista Teleoperaattorit ohjelmaa vasta (vaikkakin koeluonteisesti), ja naista operaattoreista on tullut tarkeita lnternet-liittymien ja -runkoverkon tarjonneet tarjoajia. verkoissaan vuosien ajan tietopalveluja, tehostuvat entisestaan seuraavan vuoden tai puolentoista kuluessa, kun televisiolahetykset seka digitalisoidaan ja vuorovaikutteisuus otetaan kayttoon. jo muutamien Lahetysyhtiot radio- jotka ovat etta tarjoavat esimerkiksi Kaapeliyhtict mania joissakin televiestintapalveluja, jasenvaltioissa puhelintoimintapalveluja, ja ne ovat alkaneet tarjota nopeita lnternet-yhteyksia kaapelimodeemien perinteisen televisiotarjonnan valittamisen lisaksi. Julkisten palvelujen lisaksi aani- ja videotekniikoita on alettu hyOdyntaa myos yritysten sisaisissa verkoissa ("intranet") reaaliaikaisen tiedonsiirron lisamuotona. Tamankaltaisia sovelluksia on niin valityksella 1 ikaan myynninedistamistarkoituksessa suunnatuilla lnternet-sivuilla. 5 alkanut esiintya asiakkaille osaa tarjonta- ja kuluttaja/kayttaja-ymparisto Verkkoperusta muodostavat tai kaksi arvoketjusta, joka ulottuu sisallon luomisesta sen tarjoamiseen seka pakkaamiseen, palvelun lopulliseen asiakkaalle toimittamiseen (ks. kuva 1 ). hyotya tarkasteltaessa ja markkinoiden yritysten kayttaytymista lahentymisen nakokulmasta. kasitteesta Arvoketjun on kyseisista valvotaan kilpailusaantojen tukeutuvat osapuolten tekniseen ja kaupalliseen taitotietoon hyodyntaakseen nykyiset ja uudet markkinat. Tallaisia liittoutumia, sulautumia ja vastaisuudessakin yhteisyrityksia noudattamisen yhteison kannalta. Monet ovat liitoista horisontaalisia - ne muodostuvat arvoketjun samalla tasolla toimivista yrityksista. Sen sijaan pyrkivat sellaiset hyOdyntamaan markkinoiden lahentymisen suomat mahdollisuudet, muodostuvat yleensa yrityksista, jotka toimivat arvoketjun eri osissa ja johtavat voiniakkaampaan entista vertikaaliseen yhdentymiseen. Jotkin naista liittoutumista ovat kohdanneet alkuvaiheelle tyypillisia vaikeuksia, jotka osaltaan ilmentavat markkinoiden epavarmuutta seka niilla vallitsevia riskeja. liittoutumat, jotka nain SislUOntarjonta RlllUll!lintl ja Palveluyfl1lllrist0 tuotteistaninen Ja lltettavyys Jakelu KllyttOoikeuden sHntely Tarkoitus Kuva 1: Kehittyvli arvoketju LIJhde: Squires Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd. Politiikka ja saantely Palvelut ja markkinat lahentyminen Nykyaan yritykset toimivat lahinna yhdella tai kahdella arvoketjun osa-alueella. On esitetty, saa monet nykyisista etta yrityksista toimialansa harkitsemaan laajentamista ydintoimintojensa ulkopuolelle, ja jo selkeasti etta - havaittavissa ostoissa (katso jaljempana). joissakin yritysfuusioissa suuntaus on kyseinen ja lahentyminen yhdella Lahentymiskehityksen aiheuttamia mahdollisia muutoksia voidaan tarkastella kolmella tasolla (teknologia, tuotanto seka palvelut ja markkinat) (ks. kuva 2), vaikka ei voidakaan lahtokohtaisesti olettaa, etta tasolla valttamatta samanlaajuiseen Jahentymiseen muilla tasoilla eika myoskaan, etta tai markkinoiden valttamatta merkitsisi tarvetta yhdenmukaiseen saantely ymparistoon. tuotannon, palveluiden lahentyminen teknologian, johtaisi Teknologinen lahentyminen, kuten edella olevat esimerkit osoittavat, perustuu digitaalitekniikan yleiseen soveltamiseen niissa jarjestelmissa ja palveluiden verkoissa, valittamiseen. Kuten 1. 2 kohdasta kay ilmi, teknologinen lahentyminen on jo kaynnissa, ja jatkuva tekninen kehitys vahvistaa tata kehitysta arvoketjun eri kohdissa. kaytetaan joita Monet ovat havainneet myos eri alojen yritysten lahentymista, mika ilmenee yritysliittoutumina, yritysten sulautumisena ja yhteisyrityksina, jotka 5 Katso Webcasting and convergence: Policy implications. julkaisuajankohta - OECD, DSTl/ICCPfTISP(97)6 joulukuussa 1997. Kuva 2: Lahentymisen portaat tarkasti sita, Lisaksi on vaikeaa maaritella millaisia palveluita lahentyminen tuo mukanaan. Monet uudet palvelut syntyvat, tietyn alan teknologisen kehityksen tuloksena eika niiden syntyyn valttamatta liity minkaanlaista eri alojen taas saattavat olla vuorovaikutusta. Toiset suoraa esim. alan, televiestinnan ja lahetystoiminnan yhteistyosta. Jalkimmaisista kaytetaan jaljempana ilmaisua Tata "lahentymisen synnyttamat palvelut". yleisemman soveliaampi ilmaisun viitataan ainoastaan "uusiin palveluihin", milla ei kuitenkaan oikeudelliseen maaritelmaan. seurausta tarkkaan kahden ollessa pyrita teknologian kehitys on. Teknologia ei ole taman vihrean kirjan keskeinen aihe; pikemminkin kasitellaan niita uusia liiketoiminnan muotoja ja markkinailmiOita, joiden syntymisen tehnyt mahdolliseksi ja joiden vaikutµs nakyy tarjoajan ja kuluttajan valisten perinteisten suhteiden muuttumisena. Naiden kehityskulkujen luonteen ymmartaminen hyodyntamaan muutoksen mukanaan tuomat mahdollisuudet entista paremmin. auttaa voi 2 Digitaalitekniikka tukee lahentymista jo aikaisemmin Kuten todettiin, kehityksen taustalla vaikuttaa digitaalitekniikan yleinen kayttoonotto kyseisilla aloilla. Digitaalitekniikka kattaa joukon osa-alueita, joiden on perinteisesti katsottu liittyvan tietokone- ja telealaan, kuten mikroelektroniikka, digitaalinen ohjelmistotuotanto digitaalinen lahetystekniikka. Naita teknologioita on alettu soveltaa vahitellen jokaisella keskeisella alalla, jo osoittautuneet edeltajiaan ja ne ovat joustavammiksi tehokkaammiksi, ja ilmi kykynsa tuoneet edullisemmiksi seka edistaa seka hyOdyntamista luovuuden innovaatiota. ja mika kayttamisen luomisessa seka Tietokonetekniikalla on nykyaan avainasema sisallon tuotannossa niin elokuva-alalla kuin yleislahetystoiminnassakin. Audiovisuaalisen aineiston tuotanto-, jakelu- ja kulutustavat kehittyvat. Aineisto muuttuu entista mahdollistaa muunneltavammaksi, aineiston monenlaisissa ymparistOissa seka sen jakelun monenlaisten verkkorakenteiden valityksella. Perustavanlaatuinen osatekija tassa yhteydessa on MPEG-standardisarja, kaytetaan liikkuvan kuvan digitaaliseen koodaukseen6 • Kun kuvat on koodattu tahan muotoon, niita voidaan muokata, kasitella tai lahettaa samalla tavoin kuin mita tahansa muuta digitaalista tietoa tietoa. Tallaisessa muodossa olevaa kasittelevien verkkojen ja jarjestelmien toiminta ei millaisesta lahdeaineistosta (kuvista, aanesta tai tekstista) kulloinkin on kyse. Digitaalinen lahdeaineiston koodaus teknologisen lahentymisen perustan. muodostaakin tietenkaan siita, riipu jota jonka jaykkyytta seka edistaa innovaatiota. Ohjelmistot laitteille myos sellaisen takaavat kyseisille yleislahetysverkot avulla alytason, kykenevat tavallisesti jaljittelemaan televerkkoihin liitettyja kytkentamahdollisuuksia. satelliittivalitteisten maksullisten Esimerkiksi voivat televisiolahetyspalvelujen nykyaan palv~lunsa yksittaisille asiakkaille ehdolliseen paasyyn perustuvien usein jarjestelmien nama maanpaalliseen jarjestelmat televerkkoon, jotta saataisiin aikaan paluuyhteys vuorovaikutteisia palvelulta varten. ansiosta, yhdistetaan kohdistaa tarjoajat ja Lahentymista tukevat verkkotekniikat mukaa kuituihin verkoissa palvelinteknologian vaihtoehtoisten kun Sita televerkkorakenteiden kaytto yleistyy, voidaan perustuvissa optisiin suurinopeuksisissa toteuttaa avulla uudenaikaisen naennaisia yleislahetyksia. 7 Digitaalitekniikan tuoma suuri siirtoteho ja tehokas taajuuksien kaytto mahdollistaa korkealuokkaiset aanen ja lahetykset monentyyppisten liikkuvan kuvan verkkojen valityksella. Sellaiset lahetystekniikat kuin kapeakaistainen ISDN8 ja ATM 10 varmistavat sen, etta seka nykyisia etta uusia uusien voidaan verkkorakenteita palveluiden valittamiseen. Nykyisten verkkojen kaytto lisaksi MPEG-standardeihin liittyvilla pakkaamistekniikoilla, minka ansiosta verkoissa siirtokapasiteetiltaan voidaan joiden aikaisemmin mahdollista lahettaminen oli ainoastaan erittain kehittyneiden ja kalliiden laajakaistaverkkojen valityksella. lahettaa sellaisia palveluja, rajallisissa tehostuu , xDSL9 kayttaa tai tai voidaan lahetyksia langattomissa osalta siirtaa Digitaalisia maanpaallisissa yleislahetysverkoissa verkoissa. langallisissa Yleislahetysverkkojen digitalisoinnin merkittavin vaikutus on kapasiteetin valiton lisaantyminen, minka avulla taman alan kasvua sen syntymisesta lahtien rajoittanut kapasiteetin niukkuus vahenee merkittavasti. Toisaalta myos prosessoinnin tehostuminen ja uudet ohjelmistot vauhdittavat kuluttajille suunnattujen tuotteiden, liitettavien kuten- Toimintojen lisalaitteiden, toteuttaminen auttaa lyhyyteen helpottamaan liittyvia ongelmia, ja se vahentaa markkinoiden yleistymista. ohjelmistojen laitteiden elinkaaren televisioon erilaisten avulla 7 Tama 8 9 jotka halusivat ja sopivat sovellukset teknisesta vanhentumisesta, tarkoittaa sita, etta sama aineisto voidaan toimittaa monille kuluttajille, mutta kunkin erityisesta pyynnosta eika valttamatta samanaikaisesti. ISDN - digitaalinen monipalveluverkko. Kapeakaistaisen version vakinaistivat viimeisen 30 vuoden aikana teleoperaattorit, digitalisoida tilaajaverkkonsa. Jarjestelman pitka kehittelyvaihe johti riskeihin joita kuitenkin lievensivat syntyneet muut tekniika. t (erityisesti tiedon pakkaamisessa) (erityisesti I nternet-liittymat). xDSL - x-digitaalinen tilaajaliittyma; x nimessa kuvaa tekniikkaa. Kyseessa ovat kulloinkin kaytettavaa televerkkojen tekniikat, nykyisten kuparijohdinparikaapelia kaytetaan suurinopeuksiseen tiedonsiirtoon. ADSL:n uossa A tarkoittaa asymmetrista) nopeus on. tavallisesti 1,5 Mb/s keskuksesta kuluttajalle ja HDSL:n uossa H tarkoittaa suurinopeuksista, high-speed) nopeus 6 Mb/s. Nama ovat jaamassa jalkeen nopeammista tekniikoista. joilla 8 MPEG: lyhenne muodostuu sanoista Motion Picture Experts Group. Standardisarjaan kuuluvat standardit MPEG-2 MPEG-1 :sta (studiolaatuisella varustetut televisiokanavat ja CD-tasoiset moniaanikanavat) on yleisin. Hnentoistolla MPEG-4:aan; naista 3 10 A TM siirtotapa tahdistamaton tarkoittaa suurinopeuksista perussiirtotason valitysteknologiaa. Tama siirtotapa eroaa ylemman sovellustason kaytannoista, (lnternet yhteyskaytanto), jotka voivat toimia ATM:n tapaisten siirtokaytantojen muodostamalta perustalta. · IP-kaytannosta kuten on tapa varteenotettava ATM erityisesti multi median siirtotekniikkana. A TM on nopea ja sen avulla voidaan soluvalitystekniikka, kuljettaa monentyyppista tietoliikennetta (aanta, tietoa verkossa. Kansainvalinen teleliitto (ITU) on ottanut ATM ISDN siirtotavan perustaksi tekniikoille, jotka edustavat kapeakaistaisesta versiosta seuraavaa sukupolvea. laajakaistaisille samassa kuvaa) ja muuttaa kokonaisuutta, Tama eri tekniikoiden valinen jatkuva kilpailu joten saattaa tulevaisuuden verkkoarkkitehtuurin ominaisuuksia saattaa olla vaikea ennustaa tarkasti. Kyseisella ehka kuitenkaan ole suurta merkitysta, koska nykyiset sovellukset yha riippumattomammiksi valittavista perusrakenteista. ongelmalla palvelut tulevat niita ja ei lnternet-teknologia johtaa riippumattomuuteen kayttoymparistosta esimerkki Kuvaavin kayttoymparistosta riippumattomuudesta on I nternet-yhteyskaytanto (IP). IP:sta on kehittynyt lnternetin tosiasiallinen verkkokaytanto, ja se kykenee reitittamaan ja siirtamaan kaikki multimediapalveluiden osat (tekstin, kuvat, liikkuvan kuvan ja aanen). IP:ta kaytetaan niin ikaan sisaisia verkkoja koskevissa tuotteissa, tarjoaa mahdollisuuden multimediasovelluksiin yrityksen tai jonkin muun suljetun kayttajaryhman sisalla. se ja avulla verkostoksi, jossa teleoperaattoreilta lnternetia voidaan parhaiten kuvata avoimeksi yhdistettyjen IP-yhteyskaytannon tavallisimmin verkkojen vuokrattuja kaytetaan siirtoteita. Internet on kehittynyt paaasiassa korkeakoulujen ja valtionhallinnon rahoittamasta verkosta hyvin nopeasti viime vuosikymmenen runkokapasiteetti oli 56 kbit/s aikana: sen vuonna 1986, 45 Mbit/s vuonna 1993 ja lopulta 155 Mbit/s vuonna 1996. Tama lnternetin verkkokapasiteetin valtava kasvu on ollut yhteydessa lnternetin kayttajien seka lnternetia varten kehiteltyjen sovelluksien ja ohjelmistojen huomattavaan lisaantymiseen. www-verkon lntemetin standardoinnissa sovelletun avoimen, lahestymistavan ansiosta omistusta valttavan yritykset ovat kyenneet hyodyntamaan toistensa saavutuksia. Monet ovat esimerkiksi sita mielta, etta (World Wide Web) toimintakykya on merkittavasti parantanut se avoin selainohjelmien kehittamisessa, jonka esimerkiksi Netscape, Microsoft ja Sun ovat omaksuneet. lnternE3tin kapasiteetti multimedian valittajana paranee entisestaan useiden paranneltujen tai uusien kaytantojen kehittelyn myota; lnternet-palvelujen tarjoajien on tarkoitus ottaa nama kaytannot kayttoon seuraavan kolmen vuoden aikana. lahestymistapa silla vaan pyritaan Edeltavan, keskeisia teknologisia kehityskulkuja. tarkoitus olla koskevan katsauksen ei ole kuvaamaan kattava, teknologian muutoksen asemaa liikkeellepanevana voimana. Tekniikka kehittyy jatkuvasti ja sen soveltaminen innovatiivisiin palveluihin seka naiden palveluiden saattaminen markkinoille antavat aiheen olettaa muutoksen olevan tulevaisuudessa entistakin tuntuvampaa. [~~~;),''•. ·:·-· l~!bl. - Uuden teknologian soveltaminen tuo mukanaan joita merkittavia muutoksia kyseisilla aloilla, Nama kutakin todiste muutokset lahentymisesta, mutta aikaisemmin esitettiin, se, etta sovelletaan samaa tekniikkaa tallaiselle saattaisi lahentymiskehitykselle. tarkastellaan eivat vuorollaan. ole perustan sinansa tarjota kuten Digitaaliset televisio- ja radiolahetykset muuttavat audiovisuaalisen alan nakymia ja ilmi, kavi alussa televisio- 1990-luvun etta digitaalitekniikkaa voidaan kayttaa tuloksellisesti ja edullisesti -radiolahetyksiin. Erityisen kiinnostava oli mahdollisuus lahettaa ohjelmaa entista useammalla kanavalla saman verkon kautta (kaapeliverkko, satelliittiverkko, kayttamalla maanpaallinen digitaalista analogisia siirtotekniikoita. lahetysverkko) pakkaamista eika seka direktiivin Televisioalan osalta Euroopassa on digitaalista kuvanlahetysta (DVB) koskeneen hankkeen 11 pohjalta seka "Televisio ilman rajoja" -direktiivin televisiostandardeja saantelykehyksen, koskevan muiden toimenpiteiden 12 mukaisesti kaynnistetty vii me televisiopalveluita. aikoina uusia digitaalisia Muuallakin maailmassa hyOdynnetaan DVB tekniikkaa standardeja. Ensimmainen kaupallinen palvelu kaynnistettiin Ranskassa vuoden 1996 huhtikuussa. Taman kayttoon muita jalkeen nopeasti otettiin kirjoitettaessa digitaalipalveluita, eurooppalaisia tata ja ja julkisia etta 11 DVB:hen kuuluu yli 200 jarjestoa 30:sta Euroopan jasenina on ja muualta maailmasta. Sen maasta yleislahetysyhtioita yksityisia), (seka (kuluttajille ja ammattikayttMn tarkoitettujen) laitteiden seka valmistajia, ja ja verkkojen) maanpaallisten saantelijoita. DVB on laatinut kattavan joukon eritelmia ja MMDS-verkkoja kaapeli-, televisiolahetystoiminnalle. hyodyntavalle digitaaliselle Nama eritelmat on sen jalkeen muunnettu ETSl standardeiksi. kaapeliverkkojen operaattoreita satelliitti-, maa- (satelliitti-, 12 · Vuonna 1989 annettua Te/evisio ilman rajoja -direktiivili (89/552/ETY) tarkistettiin askettain ja se saatettiin ajan tasalle 97/36/EY. Televisiosignaalien standardeja koskeva direktiivi (95/47/EY) annettiin lokakuussa 1995. direktiivilla 4 jo yli on 200 toiminnassa digitaalista televisiokanavaa Ranskan, Saksan, Espanjan, ja Pohjoismaiden Italian, Benelux-maiden kansalaisia varten. Euroopassa arvioidaan olevan talla hetkella kaytossa noin miljoona digitaalivastaanotinta, ja tama maara saattaa loppuun vuoden kaksinkertaistua mennessa. 1998 Vaikka naiden markkinoiden kehitys on vasta alullaan, nakyvissa on joukko kiintoisia ilmiOita, jotka ovat joko television kannalta uusia tai parantavat aiempaa kaytantoa merkittavasti digitaalisen vahentaessa pakkaamisen kustannustehokkaasti kapasiteettirajoitteita: yleisia markkinoivat - Ohjelmaryppaat ja aihekohtaiset kanavat. Lahetysyhtiot digitaalisia palvekJitaan kanavaryppaina. Kanavaryppaat televisiokanavia taydentavat joilla keskitytaan aihekohtaisilla kanavilla, lahettamaan esim. uutisia, urheilua tai elokuvia ja tarjotaan nain katsojille entista enemman valinnanvaraa juuri heita kiinnostavia aiheita. Jo analogiakaudella tunnetut aihekohtaiset kanavat lisaantyvat ja entisestaan. digitaaliaikana erikoistuvat Ollakseen elinkelpoisia taloudellisesti tulevaisuudessa tallaisten pyrittava kasvattamaan katsojakuntaansa, ja yleiseurooppalainen toiminta voisi olla yksi ratkaisu tahan. kanavien on ja - Tilausvideojarjestelman esiaste. Huomattavan lahetyskapasiteetin saatavuus kohtuullisin hinnoin mahdollistaa piakkoin tilausvideojarjestelman esiasteen (NVOD) palvelut. satelliittikanavalla Esimerkki: 60 ltihetttiti samanaikaisesti a/kaisivat 15 minuutin va/iajoin. kymmenen siten, kokoillan ettti ntimti voitaisiin elokuvaa f!/okuvat - Kertamaksutelevisiopalvelu Samoin voidaan tarjota katsojille erityistapahtumien taltiointeja tai elokuvaesityksia yksittaisen tilausjarjestelman avulla. Tallaisia kertamaksutelevisiopalveluita on · tarjottu kuningaskunnassa Yhdistyneessa analogisilla (nyrkkeilyn kanavilla mestaruusottelut) ja Espanjassa digitaalisessa muodossa ottelut). Digitaalitelevision suurempi kapasiteetti mahdollistaa tallaisten tapahtumien tapaus samanaikaisen ovat juuri jalkapalloliigan ottelut), jolloin katsojilla on mahdollisuus valita haluamansa tapahtuma kertamaksujarjestelman avulla. lahettamisen (ilmeisin (jalkapalloliigan edeltajaansa muodostavat yhdessa Na ma ilmiot joka poikkeaa merkittavasti kokonaisuuden, perinteisesta perustuvasta aikatauluun Jahetystoiminnasta, ja niiden avulla kuluttajien jo on yhdistelmien digitaalikanava valintamahdollisuuksia voidaan monipuolistaa. Lisaksi sinallaan analogiakanavaa joustavampi, joten sen avulla voidaan tietojeri, jaella muitakin palveluita liikkuvien kuvien seka graafisen esityksen, naiden muodossa. Digitaaliaudiolahetyksella on digitaalitelevision kanssa samat ominaisuudet, ja taman lisaksi se mahdollistaa aanen. "Multimediatiedon lahettaminen" mahdollistaa jo tietokoneohjelmien, esimerkiksi videopelien ja datatiedostojen suoran yhteyden lnternetiin televisiovastaanottimesta tai verkkotietokoneesta. lahes CD-tasoisen lataamisen seka Esimerkki: Hughes Olivetti Telecom toi vuonna 1996 markkinoil/e DirecPC-palvelun, jossa Internet-yhteys muodostetaan satelliitin vtilityksellti. Palvelun kautta lnternetiti kiiytttiti ltihes 2 000 liittymtiti joka puolelta ja sen nopeus ylitttiti perinteiset Eurooppaa, modeemit 20-kertaisesti. tulo orkesterin CD-levyja lnternet-sivuille 13 Digitaaliradion markkinoille tarjoaa kiinnostavia mahdollisuuksia radion ja kuvien yhdistamiseen seka mahdollisuuden linkkeihin kuultavan tai konserttilippuja myyville. ja BBC:n kaltaiset lahetysyhtiot ovat CNN:n sisallosta lahetystensa tuomassa lnternetiin ja laajentamassa nain maantieteellista peittoaan, samalla kun on kehittymassa uusi lahettaa verkkolahettajien sukupolvi, urheilua, suorana konsertteja, · suurtapahtumia ja niin edelleen. esimerkiksi verkossa osan joka Esimerkki: Asketttiin }tirjestetyt kansa/aisil/e valitettiin maai/maa www-sivun vtilityksellti (www. itv. com). lr/annin vaa/it joka puolel/e Irlannin Muita innovaatioita yleislahetystoiminnan alalla ovat esimerkiksi jossa laajakuvan sivusuhde on 16:9, seka tekninen mahdollisuus entista teravapiirtoisempiin kuviin. laajanayttotelevisio, Televiestinnan vapauttaminen lisaa valintamahdollisuuksia ja alentaa hintoja jolla tehottomasta ja Euroopan televiestintaala on alle kymmenessa vuodessa kokenut perusteellisen muutoksen monopolista jaykasta, kilpailukykyiseksi dynaamiseksi teollisuudenhaaraksi, tayden kilpailun vapautumisen oli maara tapahtua useimmissa jasenvaltioissa 1. lahtien. Muuttuminen juontaa juurensa osaksi aiempaan televiestinnan tietotekniikan ja lahentymisvaiheeseen yli kymmenen vuotta sitten. Tekninen lahentyminen lahensi pian myOs markkinoita ja tuotti "lisaarvollisia palveluita": tammikuuta 1998 13 "Radio with Images", Financial Times, 11. marraskuuta 1997. 5 naissa innovatiivisissa palveluissa yhdisteltiin kasitteita ja toimintamalleja molemmilta aloilta, ja naiden palveluiden ansiosta yritykset saattoivat ulottaa valittOmien sijaintipaikkojensa asettamien maantieteellisten rajojen ulkopuolelle. tietokoneen kayton toi tarpeen tarjoaisivat ympariston yhdenmukaistaminen Televiestinnalla ja tietokonetekniikalla oli hyvin erilaiset saantelyperinteet ja -rakenteet, ja alojen yhteenliittyminen naiden saantelyerojen jarkeistamiselle uusien palvelujen kehittamiseksi ja kasvattamiseksi. Vuoden 1987 vihrean kirjan 14 johtoajatuksena oli, etta entista suurempi ja asteittainen televiestintamarkkinoiden kaikkein avaaminen hedelmallisimman tallaiselle kasvulle. Vuonna 1988 aloitettiin toimenpiteet, jotka huipentuivat televiestintaalan taydelliseen vapauttamiseen 1. tammikuuta 199815. Tama asteittainen televiestintaalan vapauttamiseen ja maailmanlaajuisten markkinoiden avautumiseen johtava prosessi tuo jo nyt mukanaan merkittavia etuja manille yrityksille ja kuluttajille entista parantuneena alhaisempina hintoina, asiakaspalveluna innovatiivisina palvelutarjouksina. Tasta huolimatta hinnoittelun yleinen rakenne vaikuttavat yha merkittavasti uusien palveluiden yleistymiseen. taso ja ja Matkaviestinnan dynaamisesti. ala kehittyy erityisen Liihes kolmannella Esimerkki: pohjoismaa/aisel/a koko Euroopassa matkapuhelinten kiiyttii}iii on yli 37 mi/joonaa. joka matkapuhelin; on Yksi maarin tahentymispiirre Tallaisiin matkaviestintajarjestelmiin sisaltyy yha multimedia-aineiston enenevassa telemarkkinoilla siirtomahdollisuus. kiintean liittyy havaittava ja matkapuhelinliikenteen puhelinliikenteen · valilla tapahtuvaan lahentymiseen - tietyissa tietyissa kayttajaryhmissa jasenvaltioissa ja pienyritykset) opiskelijat ( esimerkiksi matkapuhelimet alkavat kiinteat liittymat. ja syrjayttaa kaytannon kiinteiden esimerkki Mainittu ja matkaviestinverkkojen valisesta verkkojen oikeastaan · on lahentymiskehityksesta ja laajempaa, ainoastaan osa langattomien taydelliseen tekniikoiden integroitumiseen johtavaa suuntausta, mika on langallisten 14 Kohti dynaamista Euroopan taloutta - Vihrei:i kirja televiestintapalvelujen ja -laitteiden yhteismarkkinoiden kehittamisesta, KOM(87) 290, Bryssel, 30. 6. 1987. 15 Komission direktiivi Euroopan parlamentin ja neuvoston hyvaksyma lainsaMannollinen kokonaisuus. Joillekin jasenvaltioille on myonnetty ylimaarainen siirtymavaihe. 96/19/EY seka digitaalisten matkaviestintajarjestelmien seuraavan sukupolven keskeinen. tavoite. Nain kayttajille tarjotaan kayttoymparisto, jossa he voivat ottaa saumattomasti vastaan niin Mnta, dataa, kuin multimedia-aineistoa audiovisuaalisia palveluitakin olinpaikastaan joka vaikuttaa riippumatta. merkittavasti kaikkiin lahentyviin aloihin, tuotiin ensi televiestintapalveluita kasitelleessa vuoden 1994 vihreassa kirjassa 16, ja sen kasittelya on viimeksi jatkettu kahdessa yleismaailmallista matkaviestinjarjestelmaa kasitelleessa komission tiedonannossa 17. tavoite, kertaa Tama esiin Internet tuo uusia palveluita yritysten ja suuren yleison ulottuville Muutokset ovat kohdistuneet rajuimmin kuitenkin eraaseen kolmanteen alaan, nimittain lnternetiin. Internet on lahentymisen seka symbolinen etta ensisijainen edistaja. lnternetin avulla kayttajille voidaan toimittaa seka nykyisia ( esimerkiksi sahkoposti, video-, aani- ja puhelinliikenne) etta taysin uusia palveluita (esimerkiksi World Wide nopeasti Web). valtionhallinnon ja korkeakoulujen kayttamasta ja verkosta varteenotettavaksi yhteydenpito- kauppapaikaksi. lisaksi tunnusomaista ennennakematon kasvuvauhti (kayttajien maara kaksinkertaistuu vuosittain), ja se onkin alkanut vaikuttaa eri talouden aloihin nopeasti kehittyvan sahkOisen kaupankaynnin tukemana. lnternetille kehittynyt Internet on on on on verkoissa korvaamassa korvaa ovat tarjota ymparisto, perinteisia Internet perinteiset tietokoneverkot, ja ensimmaiset merkit lnternetin joka aikaa kyvykkyydesta kaupankaynnin myoten muotoja, jo nakyvissa. Esimerkiksi monitahoinen kaupankaynti maailmanlaajuisissa syrjayttamassa avoimissa yritysverkoissa perinteisen tapahtuvan kaupankaynnin. Internet tarjoaa myos · vaihtoehtoisen valineen perusteleviestintaa liiketoiminnan laatu erottaa nama harjoittamiseen palvelut viela selvasti perinteisista) tarjoamalla lnternet-puhelinpalvelua niin, etta joissakin tapauksissa toinen osapuoli ei enaa tarvitse tietokonetta. Internet on myos merkittava valine yleislahetysten valittamisessa. suljetuissa yritystenvalisen koskevan (vaikka 16 "Kohti henkilokohtaisten yhteyksien viestintaymparistoa - vihrea kirja yhteisesta matkaviestintH koskevasta lahestymistavasta Euroopan unionissa" KOM(94) 145 lopullinen, 27. 4. 1994 17 KOM(97) 217, 29. 5. 1997 ja KOM(97) 513, 15. 10. 1997. 6 Esimerkki: Talia hetkella toiminnassa on 650 verkkoradioasemaa ja 270 videokuvan lahettamisen (Real-Video) 18, lnternet-sivustoa mahdollistavaa }oil/a tarjotaan tiimiinhetkisten eurooppalaisten }a yhdysvaltalaisten tuottamaa videoaineistoa. yleislahetysyritysten Uudet lnternet-tekniikat, kuten monilahetykset, mahdollistavat aani- ja kuva-aineiston valityksen lahes 50 000 kayttajalle samaan aikaan ja milloin vain sen sijaan, etta lahetettaisiin 50 000 teknologia yksittaista sanomaa. Tama uusi johtaa perinteisesti erillisten alojen valisten rajojen kaventumiseen. Monet ovat sita mielta, etta lnternetista tulee merkittava liikkuvan kuvan ja aanen (erityisesti musiikin) jakelutapa. kehitysta lnternetin kehittamisessa. lnternetin hajautettua Ymparistona Internet on kuitenkin kehittynyt eri tavoin kuin perinteinen yleislahetystoiminta ja ovat televiestinta. paaasiassa pitaneet ylla sen kayttajat, jotka ovat myos omistaneet valineet (reitittimet ovat hoitaneet pikemminkin verkkojen 'perus- kuin oheistoimintoja), ja kayttajat luovat yha vielakin lnternetin sisallosta. Monet merkittavan osan pitavat luonnetta sen ja monien mielesta menestyksen paasyyna, lnternetista voitaisiin ottaa oppia lahentyvien Lahentymiselle alojen ominainen piirre lnternetissa on sen kyky toimia samanaikaisesti etta. seka julkaisu- Toisin kuin perinteiset viestintavalineena. mahdollistaa Internet tiedotusvalineet, samanaikaisesti · useita viestintatapoja, joihin liittyy seka kertatapahtumien etta yleislahetysten piirteita: viestinnan Internet mahdollistaa periaatteilla "yksi yhdelle", "yksi useille" seka "useat useille". lnternetin. kayttaja voi puhua ja kuunnella yhdistaen saumattomasti julkiseen keskusteluun Oohon on yleislahetysten osalta perinteisesti ainakin kohdistettu saantelya) koskevaa yksityista keskustelua Octa taas ei perinteisesti ole lainkaan saannelty). Tama vaihtelu julkisten joita ja yksityisten viestintatapojen valilla - kumpaakin erilaisin periaattein lnternetin saantelyn keskeisista haasteista. saannelty on yksi sisaltoa peraan vuoron hyvin on - tieto- erikoisosaamisensa ja viestintateollisuuden prosenttia yli 15 Vuonna 1996. yrityssulautumien ja maailmanlaajuisten (triljoona Yhdysvaltain yritysostojen arvosta dollaria) koski aloja, jotka voidaan laajasti ottaen lukea p11rnn. Tallaiset kokonaisuudet ovat syntyneet hyvin erilaisten liiketoimien tuloksena: tallaisia ovat esimerkiksi sellaiset horisontaaliset liittoutumat, liittyvat riskit ja jotka jakavat liiketoimintaan yhdistavat toisiaan taydentaen, seka vertikaalinen yhdentyminen, jossa yhden markkinasektorin toimijat hakevat teknologisesta hyotyja lahentymisesta, toimintaansa uusille, suurempaa laajentavat tai lisaarvoa pyrkivat saavuttamaan mittakaavaetuja. Eraassa Euroopan komission teettamassa tµtkimuksessa tyypillisten tehtiin selkoa yhteenliittymien perusteista tutkituista toteutuneet). Perusteet suunnitelmista eivat esitetaan jaljempana olevissa taulukoissa 1 ja 219 • Vaikka taulukot eivat valttamatta edusta komission nakemyksia eika niita voida pitaa mukaisina kilpailulainsaadannon yhteison arvioina, ne ovat silti hyOdyksi arvioitaessa markkinoiden kehittymissuuntauksia. tarjoaville markkinasektoreille joidenkin (kaikki Taulukko 1: Horisontaa/iset su/autumat ja liittoutumat Peruste Markkina-aseman vahvistaminen/ vahimmais- kannattavuus Uuden (digitaali-) teknologian suuret kustannukset Uusien palvelujen kysyntaan liittyva epavarmuus Kansainvalistyminen Saantelya koskevan uudistuksen mukanaan tuomat mahdollisuudet Esimerkki Vebacom - Urbana Systemtechnik, Cable and Wireless Communications, Demon - Cityscape Canal Plus - Nethold Multimediabetriebsgesellschaft (Kirch, Bertelsmann jne. ) BT-MCI, Global One, UUNet - Unipalm Pipex MFS/Worldcom, Telenet Flanders, NYNEX/Bell Atlantic. Yritysten sulautumat ja liittoutumat muokkaavat nykyisia aloja niin oleva taydellinen lahentymiskehitys, Kaynnissa avautuminen televiestintaalan kilpailulle kuin maailmanlaajuisestikin seka lnternetin ja online palveluiden kayton nopea kasvu johtavat uusien markkinoilla markkinarakenteiden syntymiseen. uusien toimijoiden seka tehtavien Euroopassa 18 www. timecast. com; OECD:n raportti, katso alaviite 5. 7 19 Adapting the the EU Regulatory Framework Developing Multimedia Environment, Squire, Sanders & Dempsey LLP and Analysys Ltd. ; julkaisuajankohta joulukuussa 1997. to seka niiden mukaisia. jarjestelyt, jotka toiset estaakseen eraat tarpeettomasti. markkinoiden haittasivat toimintaa ja jotka sen vuoksi eivat olleet yhteiscn kilpailusaantcjen Naista yhteenliittymista merkittavimpia olivat MSG yhticn ja Nordic Satellite Distribution -yhticn toimet, jossa lahentyvilla markkinoilla osapuolten yhtyminen todennakcisesti tulevaisuudessa saavuttama markkina-asema pysyvaan olisivat poissulkemiseen markkinoilta. Tama olisi johtanut todennakcisesti kohtuuttomaan hinnoitteluun seka haitannut innovaatiota ja kaventanut tuotevalikoimaa, mika puolestaan olisi ollut haitallista Euroopan kyseisten markkinoiden nopean kehittymisen kannalta. Koska naita puutteita ei voitu korjata tekemalla muutoksia jarjestelyihin, komissio paatti olla antamatta lupaa kyseisten sopimusten tekemiseen. vuorostaan johtaneet kilpailun tai hyvaksy tulevaisuudessakin teknista Komissio suosii kehitysta lisaavia seka markkinoille paasya edistavia sopimuksia. Toisaalta komissio ei tulevaisuudessakaan sellaisia sopimuksia tai sulautumia, joilla on markkinoita sulkevia vaikutuksia jotka vahvistavat maaraavaa markkina-asemaa tai aikaansaavat sopimuspuolille sen mahdollisuuden estaa uusien yritysten tulon markkinoille. Komissio estaa maaraavassa yrityksia markkina-asemassa kuten kayttamasta Microsoftin seka teleoperaattoreiden vapautetuilla markkinoilla koskeneessa tapauksessa. tapauksessa toimintaa asemaansa antavat vaarin, olevia jotka tai tiedotusvalineiden lahentymisilmiO. lahentymisen luvussa on pyritty maarittelemaan Tassa ja televiestinnan, Luvussa on tietotekniikan mahdollistavia kuvattu teknologioita seka sen ilmenemista online muotoiseen palvelujen tarjontaan ja jakeluun Luvun kaytettavissa teknisesta lahentymisesta ollaan laajasti yhta mielta, palveluissa ja markkinoilla tapahtuvan pitkalle menevan ja/tai ajankohta ei ole yhta selva. verkkoymparistcissa. todennakcisyys lahentymisen todetaan, vaikka etta - lopuksi Taulukko 2: Vertikaa/iset sulautumat ja liittoutumat Peruste Esimerkki Kysyntaan liittyva epavarmuus Markkina-aseman vakiinnuttaminen ja uusien valmiuksien hyOdyntaminen Hughes Olivetti Telecom (DirecPC), @Home Bertelsmann - AOL, BBC WorldWide - ICL, STET - IBM Asiakaskanavien saaminen valvontaan BT - BSkyB, Disney - ABC - Capital Cities Toiminnan ulottaminen arvoketjun tuottavampiin osiin Valttyminen asianomaisilla markkinoilla toimivien yritysten aiheuttamalta kilpailulta Microsoft Network - NBC (Uusi verkkokanava MSNBC) US West - Time Warner, Oracle - Sun - Netscape (Verkkotietokone) tutkimuksessa siihen tullaan Samassa tulokseen, etta mainitussa toiminnassa on havaittavissa kaksi suuntausta. Toinen suuntaus on kohti nykyisen toiminnan vahvistamista ja toinen kohti toiminnan monipuolistamista, jonka EU:n ja maailmanmarkkinoiden vapautumisen tarjoamat uudet mahdollisuudet ovat tuoneet huomioon mukanaan jossa lahentymisen mahdollisuudet. tarjoamat tutkimuksessa toimia pidetaan Vertikaalisia horisontaalisia merkittavampana osoituksena tahentymisen mukanaan tuomista teollisuuden rakenteisiin kohdistuvista muutoksista. otetaan ja toimijoita, arvoketjun lainkaan) sellaisia Tuon ajatuksen taustalta lcytyy se tosiseikka, etta nykyisilla markkinoilla on ainoastaan harvoja uos joilla olisi riittavat taidot ja voimavarat ulottaa toimintansa koko lahentymisen synnyttamassa ymparistcssa. Lahentyvilla aloilla merkittavimmat toimijat syntyvatkin t~man vuoksi yhteistycmuotojen paaasiassa myota. Tassa yhteydessa kilpailusaannoma on jatkossakin avainasema yrityksia arvioitaessa. eriasteisten syntyvia alueelle Kilpailupolitiikka: kilpailu turvattava markkinoilla Komissio on soveltanut yhteiscn kilpailusaantcja lahentymistapauksiin20 ja on tassa yhteydessa kasitellyt joitakin edella mainituista tapauksista. ja BT/MCI ovat esimerkkeja Global One tapauksista, kilpailun 101ssa suojaamiseksi toteutettujen ja'rjestelyjen jalkeen paattanyt hyvaksya yhteiscn kilpailusaantcjen nojalla sopimukset, joiden komissio katsoi todennakcisesti vauhdittavan tekniikan kehitysta. Komissio on kuitenkin toteuttanut toimenpiteita komissio on 20 Yksityiskohtaiset tiedot on esitetty kilpailupolitiikkaa koskevissa Euroopan komission vuosikertomuksissa vuosilta 1994, 1995 ja 1996. 8 A) Uihentymista tapahtuu tekniikan tasolla, mutta missa missa maarin ja milla vauhdilla sita ilmenee tuotannon, palveluiden ja markkinoiden tasolla? B) ja liike-elamassa elamassamme; jos tuntuvat, niin milla tavoin? Tuntuvatko lahentymisen vaikutukset jo jokapaivaisessa II luvussa kasitellaan Ensiksi lahentymisen sosiaalista ja taloudellista ymparistoa, minka jalkeen tehdaan selkoa markkinasuuntauksista lahentymisen. vaikutusten mahdollisten selvittamiseksi lahentyvilla aloilla. Luvun lopussa pohditaan reaktioita kuluttajien mahdollisia mainittuihin kehityskulkuihin. Sosiaaliset nakokohdat Tietoyhteiskunnan kasite tarjoaa lahentymiselle poliittisen taustan. Tietoyhteiskunta on mukana talouskehitysta kaikissa koskevissa ja silla ennustetaan olevan pohdinnoissa, ja vaikutus yhteiskuntaan vastaavanlainen tyollisyyteen kuin teollisella vallankumouksella oli sata vuotta sitten. kansalaiset edella markkinoita ymparistossa ja Tassa yksilOityjen koskevien teknologiaa suuntauksien mukanaan tuomat lukuisat uudet palvelut ja toimialat todennakoisesti vaikuttavat elamaamme kaikilta osin niin kotona kuin tyOpaikallakin: vaikutukset kohdistuvat siihen, miten harjoitamme liiketoimintaa, miten opimme, millaiset mahdollisuudet meilla on kayttaa terveydenhoitopalveluja, miten julkisia palveluja hallinnoidaan ja tarjotaan kuluttajille seka siihen, osallistua miten demokraattisen toimintaan. Nykyaan joissakin jasenvaltioissa on jo kaytossa ja puhelinpalveluja vakuutustoiminnan alalla seka lippupalveluissa Piakkoin naiden ja palveluiden tai tietokoneen valityksella on arkipaivaa. Tassa on tarkeaa varmistaa, etta kayttajat tutustutetaan uusien tekniikoiden ja palv~luiden kayttoon ja se tehdaan heille mahdollisimman helpoksi. Kuten saantelykehysta myohemmin puolestaan tarvitaan varmistamaan kayttajien luottamus uuteen toimintaymparistoon. voivat yhteiskunnan tietokonemyynnissa. valittaminen esimerkiksi television todetaan, pankki- on yhteisOn sosiaaliset vaikutukset, aloitteilla ne pyritty Useilla ja konkretisoimaan yhteiskunnalliset joita tietoyhteiskuntaan siirtyminen aiheuttaa. Naista aloitteista merkittavimpia ovat vuoden 1993 valkoinen kirja21 seka seuraavana vuonna mietint022 julkaistu Bangemannin. Samankaltaisia korkean tason aloitteita tehtiin 21 Valkoinen kirja nKasvu, kilpailukyky ja tyol/isyys - 21. vuosisadan haasteet ja mahdollisuudet, KOM(93) 700, Bryssel, 5. 12. 1993. 22 Eurooppa ja maailmanlaaju/nen suositukset tietoyhteiskunta, Eurooppa- Bangemannin neuvostolle, 26. 5. 1994. ryhmt:ln 9 ja muualla samaan aikaan Yhdysvalloissa maailmassa, ja kysymys sai kansainvalisen ulottuvuuden vuonna 1995, kun G7-maiden edustajat kokoontuivat Brysseliin laatimaan maailmanlaajuista strategiaa tietoyhteiskuntaan siirtymista varten. Tietoyhteiskuntaa koskevat yhteison aloitteet ja kirja lukuisiin kuuluvat komissio kehitysta. osallistuu kokoontui Komissio laaja-alaisia sosiaalisia nakokohtia kasitteleviin aloitteisiin. tietoyhteiskuntafoorumi, 23 Naihin tietoyhteiskunnan sosiaalikysymyksia kasitteleva tason asiantuntijaryhma, 24 komission korkean valkoinen kirja opetuksesta ja oppimisesta, 25 tyOnteosta elamisesta vihrea tietoyhteiskunnassa26 seka Bangemannin ryhma, joka tarkastelemaan uudelleen ryhman vuonna 1994 laatiman mietinnon jalkeen tapahtunutta varhaisessa lahentymisen vaiheessa merkityksen Euroopan audiovisuaalisen alan ohjelmateollisuudelle, joka on sosiaalisten ja ilmentaja. 27 kulttuuristen arvojen keskeinen tuoreessa komission asiakirjassa, Kahdessa joista toinen on vihrea kirja ja toinen tiedonanto, kasitellaan ja alaikaisille mahdollisesti haitallista sisalte>a. 28 Euroopan parlamentti29 ja neuvosto30 ovat olleet aktiivisia annetussa tall a alalla, tiedonannossa etta se, kysymykset on tietoyhteiskuntaa unionin sisallytettava toimintaan. 31 askettain esiin kaikkeen Euroopan ja tuodaan Jo tunnusti laitonta sisaltoa koskevat talla Monet olevista tietoyhteiskuntaa edistavista aloitteista on kirjattu joka on jatkuvaan toiminta~uunnitelmaan 32, kaynnissa hetkella 23 Ensimmainen tietoyhteiskuntafoorumin vuosikertomus Euroopan komissiolle Verkot ihmisia ja ihmisyhteisoja varten - kesakuu 1996. 24 Building the European Information society for us all, loppukertomus, asiantuntijaryhman. korkean tason huhtikuu 1997. 25 Oppiminen tietoyhteiskunnassa - koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma, (96) 471, 2. 10. 1996. 26 Vihrea kirja: Elama ja tyo tietoyhteiskunnassa: ihmislaheisyys etusijalle, KOM(96) 389, 22. 7. 1996. 21 Vihrel!J kirja Euroopan unionin audiovisuaalisen politiikan ohjelmatuotannon toimintavaihtoehdoista Euroopan vahvistamiseksi KOM(94) 96, 6. 4. 1994. 28 Vihrea kirja alaikaisten ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa, KOM(96) 483, ja 16. 10. 1997 haitallisesta sisal/Osta, KOM(96) 487, 16. 10. 1997. laittomasta tiedonanto lntemetin ja ja 29 Hermanin reportti, 19. 9. 1996. 30 Neuvoston paate>slauselma Tietoyhteiskuntaa koskevat 21. uudet annettu marraskuuta 1996, EYVL C 386, 12. 12. 1996, s. 1. painopistealueet, poliittiset 31 Komission vaikutus tiedonanto Tietoyhteiskunnan Euroopan unionin politiikkoihin: Seuraavien vaiheiden valmistelu, KOM(96) 395, 24. 7. 1996. 32 Komission tietoyhteiskunnan tiedonanto Eurooppa maailmanlaajuisen kehittyva eturintamassa: vaihe toinen vastauksessa komission Bangemannin mietintoon. Ensimmainen vaihe kattoi saantelykehyksen, verkkoa, palveluja ja sisaltoa koskevat nakokohdat seka sosiaaliset ja kulttuuriset kysymykset. 33 Toinen vaihe, joka on 35 seurausta • perustuu ajantasaistettuihin painopistealueisiin: liiketoimintaymparistoon, koulutukseen, yleisen edun kansainvaliseen ulottuvuuteen. huippukokouksesta, 34 suojeluun Korfun seka Vaikutukset talouden ja teollisuuden kilpailukykyyn tasolle. Taman vihrean kirjan perusteella kaytava lahentymiskeskustelu ei jaa akateemiselle tai Euroopan yhteisOn teoreettiselle keskeisena tavoitteena on pyrkia hyOdyntamaan lahentymisen suomat mahdollisuudet seka raatalOida ne eurooppalaisen tietoyhteiskunnan ja tarpeisiin sopiviksi kasvun, kilpailukyvyn korkean tyOllisyyden varmistamiseksi tulevina vuosina. Jos Euroopassa ei kyeta tarttumaan lahentymisen tilaisuuksiin, saattaa kayda niin, etta Eurooppa jaa jalkeen muiden kauppamahtien nauttia myonteisemman lahestymistavan mukanaan tuomista eduista. tarjoamiin alkaessa sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia ja Tietoyhteiskunnan liiketoiminnallisia tutkitaan parhaillaan erilaisissa yhteyksissa yhteison tasolla. 36 Lahentymisen seurauksena syntyvien uusien palvelujen vaikutukset tuntuvat seka koko talouden kentassa etta lahentyvilla aloilla. Huomattavin esimerkki on syntymassa oleva uusi sahkoisen kaupankaynnin ala. Siihen liittyy seka epasuoria (aineellisten hyOdykkeiden tilaamista sahkOisesti) etta suoria (palvelujen tilaamista ja toimittamista online-periaatteella) muotoja. SahkOisen kaupankaynnin ansiosta kauppaa voidaan kayda alhaisin kustannuksin eri alueiden valilla ja yli kansallisten rajojen. Askettaisessa komission tiedonannossa viitattiin. eurooppalaisille sahkOisen kuluttajille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, kaupankaynnin toimintasuunnitelma, 27. 11. 1996. KOM(96)607 lopullinen, tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma 33 Euroopan tie KOM (94) 347, 19. 7. 1994. tiedonanto 34 Komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin: Uudet nousevat 395, 24. 7. 1996. 35 Komission vaikutus tiedonanto Tietoyhteiskunnan Euroopan unionin politiikkoihin: Seuraavien vaiheiden valmistelu KOM(96) 395, 24. 7. 1996 tavoitteet, KOM(96) ensisijaiset , 36 Katso esim. Toiminta tyOl/isyyden parantamiseksi luottamussopimus, CSE/1262/96, EYVL ja ja Yhteenkuuluvuus Euroopassa: N:o C 56, tietoyhteiskunta, KOM(97) 7, 22. 1. 1997. 24. 2. 1997 10 tarjoamiin mahdollisuuksiin37. Siina arvioitiin, etta sahkOisen kaupankaynnin seka suorat etta epasuorat tuotot kasvavat koko maailmassa 200 miljardiin ecuun vuoteen 2000 mennessa. tiedonannossa korostettiin sita, etta l. isaksi suotuisan saantelykehyksen luominen seka Euroopan unionissa etta koko maailmassa on sahkOisen kehittymisen kaupankaynnin perusedellytys. tutkimus lahentymisen Eras vaikutuksista lahentyviin aloihin osoitti, etta kyseisten alojen tulot saattaisivat heikentya noin 40 prosentin verran vuoteen 2005 mennessa, jos markkinoita ei kehiteta lahentymisen suomat mahdollisuudet Suuruusluokan hyOdyntavaan havainnollistamiseksi kuvassa 3 esitetaan luvut, joiden mukaan lahentyvien alojen tulot vuonna 1996 vastasivat 1 750 miljardia ecua, ja tasta summasta 508 miljardia ecua oli peraisin Euroopan unionin markkinoilta. 39 suuntaan. 36 Kuva 3: Llihentyvien alojen kokonaistulojen (1 750 miljardia ecua) jakautuminen (Lahde: /DA TE) ja laaja-alaistumisella palvelujen Palvelumarkkinoiden jakelukeinojen nayttaa olevan piristava vaikutus sisaltatuotantoon, mika tosin monessa tietyille tapauksessa yleislahetystoiminnan harjoittajille asetetuista saantelyllisista velvoitteista. On olemassa siita, etta Ranskan todisteita esimerkiksi maksullisen Canal+-kanavan menestys on vaikuttanut Ranskan elokuvateollisuuteen. Samoin Channel 4:n tulo myonteisesti johtuu 37 Komission tiedonanto Eurooppalainen elektronisen kaupankaynnin aloite, KOM(97) 157, huhtikuu 1997. 38 Katso KPMG:n raportti Public Policy Issues arising from Telecommunications and Audiovisual Convergence, syyskuu 1996. 39 Lahde: Market developments in telecommunications and integrated communications services to the year 2010, IDATEn komissiolle laatima kertomus, 12/97. 11 markkinoille Yhdistyneessa kuningaskunnassa tuki riippumattomien sisallontuottajien toimintaa. ja tehtava palvelun laadukkuuden investointejaan kuningaskunnassa Tuleva kehitys saattaa vaikuttaa siihen, mitan julkisen tulevaisuudessa taytetaan. Maksullisen television markkinoiden kehittyessa yhtiOiden saattaa olla valttamatonta paikalliseen lisata sisaltotuotantoon tuotteiden monipuolisuuden yllapitamiseksi. Esimerkiksi Yhdistyneessa toimiva satelliittivalitteisia maksullisia televisiolahetyksia tarjoava BSkyB on nyky-aan merkittava sijoittaja kuningaskunnan Yhdistyneen elokuvateollisuudessa, hankkii elokuva-arkistojen parhaillaan siirtotapojen kayttaoikeuksia. Lisaksi ( esimerkiksi maanpaalliset, ja satelliittiyhteydet ja niin edelleen) valinen kilpailu todennakoisesti erityisesti digitaaliymparistossa siirtaa pullonkaulan toimituksesta sisaltOOn, mika vuorostaan nostaa aineiston kayttOoikeuksien hintaa. ja Canal+ Ranskan kaapeli- Vaikutukset tyollisyyteen ja taman merkit entista kasvaneen markkinoilla valmiutensa luovat ·moninaisten johtavat Tallaiset mittavampiin todennakoisesti seurauksena investointeihin lisaantymiseen tyopaikkojen sisaltOteollisuudessa kysynnan tyydyttamiseksi. Euroopalla on kaikki valmiudet vastata tahan haasteeseen, jos se kykenee sopeuttamaan umonm kaikkien kulttuuriymparistojen palvelukseen. Tuotanto ei kuitenkaan kasva EU:ssa nopeasti, minka vuoksi EU:n yritysten parannettava kilpailukykya sen kansalaiset pystyvat varmistamiseksi, etta hyOdyntamaan tarjoamat mahdollisuudet mahdollisimman tehokkaasti ja etta markkinoiden kasvu voidaan muuntaa tyOpaikoiksi. Tavoitteena on nostaa alalla toimivien lukumaara Euroopan unionissa (1,8 miljoonaa) lahemmaksi vastaavaa Yhdysvaltojen lukua (2,6 miljoonaa). uusmedian ns. on lahentymisella toisiaan laajentuminen Varsin erillaan niista kerrannaisvaikutuksista, joita tietoyhteiskunnan voidaan olettaa, etta mahdollistajana on, lahentyminen vaikuttaa suoraan myonteisesti lahentyvilla tyOllisyyteen varsinaisilla aloilla. Markkinoiden ja siita johtuva uuden sisallon ja palvelujen kysynta johtaa tulevaisuudessa siihen, etta tarvitaan yha enemman henkilOita, joilla on tarvittavaa luovaa lahjakkuutta. Vaikutukset tuntuvat seka suurissa suuntaamaan yhtiOissa, toimintaansa uusille markkinoille, etta pk- tayttamaan yrityksissa, Pk-yritykset pienemman ohjelmistoteknisen yhdistavat markkinaraon. jatkossa pyrkivat pyrkivat jotka jotka jatkossa lnternetin ohjelmistoteknisen yhdistavat osaamisensa tapaisten standardoitujen digitaaliymparistojen kayttoon ja kehittelevat nain seka ammatti- etta kotikayttoon tarkoitettuja sovelluksia ja palveluita. Haasteena on ottaa taysi hyoty lahentymisesta integroimalla tiedotusvalineiden osia maailmasta innovatiivisiksi palveluiksi. televiestinnasta, tietotekniikasta ja yhdistelmaa, erityistaitojen Henkiloston uudelleenkoulutus on kehityksen tahdissa edellytys. Markkinoiden tarkea pysyminen · vaatii tulevaisuudessa tyontekijoilta sellaista jonka saavuttaminen edellyttaa erityista koulutusta. Komissio on tehnyt joukon aloitteita koulutuksen alalla; naita ovat toimintasuunnitelma Oppiminen tietoyhteiskunnassa40 seka tietyt Leonardo ohjelman (ammatillinen koulutus) ja Sokrates (yleissivistava koulutus) yhteydessa ohjelman toteutetut toimenpiteet. Tutkimus ja kehitys on yhteistyossa jota kanavoidaan ACTS- -palvelut), Esprit- kautta, toteutettavalle Euroopassa ja kehitykselle myonnettavalla tutkimukselle (kehittyneet tuella, ja viestintateknologiat ja ollut Telematiikka-ohjelman merkittava teknisten tehtava monien niiden saavutusten kannalta, jotka ovat mahdollistaneet lahentymisen. Yhteison tuki on myotavaikuttanut Euroopan ja ohjelmistoalan vahvistumiseen. Suuri osa tasta tyosta teknisten standardien kehittamista, jotka on myohemmin otettu alalla kaytto. on ja vahvistettu Euroopan edistetty standardointielimissa. sahkOista tukevien perustekniikoiden ja laitteiden kehitystyota. Lisaksi kaupankayntia tietotekniikka-, televiestinta- sellaisten tukenut on on toteutetut Neljannen puiteohjelman aikana tutkimusta ja teknologista kehittamista (TIK) koskevat hankkeet ovat niin ikaan kannustaneet pk-yrityksia osallistumaan entista tiiviimmin naihin hankkeisiin. Pk-yritykset voivat hyotya esimerkiksi etatyota edistavista jarjestelmista ja palveluista. Yksittainen esimerkki pk-yrityksia palvelujen hyOdyttavien on integroidusta sovelluskokonaisuuksien kehittaminen digitaalisia kohteita varten. 41 Hankkeessa online- tarkastelutavasta jarjestelmien ja puitteissa 4° Katso viite 25 edella. 41 Digitaaliset kohteet (digital sites) olivat vuonna 1997 Telematiikka-ohjelman jarjestetyn ehdotuspyynne>n aiheena. Digitaaliset kohteet ovat fyysisia paikkoja maantieteellisilla alueilla, kuten kaupungeissa, 'maaseutualueilla, suurkaupungeissa tai muilla alueilla, ja naissa kohteissa alueen asukkaiden ja yritysten kyseiseen alueeseen liittyviin tarpeisiin voidaan vastata ja televiestintH hye>dyntavien multimediasovellusten avulla. tietotekniikkaa pienissa tai ja offline- multimediasovellusten avulla voidaan keskus- paikallishallinnon liikenteenhallinnan, palvelukokonaisuuksia etalaaketieteen tarjota alueen asukkaille, yrityksille ja muille tahoille kustannuksiltaan seka helppokayttoisella tavalla. ja koulutuksen alalta edullisella antoi ehdotuksen Komissio viidenneksi puiteohjelmaksi vuoden 1997 huhtikuussa, ja on sen jalkeen tarkastellut uudelleen tietotekniikan, televiestinnan ja telematiikan tutkfrnustoimintaa ryhmittaakseen nama alat yhdeksi· yhtenaiseksi liittyen ohjelmaan ohjelmaksi. Lahentymiseen sisallytetaan ja koskevia T&K- audiovisuaalista toimia. 42 multimedia-aineistoa aineistoa Ne joiden toimet toimijat yhteison jaksossa antamatta ill Tassa tarkastellaan markkinasuuntauksia kuitenkaan arvioita kilpailusaantOjen mukaisuudesta. ja avulla investointistrategiat, markkinatoimijat pyrkivat vastaamaan uusiin kehityskulkuihin, alkavat nakya selvasti, ja niiden avulla voidaan melko hyvin ennustaa, miten uskovat markkinoiden kyseiset kehittyvan. Yhtena osoituksena lahentymisesta voidaan pitaa markkinatoimijoiden halukkuutta hyOdyntaa, uusien perustekniikoiden, erityisesti ja nain lnternetin, suomia mahdollisuuksia perinteisten laajentaa ydinmarkkinoidensa niin maantieteellisesti kuin tuotteidenkin kannalta. Verkkolahetykset, jotka tuotiin esiin edella, ovat yksi esimerkki tasta. Teleoperaattoreiden tulo lnternet- lnternet-liittymien puhelintoimintapalvelujen on kiistamatta toinen esimerkki. Nama palvelut ovat uusia ainoastaan siina mielessa, etta niissa toimiminen ainoastaan kyseisille palveluntarjoajille. Jotkut palvelut sen sijaan ovat uusia kaikille. koeluonteista toimintaansa markkinoille ulkopuolelle seka on Uudet palvelut tiedon entista joustava luonne useampiin luo Digitaalisen ja mahdollisuuden paranneltuihin perinteisiin palveluihin (esim. digitaalitelevisio ja -radio seka laadukkaampi matkaviestinta) seka lukuisiin uusiin palveluihin ja sovelluksiin. Tallaisia uusia palveluita on hyvin · monenlaisia: sahkOiset sanomalehdet, online-valintamyymalat -myyntiluettelot, kotipankkipalvelut seka multimediaa hyOdyntavat ja 42 Katso KOM(97) 553 lopullinen, 5. 11. 1997, Tutkimuksen ja teknologisen kehittSmisen viides puiteohjelma (1998 - 2002) - Komission valmisteluasiakirja erityisohjelmista: keskustelun /Shtokohdat. 12 tiedolla" ansiosta "hoystetaan ominaisuuksia kaikissa verkoissa. Lisaksi itse palvelutkin muuttuvat, ·kun niissa yhdistetaan tarjottujen palveluje!1 tahan asti erikseen ominaisuuksia. Taman televisio ohjelmia siten, etta samanaikaisesti on saatavilla lisaa seka tekstia eraassa etta kokeiluhankkeessa tutkitaan hevoskilpailulahetysten taydentamista liittamalla niihin lisatietoa tekstimuodossa seka tarjoamalla samassa yhteydessa mahdollisuus online vedonlyOntiin. Samat mahdollisuudet tarjoaa digitaaliradio. Esimerkiksi kuvia. · Uudet toimijat ja tele- lahetysyritykset voivat Vakiintuneet lahentymisen myota toimintaansa, laajentaa mutta lahentymiskehitys tuo markkinoille myos uusia voimakkaita yrityksia julkaisutoiminnan ja Tiedon tietotekniikkateollisuuden tietokantojen tuottajille, haltijoille tarjoaville yrityksille Internet merkitsee kaanteentekevaa laajennusta, ja se on perinteisen taitotiedon myos ihanteellinen valine suurten tietovarastojen kierratykseen ja "uusiokayttoon". kustantajille, taloustietopalveluita kuten ja alalta. tietotekniikkayritykset ja televisioalan edistyneiden vaikuttavat Samain voimakkaasti siihen, millaisiksi uusien palvelujen markkinat Euroopassa muodostuvat, koska ne siirtyvat · ohjelmistojen ja multimedia-aineiston online-jakeluun, tekevat merkittavia investointeja liiketoimintaan seka kaapeli,. televisiokokeilujen toimivat Euroopassa. yhdentajina laskentatehon Tietotekniikkateollisuutta huima lyhyempien lisaantyminen, tuotekaarien yllapitama muutoskyky, tottuminen kovaan perinteinen riippumattomuus jaykasta. saantelysta. Naiden tekijoiden ansiosta tietotekniikka-alan merkitysta lahentymisen edistajana ja myOhemmin siita aliarvioida. hyotyjana kilpailuymparistoon tukee yha tulisi ja ei verkkosivut niin yritysten sisaisessa viestinnassa kuin keskeisena liiketoiminnan valineenakin. Esimerkkejli: • Liihetysyhti6t laajentavat toimintaansa uusille aloi/le, yleisliihetyksiin, verkkoliihetyksiin Internetissii sekii televiestinniin siirto- }a yleispalveluihin; datan kuten • Te/eoperaattorit tarjoavat pa. /veluita, kaapelitelevisiopalveluita. kuten audiovisuaalisia }a tilausvideo- • Internet-palveluntarjoajat jakelevat audiovisuaalista aineistoa, }a Internet-liittymien tarjoajat tarjoavat puhelintoimintapalveluja. rajoituksista innovaatioiden tiedonhallinnan huolimatta monet Nykyisista sovellukset kurovat umpeen alytelevision ja video-lnternetin valista kuilua. Alue, jolla nama ja kaksi alaa kohtaavat, on yritystoiminnan kannalta -. seka aivan uusien sisaltOtyyppien luomisen kannalta - kaikkein otollisin. Paljon grafiikkaa sisaltavien "lnternet kanavien" innovatiivisia muotoja luotaessa on tukeuduttu videotuotannon, kuvanmuodostuksen erillisen ja ennen Samain asiantuntemuksen yhdistamiseen. jo ovat korkealuokkaiset saavuttaneet monikansallisen kayttajakunnan. Markkinoille tulee innovatiivisia multimedian jotka ja muunneltavassa toimivat saumattomassa digitaaliymparistossa; tallaisia ovat esimerkiksi kaupalliset digitaalitelevisiossa -tiedotteet, joihin voi ·vastata lnternetin valityksella tilatakseen), CD-ROM-tuoteluettelot, (tuotteen jotka voidaan kytkea lnternetiin (aineiston tai hintojen paivitysta varten) seka kaupalliset verkkosivut, joissa on paikallinen CD-ROM-levyn (paljon muistia vaativia kayttomahdollisuus multimediaesityksia varten). yhdistelmasovelluksia, verkkopelit esitettavat laajan Arvoketjun jakelupaassa liikutaan kohti uusia uusia toimialoja. Palveluihin lisataan 13 Kuva 4: Merkittiivimpien toimijoiden sijainti ja suhteet arvoketjussa Teleoperaattori Uihetysyhtio Sahkoinen kustantaja lnternet-palvelun tarjoaja Sisauon luoja Ohjelmiston suunnittelija SisaltOtuotanto Pakkaaminen Palveluntarjonta lnfrastruktuurin tarjonta Loppumyynti - Ydinala lllll Sivuala F <. I Nykyinen suhde tai sopimussuhde --+ Mahdollinen sopimussuhde toiseen yritykseen (UJhde: Squires, Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd. ) Uudet markkinarakenteet I joukko luvussa kuvattua ostosten) kaupallisia palveluiden pakkaamiseen Joidenkin mielesta heijastavat tai (esim. Vapauttaminen sulautumia, Edella yritysostoja ja liittoutumia koskevaa merkittavaa ohjailee toimintaa ja tekijOita. Lahentyminen on naista strategisia merkittavimpia. uudet olennaista markkinarakenteet arvoketjun painopisteen muuttumista arvonlisan siirtyessa pelkasta jak~lusta sisallon. tuotantoon ja ja ohline- kertatapahtumien kilpailu tarjontaan. yhdistyneena ja verkkokapasiteetin merkittavaan lisaantymiseen televerkoissakin on niin yleislahetys- muuttamassa palveluiden siirron jakelun ja kulutushyOdykkeeksi ja tekemassa siita pienten voittojen hetkella "massatuotantoa". Talia arvoketjun alemmissa osissa toimivat pyrkivat taman vuoksi kasvattamaan toiminnan volyymia omilla ydinaloillaan horisontaalisten liittoutumien toimintaansa uusille avulla sisasyntyisen maantieteellisille markkinoille kasvun kautta. ja digitalisointiin laajentamalla kuin tai vertikaalisen keskittymisen Samaan aikaan nama yritykset kuitenkin nousevat a. rvoketjun tuottavammille ylemmille kautta. tasoille Espanjassa Telef6nica-yhtiO osti Antena3- televisioyhtion, ltaliassa STET-ryhrna muodosti Stream-yhtiOn ja Yhdysvalloissa Microsoft osti kaapelitelevisioyhtiO Comcastin - kaikki kolme ovat esimerkkeja yhtiOista, laajentavat toimintaansa eri aloille niin strategisten kuin liittyvien kaupallisten, tavoitteluun voiton jotka 14 tyypin toiminnan kuvaillaan syidenkin vuoksi. Kuvassa 4 nama strategiat esitetaan eritellen ne ja arvoketjuun liittyvan tehtavan mukaan. Lisaksi taulukossa valille syntymassa olevia kaupallisia suhteita. Tassa yhteydessa on syyta huomauttaa, etta taulukko rajojen on kaavamainen vetaminen sisallon tuottamisen, pakkaamisen ja palveluntarjonnan valille on joskus vaikeaa. ja etta selkeiden tasojen eri alojen aloittaneista vierekkaisten Tilanteeseen vaikuttaa myos uusien alojen synty valiselle perinteisten joistakin kymmenen vuotta sitten alueelle: toimintansa online tietokoneverkkopalveluiden pioneeriyrityksista on nykyaan tullut monen miljardin liikevaihtoa pyOrittavia konserneja. Tallaisia ovat esimerkiksi CompuServe Naiden yritysten askettainen liittyminen Worldcom yhtioon on niin ikaan osoitus tamanhetkisten markkinoiden liikkeesta. ja America On-line. 1'U~~i,r£~' kasvu indikaattorit, kysynnan mahdollinen Uusiin palveluihin kohdistuvan kysynnan luonne seka ovat merkittavin epavarmuustekija yritysten kannalta. Markkinoiden antamat merkit ovat ristiriitaisia. esimerkiksi Tarjontapuolen yritysyhteistyOhOn palvelujen kehittamiseen liittyen antavat myonteisen ki. Jvan suomista mahdollisuuksista. markkinoiden lnternet-palveluiden kayttO Toisaalta, vaikka lisaantyy Euroopan vauhtia, talla hetkella ainoastaan noin kansalaisista I nternetia kayttaa prosenttia kahdeksan huimaavaa uusien ja tyossaan ja noin nelja prosenttia kotonaan. Luvut ovat murto-osa audiovisuaalisen aineiston kokonaiskulutuksesta: televisio on yleisyydessa jo ohittanut puhelimen. Lisaksi monet ovat sita mielta, · etta vastaisuudessakin audiovisuaalisen paaasiassa aineiston kulutus muodostuu passiivisesta perhepiirissa television katselusta. 43 tapahtuvasta joitakin ilmioita Yhdysvalloissa, Toisaalta jotkin merkit viittaavat siihen, etta niin kulutustottumuksissa kuin kotiymparistossakin saattaa tapahtua muutoksia. nrnaisina voidaan pitaa jossa tietokoneiden kotikaytto on selvasti yleisempaa kuin Euroopassa. Vastaavuudet Yhdysvaltojen ja Euroopan markkinoiden valilla ovat patevia ainoastaan silta osin, kuin voidaan olettaa, etta tietokoneiden kaytossa Euroopassa paastaan YhdysvaltOja vastaavalle tasolle. Muuttuvat kulutustottumukset Kuluttajat ottavat lahentymisen seurauksena syntyvat uudet tuotteet ja palvelut kayttoon ainoastaan siina tapauksessa, etta he kokevat ne hyodyllisiksi. Taman vuoksi tarjoajat eivat yksin palveluiden kayttOOnottoa, vaan lisaksi on otettava huomioon kysynta seka erityisesti kuluttajanakokulma. Tama ja kotitalouksissa ensimmaisia nakya merkkeja alojen lahentymisesta: kulutussuuntauksiin, vaikuttaa ohjailla uusien alkaa voi - - kerran 1998 maailmassa myydaan vuonna enemman ensimmaisen mikrotietokoneita kuin televisiovastaanottimia; tassa yhteydessa on tietenkin otettava huomioon television korkea levinneisyysaste ja se, etta mikrotietokoneita myydaan seka yrityksille etta kotitalouksille, puolet tuoreet osoittavat, vuonna 1995 amerikkalaiset viettivat hieman tietokoneiden katseluajasta alle amerikkalaisyleisoa parissa; koskeneet mittaukset etta lnternetin kayttajat katsovat jo nyt televisiota 59 prosenttia vahemman kuin katsojat keskimaarin, ja on arvioitu, etta television osuus puoleen tietokoneen saamasta ajasta vuoteen 2005 toisaalta vuosia 1995 - 1996 mennessa; koskevat etta katsojaluvut paivittainen Euroopassa katseluaika ja vastaavasti Yhdysvalloissa vaheni kaksi minuuttia, lisaantyi - nelja minuuttia keskimaarainen katseluajasta osoittavat, laskee 43 Katso Economic Implications of New Communication Technologies on the audio visual markets,. Norcontel Ltd:n (lrlanti) maaliskuussa 1997 Euroopan komissiolle suorittama tutkimus. suhteessa mikrotietokoneen toimintaa koskenut kayton lisaantyneen syrjayttamaa tutkimus osoitti, etta television katselu on vahentynyt enemman ja aikakauslehtien lukemiseen ja videopelien pelaamiseen. Price Waterhouseo mukaan 18 - 35 vuotiaat amerikkalaiset nuoret, jotka ennen paivassa televisiota katsellen, viettavat nykyaan yhden noista neljasta tunnista "verkossa surffaten". viettivat nelja kirjojen tuntia vuorovaikutteisesti. Nuoriso on jo paattanyt kayttaa vapaa-aikansa seka Arthur rahansa Andersenin mukaan joillakin markkinoilla videopelien pelaaminen muodostaa lahes 20 kokonaiskulutuksesta prosenttia 16-vuotiailla. 44 viestinten Kulutuksen muuttuva kotiymparisto lahestyy varustettujen levinneisyys rajaa, Avaintekija uusien palveluiden kayttOOnotossa on kotitietokoneiden, erityisesti multimedia- ja lnternet-toiminnoilla koneiden yleistyminen. Vaikka useimmissa jasenvaltioissa jo 30 tietokoneiden prosentin multimediakoneiden levinneisyys on huomattavasti alhaisemmalla tasolla, lnternetin kaytto kotitalouksissa lisaantyy koko ajan, mutta lahtotaso on alhainen. hetkella mikrotietokoneen Toi,saalta keskimaarainen elinika on kolme vuotta, minka perusteella voidaan olettaa, etta nykyiset tietokoneet multimediakoneisiin suhteellisen nopeasti samalla kun tutustuminen uusiin tekniikoihin tyopaikoilla ja kouluissa sekin osaltaan helpottaa niiden yleistymista kodeissa. vaihtuvat talla ja televisiokanavan Yksi merkittavimmista muutoksista on ollut siirtyminen perheen yhteisesta, muutaman yleisen katselusta entista yksilollisempaan katseluun monikanavaisen ympariston mahdollistaessa perheenjasenten yksilolliset Monikanavainen yleislahetysymparisto kilpailee videonauhureissa ja videopelilaitteissa kaytettavan tallennetun audiovisuaalisen aineiston kanssa. Nama taas yhdessa kilpailevat yha enemman tietokoneen ja varsinkin suorakayttoisten tarjoamien palvelujen kanssa. valinnat. sen ja kilpailemaan tietokonealalla ollaan kulutustottumuksista, tietoisia Televisio- ja muuttuvista valmistaudutaan kuluttajien mielenkiinnosta. Lahetysyhtiot ja televisioiden ja valmistajat laitteidensa vuorovaikutteisia ominaisuuksia. liitettavissa digitaalitelevisioon Nykyisissa lisalaitteissa yhdistyvat ja jo nyt televiestintatoiminnot. · Televisiovastaanottimia voidaan. :. jo nykyaan kayttaa edullisten Internet- palveluidensa parantavat televisio- 44 "He who hesitates has no audience", Jolyon Barker, Broadcast, 10. toukokuuta 1996. 15 kuvaruutuna. Monet sovellusten kulutuselektroniikkateollisuuden edustajat ennustavat, etta sellaisista tietokonetoiminnoilla varustetuista joiden avulla voidaan muodostaa yhteys lnternetiin, tulee kulutusmarkkinoilla lahitulevaisuudessa. televisiovastaanottimista, tarkea tekija kayttomahdollisuus Tarjonnan toisessa paassa tietokonevalmistajat tarjoavat jo multimediakoneita, joiden avulla voi televisiokanavia. Verkkotelevisioissa katsella ja lnternetin digitaalilahetysten vastaanottomahdollisuus yhdistyvat toimintoihin, joiden avulla puolestaan voidaan tallentaa ja kasitella videokuvaa, mista seuraa niinkin monipuolisia sovelluksia kuin kokonaisten tai lataaminen elokuvien videopatkien lahett~minen sahkOpostitse. Tana hetkella on viela epaselvaa, voittaako televisiomainen' televisio vai tietokonemainen tietokone kilpailun. Varmaa on kuitenkin, etta kuluttajan kotiymparistoon kohdistuu merkittavia muutoksia seuraavien vuosien aikana. Samaan tarve ja samaa aikaan parempaan · tiedonsaantiin lahentymista myos niissa televiestinnan, tiedotusvalineiden ja tietotekniikan palvelevat yleishyOdyllisia aloja, esimerkiksi koulutus-, terveydenhuolto-, ymparisto- ja liikennealaa. tahtia kuluttajien lisaa tuotteissa, jotka luvussa on lahentymisen Tassa poliittista kokonaiskehysta, tarkasteltu sita tietoyhteiskunnan taustaa vasten seka kuvailtu yhteison toimintaa talla alalla. taloudellista kasitelty ja Taman jalkeen on kasitelty markkinasuuntauksia niin tarjonnan kuin kysynnankin nakakulmasta ja tarkasteltu lahentymisen toteutumiseen liittyvia myonteisia nakemyksia ottamalla kuitenkin nykyiset samalla eri kulutustottumukset jarjestelmaymparistojen, ja yleislahetystoiminnan, erilaiset lahtakohdat. huomioon seka realistisesti lnternetin kuten luomiseen seka Miten A) tyopaikkojen Euroopan unioni~sa? todennakoisesti Tuntuvatko Euroopan yhteison alueella? Vaikuttaako lahentyminen merkittavasti. koulutukseen lahentyminen tyOtapoihimme? koko vaikutukset tasaisesti vaikuttaa Millaisia vaikutuksia B) todennakaisesti tiedotusvalineisiin alojen perustana olevien tarjottujen palvelujen palveluntarjoajien kannalta? talla kehityksella on televiestintaan, tietotekniikkaan naiden talousrakenteiden, seka · todennakoisten ja C) Millaisia muutoksia Euroopassa on h~vaittavissa sen osalta, miten palvelut, tieto, viihde ja kulttuuri ovat kansalaisten ulottuvilla kotoa ja tyopaikalta kasin? Miten tietokoneen ja television levinneisyys seka lnternetin kayton yleistyminen vaikuttavat uusien palveluiden toimenpiteita kayttoonottoon? · torjumaan mahdollisesti multimediatietokoneiden lnternetin kayton vahyyden haitalliset vaikutukset? Millaisia tarvitaan ja Viidetta puiteohjelmaa D) koskevassa tyoasiakirjassa esitetyt kannanotot komission huomioon ottaen, millaisia lahentymiseen liittyvia yhteison TIK-hankkeita olisi kaynnistettava45? 45 Katso alaviite 42. 16 tiedotusvalineissa tapahtuvan Uihentyminen nayttaa jo nyt olevan tarkeimpia televiestinnassa, ja kehityksen tietotekniikassa II moottoreita. Edella olevissa keskustelun pohjaksi esitellyt kehityskulut suuntaukset eurooppalaisen toteutu mi seen. ja suuresti tietoyhteiskunnan saattavat vaikuttaa I ja luvuissa · Jotta nykyiseen kehitykseen voitaisiin vastata asianmukaisesti, laaja keskustelu siita, mitka nykyiset tai mahdolliset tekijat voivat estaa lahentymista. kaynnistettava on luvussa pyritaan Tassa tunnistamaan edella mainitut esteet, ja kaikkia asiasta kiinnostuneita osapuolia pyydetaan ottamaan kantaa niiden vaikutukseen. Kaikki esitellyt esteet eivat ole saantelyyn liittyvia, eika saantely ole ainoa keino ratkaista mahdollisia Joka tapauksessa nayttaa jarkevalta pyytaa taman vihrean kirjan asiayhteyteen liittyen nakemyksia monista lahentymiseen vaikuttavista tekijOista. mahdollisesti ongelmia. Silloin kun saantelyllinen este on todettu, ei pida itsestaan selvasti olettaa, etta myos ongelman ratkaisun pitaisi olla saantelyllinen. Kuten edella todettiin, kilpailusaantojen soveltaminen on talla ja sellaiset markkinaratkaisut, alalla tarkeaa, jotka itsessaan poistavat lahentymisen esteita, ovat usein soveliaampia. ja arvioitava toteutuminen Yhteison tasolla nykyisia tai mahdollisia esteita perustamissopimuksen on perustavoitteiden kannalta. Naita tavoitteita ovat sisamarkkinoiden toiminta, vaaristymattoman kilpailujarjestelman laajuisten verkkojen edistaminen, Euroopan toteuttaminen ja korkeatasoisen kuluttajansuojan sailyttaminen. Kyseisia esteita on tarkasteltava perustamissopimuksessa mainittujen myos palvelujen erityisten tarjoamisen vapautta koskevien saantOjen tai sijoittautumisoikeuden kannalta. , vapauksien, kuten tai siita oltava maarataan Rajoituksia luovien saantojen on oltava yleista etua koskevan tavoitteen mukaisia (sellaisena kuin EY:n perustamissopimuksessa Euroopan yhteisOjen tuomioistuimen tuomioissa), ja niiden tahan suhteessa on tavoitteeseen, jotta ne voitaisiin hyvaksya. Samalla kaikissa yhteison toimissa ( erilaisten kansallisten saantojen lahentamistoimet mukaan lukien) olisi edelleen otettava huomioon yleista etua toimiin olisi tavoitteet sovellettava toissijaisuusperiaatetta. koskevat oikeassa ja 11t~. tU?:~Y. Seuraavissa jaksoissa· pyritaan yksilOimaan lahentymiskehityksen ja mahdolliset esteet, ja viime kadessa Euroopan tietoyhteiskunnan toteutumisen esteet. tarkeimmat nykyiset Kiiyttiijiiyhteydet. ja Verkkojen omistusta toimintaa koskevat lahestymistavat eroavat aloittain toisistaan. Tama merkitsee sita, etta mania palveluja voidaan tarjota asiakkaille ainoastaan muutamien reittien valityksella. Jopa jalkeen laillisten monopolien lakkauttamisen paikallisliittymien kaupailinen rakenne antaa nykyisille televiestinta- ja kaapeli-TV-verkkojen omistajille etusijan asiakkaiden liittamisessa useille markkinoille. Silloin kun vertikaalisesti monialaiset valvovat yritykset pullonkaulatoimintoja, saattaa kilpailu rajoittua palvelutasolla. kiiyttoa Ainoastaan koskevat lnfrastruktuurin siiiintelyrajoitukset. joissakin jasenvaltioissa voimassa olevat rajoitukset, joissa maaritellaan, mita palveluja missakin verkoissa voidaan tarjota, saattavat aiheuttaa yrityksille vaikeuksia niiden laatiessa yhtenaisia kattavia yleiseurooppalaisia estaa Ne strategioita. mittakaavaedut. entista Tuloksena korkeammat yksikkOkustannukset, ja siis entista korkeammat rajoittaa innovatiivisten palvelujen tarjontaa. markkinoita voivat myOskin olevat saattavat hinnat, hinnat. Te/eviestintiipalvelujen Televiestintapalvelujen ja naiden palvelujen tarjoamiseen kaytetyn verkkorakenteen korkea hinta voi vaikuttaa merkittavasti palvelujen kysyntaan. Yhtena syyna lnternet-palvelujen suosioon Pohjois-Amerikassa on todettu olevan laajalle jonka levinnyt kertamaksurakenne, avulla tarjotaan "ilmaisia" paikallispuheluja seka se alentanut verkkokapasiteetin vuokria. 46 Tama alentaa merkittavasti liittyman tarjoajien kustannuksia. tosiasia, kilpailu etta on Kuten johtuva siirtaa palvelujen 11. 1 parannuksista Sisal/on saatavuus. jaksossa esitettiin, teknisista ja lahentymisesta jakelutapojen lisaantyminen voi tarjontaketjun jakelusta pullonkaulaongelman sisaltotuotantoon, mika voi johtaa puutteeseen sopivasta sisallosta keskipitkalla aikavalilla. Kiinnostava jo menestyksen avaintekija digitaalisen ja analogisen television markkinoilla. saattavat vaikeuttaa kilpailijoiden markkinoille paasya ja sen myota kilpailua ja innovaatioita. Jatkuvat puutteet sisalto on julkaistun OECD:n 46 Vuonna 1997 raportin mukaan lnternetin 20 tunnin kaytto maksaa Suomessa 38 dollaria, Yhdistyneessa kuningaskunnassa 64 dollaria ja Saksassa 74 dollaria, mutta Yhdysvalloissa 29 dollaria. 17 , maaran kutistumista todennakoisesti EU:n markkinoiden pirstoutuminen. Yleisten lisaantyminen televisiokanavien nykyisten tapahtuu harjoittajien 1ahetystoiminnan kustannuksella. markkinaosuuksien Markkinaosuuksien saatetaan korvata laajentamalla kohdeyleisoa kansallisten uusien rajojen ulkopuolelle. Vastaavasti palvelujen kehittyessa monien innovaatioiden takana ovat pienet pienia markkinarakoja hyvaksikayttavat yritykset tai suuret yritykset, joilla on kaytossaan paljon varoja tutkimukseen ja kehitykseen. Kummassakin tapauksessa tarvitsevat kansallisia markkinoita yritykset laajempia kustannustensa kattamiseksi. Samalla kun TV-kanavat voivat "Televisio ilman rajoja" -direktiivin ansiosta etsia vapaasti entista laajempaa katsojakuntaa, niiden tarkein haaste on pikemminkin monikielinen ja - kuin mahdolliset kulttuurinen sijoittautumisesteet maissa, joissa ne haluavat aloittaa kaupallisen toimintansa. katsojakunta markkinoita ja teollis- operaattorit kun heidan ja/tai palvelujen tekijanoikeuden suoja. Riittamaton Sisattontuottajat tarjoavat aineistoaan kayttoon ainoastaan silloin, ja tekijanoikeutensa on suojattu asianmukaisesti. investoivat Kustantajat vastaavasti innovatiivisiin palveluihin ainoastaan silloin, kun he voivat luottaa siihen, etta uudet tiedon jakelukeinot antavat riittavan suojan heidan organisaatioidensa ja sisallontuottajiensa teollis- ja tekijanoikeuksien alaiselle aineistolle. Riittamaton suoja on jo este sahkOisten ja tama voi heijastua myos online-ymparistoon. jarjeston Maailman WIPOn sopimukset, joihin viitataan jaljempana, auttavat selventamaan nykyista tilannetta. tallenteiden sisallon kannalta, omaisuuden henkisen a Ian tekijan- liittyvia nykyisissa kysymyksia, pitkalle voimassa ja Tassa asiakirjassa ei kasitella koska lahioikeuksiin kehitetyissa yhteison aloitteissa oleva lainsaadantokehys mukautetaan digitaaliseen toimintaymparistoon. Naita erityiskysymyksia kasitellaan ja tahioikeuksista julkaistussa vihreassa kirjassa koskevassa sen seka tiedonannossa47 esitetyssa tahestymistavassa asianmukaisesti huomioon tekninen lahentymiskehitys. tekijanoikeudesta seurantaa otetaan laajasti J01ssa , Saantelyn maaritelmien johtuva soveltamistapa epavarmuus. soveltamisalan eli Nykyisten laajuudesta maaritelmien tai se, miten ne soveltuvat epavarmuus, muuttuviin markkinarakenteisiin tai palvelujen ominaisuuksiin, voi muodostua. merkittavaksi irwestoinneille. esteeksi markkinatoimijoiden Vaikka monet nykyiset maaritelmat (seka kansallisella tasolla etta yhteison tasolla), kuten esimerkiksi puhelinliikenne, tietoyhteiskunnan televisiolahetystoiminta tietyille jatkossakin palve/ut, toiminnan aloille, palvelujen tarjonta saattaa kuitenkin kaventua silloin, kun yritykset ovat epavarmoja siita, millaisen saantelytulkinnan niiden tarjoamat palvelut saavat. televiestinUJ, tai soveltuvat Joissakin tapauksissa saattaa olla vaarana, etta huolimatta yhteison tasolla voimassa olevista yleislahetys- ja televiestintatoimintaa koskevista maaritelmista jasenvaltioiden joidenkin saantelyelimet voivat sijoittaa yksittaisen uuden palvelun tiettyyn saantelyjarjestelmaan, kun taas joissakin muissa jasenvaltioissa sen katsotaan kuuluvan toiseen jarjestelmaan. 48 Lisaksi jasenvaltioissa voi muodostua uusia esteita, jos samanlaisia palveluja saannellaan eri jakelutavan tavalla perusteella. esimerkiksi niiden Tulevaisuudessa palvelujen ominaisuudet voivat merkita myos sita, etta nykyisten maaritelmlen perusteella usean saantelykokonaisuuden piiriin. Tama voi johtaa joidenkin palvelujen osalta kohtuuttomaan saantelyyn. kuuluisivat ne II I ja Lisaksi luvuissa kuvatut teknologiset suuntaukset ja. markkinasuuntaukset saattavat myos asettaa nykyisten maaritelmien perusteet kyseenalaisiksi. Yksi esimerkki saantelyn epavarmuudesta tuli esiin Ranskan viimeisimman vaalikampanjan aikana. Talloin mielipidekyselyjen julkistamisen kieltamista viikkoa ennen vaaleja koskevia saantoja sovellettiin erikseen tiedotusvalineisiin, mutta julkaistuihin lnternetissa mielipidetiedusteluihin. Tassa yhteydessa monet kustantajat eivat noudattaneet kieltoa, joka asetti perinteiset epaedulliseen asemaan. 49 tiedotusvalineet ei Paljon saantelyelimia. Saantelyllisen selvyyden saaminen ja mahdollisesti tietylle palvelukokonaisuudelle saattaa olla huomattav~ kaikissa eri saantelyelimitta jasenvaltioissa 48 Esimerkkina tasta ovat tilausvideopalvelut, joita pidetHn Squire Sanders Dempsey -tutkimuksen mukaan joko lisaarvoa tuottavina televiestintapalveluina tai niita ei ole viela luokiteltu muodollisesti jasenvaltioissa Yhdistynytta Ranskaa lukuun kuningaskuntaa, missa kyseisia palveluja saannellaan yleislahetystoimintana, seka Saksaa, jossa nama palvelut kuuluvat uuteen etapalvelujen luokkaan. ottamatta lainkaan ja 47 KOM(95) 383 19. 7. 1995 ja KOM(96) 568, 20. 11. 1996. 49 OECD edella alaviite 5. 18 luopua yleiseurooppalaiseen rasite toimintaan tahtaavalle yritykselle. Palvelujen tarjoamisesta missa saatetaan siella, kohdistuu markkinatoimijoihin /ukuisia saantelyjarjestelmia toimijoiden on oltava yhteydessa moniin saantelyelimiin, esimerkiksi silloin, kun verkolle on hankittava toimilupa seka teletoimintaan etta yleislahetystoimintaan (koska sita palvelun tarjoamiseen). kummankin kaytetaan tai ja paasy toimilupien Markkinoille myontaminen. Televiestinta, tiedotusvalineet ja tietotekniikka eroavat toisistaan sen suhteen, onko markkinoille paasy vapaata, rajoitettua ja tai erityisoikeuksia. liittykO siihen monopoli- Tietotekniikan ole yleensa ei toimilupamenettelyja. alalla Toimilupien tai muiden saantelyrajoitusten kaytto markkinoille paasyn yhteydessa voi muodostaa esteen palvelujen tarjoamiselle, investoinneille ja oikeudenmukaiselle kilpailulle ja taman vuoksi niita olisi kaytettava ainoastaan. perustelluissa tapauksissa. Tavoitteena olisi oltava erityisesti se, etta saantelya rajoitetaan siella, missa mahdolliset esteet ovat eika uloteta raskaampaa saantelya aloille markkinaolosuhteiden yhdenmukaistamiseksi. saannellyille vahemman joilla eroja mutta valisia toimilupien voimassaoloajoissa tele- Niilla aloilla, toimilupamenettelyt ovat jatkossakin tarkeita, on merkittavia alojen ja toimilupien jasenvaltioiden myontamisajoissa, menettelyjen avoimuudessa ja seka suoritettavissa maksuissa. Monet ja yleislahetystoimintaa koskevat toimiluvat ovat erityisesti kansallisia, kaapelitelevisiotoiminnan ovat alueellisia tai paikallisia. Vaikka nama erot ovatkin hyvaksyttavia kunkin yksittaisen alan kohdalla, organisaatioiden on niiden vuoksi entista tarjota palvelukokonaisuuksia, varsinkin rajojen yli. Tama voi aiheuttaa kohtuuttoman taakan, kun tukee otetaan huomioon se, etta palvelukokonaisuuksia tallaisiin kokonaisuuksiin enemman kysyntaa yrityskayttajien ja kuluttajien taholta. eraat. toimiluvat vaikeampaa kalliimpaa kohdistuu tekniikka yha ja ja asetettujen ehdollisen verkkoihin, Paasy paasyn jarjestelmat ja sisalto. KayttOoikeudessa on ensi sijassa kyse kaupallisesta sopimuksesta, yleisten kilpailusaannoissa rajoitusten mukaisesti. Kayttomahdol/isuuksia koskevat saannot ovat kuitenkin epasuhtaisia sen osalta, etta ne koskevat ainoastaah tiettyja verkkoja ( esimerkiksi yhteenliittamista ja avointa joita koskevat verkontarjontaa televerkkoihin, sovelletaan ei yleislahetyksiin tarkoitettuihin verkkoihin). On myos olemassa digitaalitelevision ehdollisen saannot, mutta paasyn jarjestelmaa koskeva saantelykehys, joka ei kuitenkaan koske kaikkia digitaalisia. palveluja. (On huomattava, etta jalkimmaisessa tapauksessa Yhdistyneessa kuningaskunnassa neuvotellaan parhaillaan yhteisen kehyksen kehittamisesta kaikkia digitaalisia palveluja koskevia ehdollisen paasyn jarjestelmia varten). kun yritys valvoo asiakasliittymia Silloin tai esimerkiksi omistamalla paikallisliittymat hallitsemalla koskevaa tekniikkaa, se voi harjoittaa syrjintaa omien palvelujensa hyvaksi. ehdollista paasya soveltuvilla sisaltOkokonaisuuksien, Sisallon kayttooikeuksiin sovelletaan yleensa tavanomaisia Hikeperiaatteita, joita mukautetaan kilpailusaannoilla. ainoastaan Poikkeuksena tasta on jasenvaltioissa tiettyjen tarkeiden kuten esimerkiksi urheilutapahtumien kasittely, joiden -direktiivissa osalta ilman sellaisten saadetaan tapahtumien vastavuoroisesta tunnustamisesta yhteisOssa, joiden vapaasta televisioinnista jasenvaltiot ovat paattaneet. "televisio rajoja" Palvelujen tarjoaminen ja muiden resurssien Radiotaajuuksien jakaminen. (ja tehokkaan kilpailun syntyminen) riippuu riittavan kayttomahdollisuudesta, verkkokapasiteetin mika monien palvelujen kohdalla tarkoittaa saatavuutta. taajuuksien matkaviestin nan Televisiolahetystoiminnan, seka multimedia- langattomien kiinteissa verkoissa taajuuksien kysynnan kasvuun. Silloin kun kaytettavissa olevien taajuuksien maarassa ja jakotavassa on merkittavia eroja, saattaa muodostua sellaisia esteita, alojen verkkotoiminnan kustannusperustaan ja voivat siten asettaa eri alat kilpailun maaran suhteen eri asemaan. ja tekniikoiden johtaa merkittavaan puhesovellusten vaikuttavat kaytto jotka eri Erilaisia lahestymistapoja koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. y/eista etua pitaakin kyseisille erityisesti toimenpiteita, lahentyvan alan saantelykehykseen Kunkin joilla pyritaan joukko kuuluu turvaamaan aloille ominaisten ja yhteisOn tavoitteiden mukaisten yleista etua koskevien tavoitteiden toteutuminen. Komissio tarkeana tarjoamista50 yleishyOdyllisten alueellisen yhteison yhteenkuuluvuuden ja televiestinnan alalla yleispalvelun turvaamiseksi toimenpiteet kansallisella tasolla perustuvatkin vahvistettuihin kehyksiin. Tapa, jolla tavoitteisiin turvaamiseksi, sosiaalisen palvelujen toteutetut yhteison erityisen nykyisin tasolla ja so Katso KOM(96) 443. 19 pyritaan (pikemminkin kuin tavoitteet sinansa) voi muodostua taakaksi organisaatioille, joihin kohdistuu tavoitteiden saavuttamiseen liittyvia velvoitteita. Rajat ylittavan palveluntarjonnan toisistaan osalta alojen poikkeavien aiheuttamat lahestymistapojen jannitteet voivat estaa naiden palvelujen tarjontaa innovatiivisiin investointeja palveluihin tai verkkoihin. jasenvaltioiden tar ja Silloin /uottamus taso, sahkoisten uuteen Yleison kun toimintaympliristoon. liiketoimien kuluttajansuojan ja oikeudellinen yksityisyyden aloittain, kayttajat ja kuluttajat eivat ehka luota saatavilla oleviin palveluihin ja jarjestelmiin ja estavat nain lahentymisen palvelujen kehittamisen. mahdollistamien kohtelu suoja vaihtelevat tietosuoja tai Llihentyvien verkkojen yhteentoimivuutta ja yhteenliittamistli tukevien standardien puute. Pyrkimys varmistaa, etta kaikki kayttajat voivat olla yhteydessa toisiinsa, ei toteudu silloin, kun markkinat eivat pysty tarjoamaan yhteentoimivia tuotteita ja palveluja. Maaraavassa asemassa olevien yritysten valvomat omistusoikeuksin tata suojatut yhteentoimivuutta. standardit rajoittaa voivat todettujen esteiden todennakoinen Mika on vaikutus, ja onko olemassa muita e. steita tai jotka voivat vaikuttaa merkittavasti tekijOita, Euroopassa olevaan lahentymiskehitykseen? kaynnissa 20 yksilOityjen vaikutuksia Edella tarkasteltaessa luvussa arvioidaan aluksi aiheuttavatko tietyt lahentymisen piirteet uusia ja erityisia haasteita saantelylle. esteiden IV IV. 2 koskevien saantelyn avainalueita koskevia mahdollisia jaksossa. lahestymistapoja esitellaan Yhteista tavoitteiden etua IV. 3 jaksossa ja IV. 4 saavuttamista arvioidaan tulevaa jaksossa esitellaan saantelymallia. yleisesti kansainvalisia kysymyksia. Luvun asiaankuuluvia tarkastellaan mahdollista lopussa alueet, esitellaan joilla Seuraavassa lahentymiskehitys voi aiheuttaa vaikeuksia haasteet saantelytavoille. Nama nykyisille koskevat etta saantelyn seka kaytannossa. taytantoonpanoa Ratkaisumahdollisuuksia naihin kysymyksiin etsitaan IV. 3 - IV. 5 jaksoissa. sisaltoa Saantelyn merkitys jossa sahkOista kaupankayntia tiedonannossa, markkinavoimien saantely ei ole itsetarkoitus. Se on sen sijaan yksinkertaisesti rinnalla kaytetty valine II luvussa mainittujen kaltaisten laajempien sosiaalisten, taloudellisten ja yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tama tunnustetaan koskevassa jo komission esitettiin periaate: "ei saantelya saantelyn vuoksi'61 • Tama periaate koskee yhtalaisesti kaikkia lahentyvia aloja. Lahentyminen ei vaikuta saantelyn jasenvaltioissa. Tavoitteet ovat erilaisia ja ne soveltuvat eri alojen erityistarpeisiin, mutta niihin sisaltyy kuitenkin erilaisia kansallisia tavoitteita, kuten tehokkuuden, taloudellisen hyvinvoinnin seka yhteisen edun ja kuluttajan edun edistaminen. YhteisOn tasolla nama pyrkimykset ilmenevat EY:n perustamissopimuksen maarayksissa ja tavoitteissa. perustavoitteisiin Jaljempana kuvattavien lahentymisen luonteen teollisuuden esiin ja ominaispiirteiden seka tuoman ja saatava tarkasta tasolla etta viranomaiset seka kansallisella tarkastelemaan uudelleen Euroopan tarpeen saantelyn rajoittamisesta kohdentamisesta tasolla olisi 51 Edella mainittu teos. Lahentymisen kannalta ovat merkittavia myos. kolme muuta tassa tiedonannossa mainittua periaattetta, saantelyn on perustuttava yhtenaismarkkinoiden vapauksiin, siina on otettava huomioon liike-elaman tosiseikat ja sen on taytettava yleista etua koskevat tavoitteet tehokkaasti ja tuloksekkaasti. jotka ovat: saantelyn merkitysta markkinoilla. Esiin avainaluetta: tarvetta ja voidaan lahentyvilla kolme tuoda ajattelutapa saantelyn tama • Markkinavoimien asema. Jotkut painottavat erityisesti sita, etta meidan on luotettava entista enemman markkinavoimien kykyyn tavoitteet. Heidan varmistaa mukaansa ilmenee jasenvaltioissa useimmissa teleyleispalveluihin tai tietotekniikan ja yleislahetystoiminnan alalla yhteentoimivien standardien ja ohjelmistojen teollisjohteisena Toiset epailevasti markkinavoimien suhtautuvat ennakkotakuut kykyyn kuluttajille ja korostavat saantelyn merkitysta yhteista tavoitteiden etua turvaamisessa. suhtautumisessa suunnitteluna. koskevien riittavat tarjota • Alakohtaisen stuintelyn ja kilpailusaantojen valinen tasapaino. Toinen avainkysymys on kilpailusaantt5jen ja alakohtaisen saantelyn valinen tasapaino, jonka osalta · monet ovat sita mielta, etta etusija on annettava kilpailusaantoja sille, pikemminkin sovelletaan tapauksissa yksittaisissa lahentyvilla aloilla, kuin sille, etta kehitetaan entista laajempaa saantelya. etta • Toimivien yhden luonne ajoitetulla ja oikein ratkaisujen loytaminen. Kun saantelya kaytetaan, sita on sovellettava tavalla. toimivalla lnternetin maailmanlaajuinen tai satelliittivalitteisten palvelujen alueellinen luonne tuovat esiin ne mahdolliset vaikeudet, joita on saantojen toisessa saattamisessa jasenvaltiossa, ja palvelujen ja tuotteiden viikkojen nopeat, kuukausien kuluessa ovat joka etsii todellinen haaste lainsaadannollista ratkaisua johonkin tiettyyn ongelmaan. Tallaiset vaativat yhteison tasolla yleensa kuukausia ja vuosia. tapahtuvat muutokset jokaiselle, jasenvaltion voimaan ratkaisut jopa tai Saantelyn johdonmukaisuuden haaste Lahentymisen seurauksena syntynyt ymparisto mahdollistaa etenkin sen, etta minka tahansa verkon avulla voidaan tarjota monipuolisempia palveluja kuin nykyisin. Tama ei merkitse valttamatta sita, etta eri palvelujen tuottaminen yhden verkon tai yhden palvelukokonaisuuden kautta muuttaisi palvelut samanlaisiksi eika sita, etta saantelyn taustalla olevia yhteista etua koskevia tavoitteita voidaan suoraan soveltaa kaikkiin palveluihin. Vaikka esimerkiksi elokuva, laulu, juna-aikataulu ja puhelinkeskustelu voidaan kaikki siirtaa digitaalisessa muodossa, se ei merkitse, etta naiden palvelujen/toimintojen kayttaja pitaisi niita 21 palvelua. koskeva yhtalaisina. Vastaavasti vaikka kutakin edella saantelytapa mainittua samanlaisiin perustuukin raataloidaan yleisperiaatteisiin, todennakoisesti edelleen erilaisten naiden palvelujen erityispiirteiden mukaisesti. mahdollisesti se II estaa investoinnit luvussa todettiin, jos periaatteessa Kuten samanlaisten palvelujen saantely on kuitenkin erilaista ja perustuu palvelun jakeluun kaytettyyn tekniikkaan, tama voi olla syrjivaa kohtelua, joka ja kilpailun, saattaa palveluntarjonnan. Esimerkkina tasta on edella mainittu mielipidekyselyjen kasittely ennen Ranskan vaaleja. Toisena esimerkkina voisi olla nykyisen televiestintaa yhteenliittamisjarjestelman rajoitettu yhteenliittamisoikeudet soveltamisala: voidaan televerkon yleisen operaattorille, mutta ei yleislahetystoiminnan harjoittajalle. Naiden kahden toimintamuodon yhteenliittaminen saattaa olla erityisen tarkeaa sellaisten palvelujen yhteydessa, jotka kayttavat palvelujen yleislahetysrakenteita jakeluun tarvitsevat televerkkoja paluukanavan tarjoamiseksi. siina myontaa asiakkaalle, koskevan tiedon mutta ja Kun saantelyn eroja arvioidaan seka aloittain etta jasenvaltioiden osalta, kussakin yhteison tasolla toteutetussa arviossa olisi tarkasteltava sita, ovatko jatkuvat erot yhdenmukaisia perustamissopimuksessa mainitun ja yhteison tuomioistuimen maaritteleman yhteista etua koskevan tavoitteen kanssa ja ovatko kaytossa olevat saannot oikeassa suhteessa haluttuun tavoitteeseen. Jos vastaus kumpaan tahansa kysymykseen on kielteinen, kyseiset saannot voidaan tuomioistuimen kasiteltaviksi. yhteisOn saattaa ei Silloin kun esteet johtuvat toimenpiteista, jotka ovat taysin perustamissopimuksen mukaisia ja vastavuoroisen kun voida tunnustamisen periaatteita, toimet (kuten yhdenmukaistaminen) lainsaadannon voivat olla perusteltuja. soveltaa yhteison Maailmanlaajuistumisen haaste erityispiirre. Palvelujen maailmanlaajuistuminen on uuden Yhtena toimintaympariston esimerkkina satelliittivalitteiset ovat siita televisiolahetykset, mutta nimenomaan Internet on maailmanlaajuinen perusverkko. lnternetin rakenne ja sen lasnaolo kaikkialla ehka tekevat mahdolliseksi sen, ettei siihen ole onnistuttu soveltamaan saantelytavoitteita kansallisella tasolla. nykyisia Tapa, jolla verkkoja ja palveluja saannellaan eri tassa uudessa maailmanlaajuisessa alueilla vaikuttaa toimintaymparistossa, tehtaviin merkittavasti saattaa alueilla noilla alueella investointeihin. Liiallinen tai riittamaton saantely jollakin taloudellisen toiminnan siirtymiseen muualle, jolloin silla on epasuotuisia alueen tietoyhteiskunnan kehittymiseen. vaikutuksia kyseisen johtaa voi Runsaudenpula niukkuuteen perustuvan saantelyn haasteena voi olla haaste nykyisille Lahentyminen erityisesti saantelyjarjestelmille, verkkotoimilupien myontamisen ja resurssien kohdentamisen osalta, silloin kun jarjestelmissa on radiotaajuuksien etta sisallon niukkuus. lahtokohtana seka sisallon tarjoamiseen kuten markkinasuuntaukset, Nykyiset verkkokapasiteetin merkittava esimerkiksi ja lisaantyminen, mahdollisuus useampien palvelujen asiakkaille lahetysymparistojen suunnattujen lahetyskanavien lisaantyminen ja digitaalisessa pakkaamisessa tapahtuneet parannukset nayttavat osoittavan, aikaa myoten etta vahemman merkittava kysymys, mika edellyttaa nykyisten saantelytapojen uudelleenarviointia. niukkuudesta kilpailevien avulla. tulee lisaantyneiden tai palvelujen vastaavaa kanavien Lahetyskapasiteetin niukkuuden poistuminen ei kuitenkaan valttamatta merkitse vastaavasti kasvua sisallon kautta (varsinkin sisallon lahetettavan ja tapauksessa palvelujen odotettaessa taydellista siirtymista analogisista digitaalisiin palveluihin kapasiteettiongelmia esiintyy todennakoisesti myos lahitulevaisuudessa. korkealuokkaisen osalta). lahetystoiminnan Joka Julkisen ja yksityisen toiminnan valisia eroja koskeva haaste tiettyyn ·Ole esteena yksityisen ja Lahentyminen ei julkisen toiminnan valisiin eroihin perustuvan saantelyn toteuttamiselle, mutta se saattaa siirtaa naiden kahden valisia rajoja. Tama voi sovellettavan vaikuttaa saantelyn tasoon. Silloin kun saannot perustuvat siihen, etta tietyt verkot, palvelut tai toimet ovat pikemminkin julkisia kuin yksityisia52 , voi olla tarpeen arvioida uudelleen, ovatko nykyiset toiminnan valiset rajat julkisen ja yksityisen jalkeen teknisten edelleen muutosten palveluun 52 Yksi esimerkki Uista televiestinnan alalla on se, etta kun yleisia televerkkoja koskevat edellytykset voivat liittya seka yhteista etua koskeviin tavoitteisiin etta teknisiin televerkkoja saattavat vaatimuksiin, niin yksityisia vaatimukset. ainoastaan koskea Yleislahetystoiminnassa koskeviin maaritelmiin sisaltyy nimenomaan yleinen yleisC>lle yleislahetystoiminan palvelujen luokittelussa. jakelu yhtena tekijana kuuluvien tekniset lahettamista monissa saantelyn alaan jasenvaltioissa · kayttokelpoisia. Esimerkiksi uudet palvelujen tarjontakeinot, ja mahdollisuus kayttokertakohtaisiin maksuihin voivat edella mainittujen rajojen vetamista. vuorovaikutteisuus tulevaisuudessa vaikeuttaa tulee hiljattain tehdyssa esimerkki kaytannon Toinen esiin WI PO kahdessa sopimuksessa, jotka koskevat muun muassa tekijanoikeuksia. Niissa tasmennetaan, etta tekijanoikeuslain mukainen "julkinen viestinta" sisaltaa myos toiminnan, jossa teos on saatettu yleison ulottuville (esimerkiksi. verkkosivun valityksella) vuorovaikutteisesti. Saantelyrakenteita koskevat haasteet alojen Lahentyvien saantelyrakenteiden hajanaisuutta, mutkikkuutta ja monimuotoisuutta kasiteltiin edella olevassa 111. 2 jaksossa. Silloin tai kun on paallekkaisen saantelyn vaara markkinatoimijoiden on oltava jasenvaltioissa yhteydessa useisiin saantelyelimiin tai muiden jasenvaltioiden saantelyelimiin, he saattavat jarkeistamista vaatia nykyisten hallinnon esteita luovan kun eri valttamiseksi. Esimerkiksi silloin, palveluja verkon jos yrityksille riittaisi valityksella, olisi hyva, yhden as101mmen verkkoon saantelyviranomaisen liittyvissa kysymyksissa verkossa tarjotuista palveluista riippumatta. jasenvaltiossa kanssa tarpeettoman rakenteiden voidaan tarjota yhden A) Edellyttaako nykyinen kehitys entista enemman vai vahemman saantelya lahentyvilla vahemman aloilla, entista enemman ja turvautumista entista enemman tukeutumista markkinavoimiin aiemmissa luvuissa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi? vai kilpailusaantOihin vahemman vai Asettaako, (B) lahentyminen tiedotusvalineiden taustalla olevat periaatteet? ja kyseenalaisiksi maarin, televiestinnan, ja tietotekniikan saantelyn missa 22 ,:;,~l~~ffil. ~~11·······; ••~••····•·. ••······~·~a11~el. ya m~ksetT·. • ;·r ··. ·:-:. <:~:h/li(;:~:··~=-· :. ;::, : •. :·:. ~:·:<:· :. ::f. =:t:. ;,' Tassa jaksossa tarkastellaan seitsemaa laajaa aluetta, todettu mahdollisia joilla saantelyesteita: on • Maaritelmat • Markkinoille paasy ja toimiluvat • Verkon, ehdollisen paasyn jarjestelmien ja sisallon kayttooikeus • Taajuuksien saatavuus • Standardit • Hinnoittelu • Yksittaisen kuluttajan edut aiheina. Tassa jaksossa ei kasitella niita kysymyksia, jotka ovat talla hetkella komission erillisten Nama aloitteiden ovat tiedotusvalineiden omistajuuskysymykset, digitaaliset allekirjoitukset, salaustekniikat seka kuten edella mainittiin, teollis- ja tekijanoikeudet seka lahioikeudet. alat IV. 2. 1 Tarvitaanko uusia maaritelmia? Nykyisilla maaritelmilla erotetaan toisistaan eri alojen saantely ja eri alojen saantelijat. saantely on yhteydessa toimintojen maaritelmiin. Vaikka saantely voi olla "tekniikasta riippumatonta", kuten yleislahetystoiminnassa Ua kasvavassa maarin televiestinnassa), se voi liittya palvelun tarjoamiseksi kaytettyyn teknologiaan seka saannellyilla aloilla etta sellaisilla aloilla, jotka yksityiskohtaisesta ovat saantelysta. paaosin vapaita tai ei epavarmuus poista maaritelmien Lahentymiskehitys toimintoihin tarvetta, mutta erilaiset saantelysta sovellettavasta maaritelmat kansallisella tasolla voivat luoda esteita palvelujen tarjoamiselle. Samalla on huomattava, ettei samassa erilaisten palvelujen verkossa sinansa muuta palvelujen luonnetta eli ne eivat muodostu ja samaksi palveluksi. investoinneille tarjoaminen yhdeksi tai esteiden Edella mainittujen mahdollisten perusteella nykyista nakokulmaa saantelyllisiin maaritelmiin ua sita, miten saantelyviran. omaiset soveltavat noita maaritelmia) on tarkasteltava sen arvioimiseksi • ovatko ne kestavia tekninen kehitys huomioon ottaen, • johtavatko ne siihen, etta sama palvelu saantelyjarjestelman kuuluu piiriin, ja jos asia on nain, onko tama perusteltua, useamman 23 • aiheuttavatko ne syrjintaa mahdollistamalla sen, etta samanlaisia verkkoja tai palveluja saannellaan eri tavoin. ja "etapalvelujen" Eraissa jasenvaltioissa on laadittu tiettyja uusia toimia koskevia maaritelmia. Saksassa on luotu uudet "mediapalvelujen" kasitteet, joissa keskitytaan lahinna toiminnan luonteeseen eika sen perustana olevaan teknologiaan. Audiovisuaalista alaa koskevassa lainsaadannossa korostetaan myos Ranskan kuin palvelun toteutusymparistoa. ennemmin luonnetta Mahdolliset vaihtoehdot Yksi vaihtoehto on sailyttaa toiminnan perustana edelleen nykyiset maaritelmat tunnustamalla, etta ne patevat edelleen useimpien tarjottujen palvelujen osalta, tarvittaessa nykyisen saantelyn perustana olevia periaatteita mukauttamalla saantelyn soveltamistavat palvelujen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. samalla uusien laajentaa ja Toinen vaihtoehto on erillisen uusien palvelujen luokan luominen nykyisten maaritelmien rinnalle. Kolmas vaihtoehto on nykyisten televiestinnassa kaytettyjen ja/tai maaritelmien nykyisten suuntausten huomioon ottamiseksi. yleislahetystoiminnassa mukauttaminen kehityksen ja IV. 2. 2 Markkinoille paasy ja toimiluvat olevassa luvussa mainittujen Edella Ill mahdollisten esteiden joukossa oli sellaisia, jotka johtuvat erilaisten markkinoille paasya, toimintaa koskevien ehtojen toimilupia vaikutuksesta lahentyvilla aloilla. Tassa jaksossa kasitellaan niihin liittyvia kysymyksia. ja Markkinoille piiasy erityis- myontamat Jasenvaltioiden ja yksinoikeudet eivat ole perustamissopimuksen vastaisia, jos oikeudet ovat perusteltuja kyseiselle yritykselle annetun yleista taloudellista etua koskevan tehtavan toteuttamiseksi ja jos ne ovat oikeassa suhteessa tavoitteen saavuttamiseen nahden, vaikka edella mainitut oikeudet rajoittaisivatkin kilpailua tai estaisivat palvelujen vapaata liikkuvuutta. taman verkon tahansa Edella olevan perusteella on suositeltu, etta silloin, kun mika tahansa palvelu voidaan tuottaa minka valityksella, viranomaisten on varmistettava, ettei saantely esitetty, Lisaksi ole etta esteena. keinotekoisten kohdistaminen rajoitusten verkkojen ~ayttoon tai monopolien sailyttaminen silloin, kun kilpailu on avointa lahentyneen toimintaympariston muissa osissa, voi estaa kayttajilta paasyn innovatiivisiin palveluihin ja on aiheuttaa perusteetonta syrjintaa. Tallaisen menettelyn on katsottu sotivan aiemmin tassa ja kirjassa mainittuja markkinasuuntauksia vastaan. teknisia suuntauksia Esteet voivat ilmeta monin tavoin: i). myonnetaan yhdelle tai muutamalle tai palveluja koskevia tai erityisoikeuksia, mika voi estaa yritykselle verkkoja yksin- muita tarjoamasta samaa palvelua, tietyssa ii) rajoitetaan palveluja teleoperaattoria kayttamasta viihdepalvelujen tarjontaan), ( esimerkiksi verkossa tarjottavia estamalla verkkoaan tiettyjen iii) edellytetaan esimerkiksi tarjoamista, palvelujen tarjontamahdollisuuksia. (kuten ilmaiskanavien) jolloin vahennetaan muiden palvelujen yleisten Toisaalta voidaan esittaa, etta rajoitettujen oikeuksien myontaminen tai verkkojen kayton rajoittaminen erityistarkoituksiin ovat merkittavia keinoja investointien kannustamiseksi. Jotkut ovat myos sita mielta, etta tamantyyppiset rajoitukset ovat erityisen merkittavia kilpailun alkuvaiheessa tai silloin, kun jollakin toimijalla on erittain vahva asema ( esimerkiksi kilpailevassa verkossa tai tarkeimman lahetyssisallon osalta). Tallaisissa erityisten tapauksissa suojatoimenpiteiden avulla voidaan varmistaa se, ettei mahdollisia kilpailijoita syrjita tai etta heidan markkinoille paasylleen on riittavasti kannan mukaisesti houkuttimia. Taman aiheellisia olla voivat kirjanpidon erottaminen tai avoimuutta koskevat vaatimukset, rakenteellinen erottaminen tai jopa suorat toimialakohtaiset rajoitukset. suojatoimenpiteita Toimiluvat Monilla tietojenkasittelyn ja tietotekniikan alueilla toimilupia ei vaadita. Tilanne on tallainen tulevaisuudessa eika todennakoisesti myos kaytannon komissio muuttamiseen, ja kunhan tekijanoikeuksia koskevat kysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon. taman teollis- syyta nae sailyvat toimiluvat kuitenkin Samalla todennakoisesti tarkeimpana saantelyvalineena, valvoa jonka voivat viranomaiset kansallisia markkinoitaan erityisesti ja yleislahetysverkkojen ja -palvel~jen osalta. avulla tele- Toimilupien myontamismenettelyn perusteluja tai tehokkuutta koskevat arviot on tehtava ensi sijassa sen alan osalta, johon kyseisia saantoja sovelletaan. Edella olevassa Ill luvussa esille liittyvat mahdolliset esteet tuodut toimilupiin tata kysymysta on osoittavat kuitenkin, etta 24 tarkasteltava markkinoiden suuntausten kannalta. lahemmin teknologian ja ja itsesaantely on esimerkiksi laittoman Jotkut huomauttavat, etta paatavoitteena olisi oltava markkinoille paasyn helpottaminen seka siirtyminen lahentyneessa toimintaymparistossa johdonmukaisesti sovellettavaan ja kevyempaan tukee kehitys saantelyyn. Tata nakemysta tietojenkasittelyyn, online lnternetiin liittyvilla aloilla. Kyseisilla julkaisutoimintaan lnternetin aloilla osalta haitallisen taydentanyt kuten kilpailua ja kuluttajansuojaa koskevia saantoja, joita sovelletaan kaikilla taloudellisen toiminnan kuitenkaan ei aloilla. ongelmatonta sisamarkkinoiden kannalta, kun otetaan erilaisiin huomioon mahdollisuus lahestymistapoihin itsesaantelyn kehittamisessa, jossain maarin yhteensoviteta ellei yhteison tasolla. sisallon lainsaadantoa, ltsesaantely yleista tapoja ole ja kuluttajat itsesaantelyyn, Toisaalta jopa silloin, kun toimilupia ei tarvita ja pyrittaisiin voivat edelleen vaatia takeita siita, etta heidan etujaan suojellaan etta asianmu_kaisesti palveluntarjoajien ja muiden yritysten vastuut selkeasti. kuluttajaan nahden maaritellaan taysin mukaan otettava Kuluttajat mahdollisten itsesaantelytapojen kehittamiseen ja toimintaan. olisi ja ja muiden viestinta- vaikuttaa lnternetin lahetystoimintapalvelujen ulottuvuus valvontamenettelyihin, kyseenalaiseksi joke jasenvaltion sisaiseen valityksella esim. harjoitettavaan toimintaan kansalliset toimilupamenettelyt. ja maailmanlaajuinen toimilupien asettaa tai alueellisesti kohdistuva~ myos ja satelliitin se ja jotka erillista tiettyyn tekniikkaan lupaperiaatteista, tehokkaan toimilupien toiminnan lnnovaatioiden kannustaminen avulla. Lupaviranomaisten olisi harkittava luopumista sellaisista estavat innovaatioita tai rajoittavat tehokasta toimintaa. telealalta on palvelujen Yhtena esimerkkina tarjoamisen sitominen - toimilupaa esimerkiksi vaatimalla (taajuuksien myontamismenettelyjen lisaksi) sellaisilta kiintean verkon operaattoreilta, jotka haluavat jarjestelmia kayttaa paikallisliittymissa. Yleislahetyspalvelujen tarvitaan ehka uutta nakemysta. toimilupiin lahetysyhtiOilla on yleensa kunkin Nykyaan viranomaisten jasenvaltion asianomaisten tai toimilupa kanavakohtaisesti myOntama valtuutus. Naita ovat jotka yleisradioperinteen ja. historiallisen kehityksen uudessa tulos, on digitaalisessa monikanavaisessa Esimerkiksi toimintaymparistossa. tarkistettava jarjestelmia, langattomia ehka kuin yksittaisille yleislahetystoimilupien myontamista palvelukokonaisuuksille ( satelliittivalitteisille tai - maanpaallisesti siirretyille kanavaryppaille) pikemminkin kanaville voitaisiin harkita. Esimerkki tasta mahdollisesti alkavasta kannatettavasta suuntauksesta on Yhdistyneessa kuningaskunnassa vuonna 1996 annettu jossa yleislahetystoimintalaki, maarataan monikanavatoimiluvista maanpaallisia digitaalitelevisiolahetyksia v_arten. Toimilupien myontiimistii koskevat yhteiset periaatteet. Kuten 111 luvussa mainittiin, erilaiset toimilupien myontamisehdot estaa markkinoille paasyn ja toimia sisamarkkinoiden esteena. Kun tallaisia esteita todetaan, ne on perusteltava yhteista etua koskevan tavoitteen kannalta ja niiden on oltava oikeassa suhteessa mainittuun tavoitteeseen. voivat Tallaisten eroavuuksien valttamiseksi yhteisossa voitaisiin soveltaa esimerkiksi seuraavia yhteisia periaatteita: • toimilupaviranomaisten riippumattomia alalla toimijoihin nahden, on oltava • menettelyjen syrjimattomia, maaraajat ja paatoksista on voitava valittaa, on oltava ja niilla on oltava avo1m1a ja tarkat • liittyvien maksujen on oltava toimilupiin oikeassa toimilupamenettelyn suhteessa hallinnoinnin vaatimaan tyomaaraan eivatka ne saa muodostaa syrjivaa, odotetuille hyOdyille perustuvaa veroa, • edella mainitusta periaatteesta huolimatta yhteydessa myontamisen taajuuksien perittavat maksut voidaan maarata sellaiselle tasolle, kannustaa myonnettyjen resurssien tehokkaaseen kayttoon. joka IV. 2. 3 Verkon, jarjestelmien ja sisallon kayttomahdollisuus ehdollisen paasyn tuottamisen olisiko nykyisia avointa Heraa kysymys, digitaalitelevision ja televerkontarjontaa ehdollisen paasyn jarjestelmia koskevia saantoja sovellettava myos laajemmin lahentyvilla aloilla. Jos markkinat ja tekniikka kehittyvat taman vihrean kirjan I ja II luvuissa kuvatulla tavalla, lahentyminen muuttaa arvoketjua siten, etta ja pakkaamisen seka sisallon ( ei palveluntarjonnan erillisena kuitenkaan taas palvelujen liiketoimintana), kun jakelu kiinteassa langattomassa verkossa voi muuttua verrattain vahaarvoiseksi toiminnaksi, ovat mista myos osoituksena. Tahan liittyvat nykyisten verkon yllapitajien yritykset laajentaa toimintaansa enemman tuottaville liiketoiminnan aloille. merkitys valttamatta suuntaukseen fuusioitumiset lisaarvoa kasvaa eraat tai lahetysverkon paasta Mahdollisuus yhteyteen toimittaa palvelu paahan - eli mahdolUsuus tai kayttajan televisioon ja toisaalta mahdollisuus ylipaansa tarjota palveluja tai sisaltoa verkossa - on ratkaisevan tarkeaa. tietokoneelle puhelimelle, sisaltoaineiston yritysten Yleensa verkon, ehdollisen paasyn jarjestelmien tai ehdot tietyn perustuvat kaupalliseen sopimukseen. Kilpailusaannoilla on edelleen keskeinen asema. esille mahdollisesti tulevien ongelmien ratkaisemisessa. valiseen kayton Tassa yhteydessa nousevat esille kysymykset yhteison tason alakohtaisten saantojen seka perustamissopimuksen yleisten, vaaristymatonta kilpailua liikkuvuutta edistavien maaraysten suhteesta. ja palvelujen vapaata koskevia lainsaadanto tukee EY:n voimassa oleva televerkkojen ja palvelujen yhteenliittamista ja kaupallisia yhteentoimivuutta on sopimuksia. Vastaavaa koskien voimassa digitaalitelevision osalta varsinkin paasya osapuolen kolmannen ehdollisen jarjestelmiin yleislahetystoiminnassa. 53 lainsaadantoa paasyn koostuvat (erityisesti hyvin Syntyvat markkinat erikokoisista yrityksista, mutta kuten edella on todettu myos vaikutusvaltaisista vertikaalisesti televiestinnan, audiovisuaalisen monialaisista ja yleislahetystoiminnan) alan jotka tietotekniikka-/ohjelmistoalan yrityksista, hyOdyntavat ja perinteisia taloudellista Tallaisten asemaansa. monitasoisten yritysten kohdalla saattaa nousta kysymyksia esimerkiksi sisallon ja palvelujen tai verkkokapasiteetin ja palvelujen kytkykaupasta, kohtuuttoman hinnoittelusta, alhaisesta palvelujen ja laitevalmistuksen ristiintukemisesta tai syrjinnasta omien toimintojen hyvaksi. voimavarojaan kiintean nykyisten Lisaksi televerkon operaattoreiden ja yleislahetysyhtiOiden valta asema kotitalouksien markkinoilla merkitsee, etta ne hallitsevat viela keinoja Paikallisen tilaajaliittyman lisaksi tallaisia ovat ehdollisen paasyn jarjestelmat ja valintajarjestelmat. asiakkaat. lahitulevaisuudessa · tavoittaa Verkon ~iiyttomahdollisuus Kuten edella mainittiin, verkon tai aineiston kayttomahdollisuutta koskevat kysymykset ovat kaupallisia niihin sopimuskysymyksia, sovelletaan kilpailusaantoja. Joillakin aloilla on kuitenkin kaupallisia prosesseja. saantelylla tuettu ja 53 Direktiivi 95/47/EY televisiosignaalien koskevien standardien kaytosta, EYVL 23. 11. 1995. lahetysta L 281/51, 25 yhteenliittamisen saantelykehyksen edistamiseksi Telealalla avulla hyvaksytyn se, etta kayttajat voivat olla varmistetaan yhteydessa kehen tahansa muuhun kayttajaan ja etta palveluntarjoajilla on mahdollisuus tavoittaa asiakkaat tasapuolisin, syrjimattomin ja kohtuullisin ehdoin. Lisaksi kansallisille telealan saantelyviranomaisille on annettu valtuudet valiintuloon on toteutettu myos joukko suojatoimenpiteita entista suuremman avoimuuden ja syrjimattomyyden varmistamiseksi. kiistojenratkaisuun, ja ja ei sovelleta luoda esteita jos Kuten Ill luvussa mainittiin, se, etta avointa kaikkiin saantelykehysta ja infrastruktuureihin, saattaa vaaristaa sijoituksia, varsinkin tekninen lahentyminen ulottuu ajan mittaan myos tuotantoon, markkinoille palvelutasolle. lahentymisen myota nouseekin Mahdollisen esimerkiksi esiin onko televerkkoihin kayton periaatteen laajentaminen muihin verkkoihin perusteltua vai olisiko syyta kehittaa muita periaatteita. siita, sovelletun kysymys avoimen ja joilla lnternetin kehitykseen liittyy Myos telealalla lnternet-liittymien kysymyksia ehdoista, ja kiinteisiin tarjoajat paasevat nykyisiin matkaviestinverkkoihin. On myos pohdittu sita, pitaisikO naiden palvelujen tarjoajilla olla samat yhteenliittamisoikeudet kuin muillakin yrityksilla, olisiko niille annettava oikeus kayttaa erillisesti pitaisiko mita palveluelementtia, tarjoaviin tallaisiin myos televiestintapalveluja yrityksiin kohdistua tarjontaan yleensa liittyvia velvoitteita. 54 telepalvelujen tahansa Ehdollisen jarjestelmien paasyn kayttomahdollisuus voi tulla tarkeammaksi kuin tallaiseen johtavan yhteyden valvonta. jarjestelmaan niiden valityksella YhteisOn nakemyksessa ei edellyteta telealalla edelleenkaan paikallisliittymien tai niihin liittyvan rakenteellista taydellista infrastruktuurin erottamista tarjotuista palveluista. Tama ei merkitse sita, etta asianmukaisia suojatoimenpiteita ei otettaisi. nojalla. kilpailusaantojen kayttoon Todellisuudessa siirtoverkon asiakasliittyman eriyttaminen on monimutkaista ja sen on oltava kiinteasti yhteydessa kyseisilla markkinoilla vallitsevaan kokonaiskilpailuun, varteenotettavien vaihtoehtoisten jakelukanavien tietyilla saatavuuteen ja kilpailulahtokohtiin 54 Lisatietoja OECD:n edella alaviitteessa 5 mainitussa mietinnossa. Joitakin lnternetin valityksella tarjottavia puhelinliikennetta koskevia kysymyksia tarkastellaan komission tulevassa tiedonannossa lnternet-valitteisesta puhelinliikenteesta. direktiivin kannalta katsottuna. 90/388/EY markkinoilla. On esitetty, etta eriyttaminen voi olla pidemmalla aikavalilla kuluttajien edun vastaista, koska se poistaa teleorganisaatioilta taloudellisen omia langallisia tai langattomia verkkoja. kannustimen rakentaa Ehdollisen plilisyn jlirjestelmlit ja ehdoin tarjoaa paasyn yritykset yllapitavat investoinnit jarjestelmien tilausmaksuina Ehdollisen ansiosta sisallon ja palvelujen tarjoajat saavat takaisin tekemansa tai kayttoperusteisina maksuina. Televisiosignaalien lahetysta koskevista standardeista annettu digitaalitelevisiopalvelujen direktiivi ehdollista koskevan saatavuutta saantelykehyksen, jossa edellytetaan, etta naita tarjoavat jarjestelmia lahetysyhtioille teknisia palveluja tasapuolisesti, kohtuullisin syrjimattomasti. Direktiivissa otetaan huolellisesti tasapainotettu kanta taman uuden alan kaynnistysvaiheeseen. Siina esitetyt vaatimukset ovat riittavan vahaisia, investointeja voidaan jotta edistaa nopeasti kehittyvassa ja kaupallisessa ymparistossa, mutta toisaalta ne ovat riittavan vahvoja tasapuolisen kilpailun ja kuluttajien suojelemiseksi. Komissio on huolissaan hitaudesta direktiivin jasenvaltioiden osaksi saattamisessa lainsaadantoa. sille toimii Komissio perustamissopimuksessa myonnettyjen valtuuksien nojalla varmistaakseen direktiivin taytantoonpanon maaraaikaan asianmukaisen mennessa. Silloin kun taytantoonpanossa on ilmennyt puutteita, komissio on toiminut ripeasti perustamissopimuksen maaraysten mukaisuuden varmistamiseksi. innovaatioita hyvinvoinnin teknisessa ja ovat Navigointijlirjestelmlit kehittyneet valineeksi, joka auttaa kayttajia hallitsemaan tiedon ja palvelujen maaran kasvua ja laaja tietoyhteiskunnassa. alaisuutta Navigointijarjestelmia ovat esimerkiksi selaimet (esimerkiksi Netscape, Microsoft Explorer), hakujarjestelmat ja sahkciset ohjelmaoppaat (EPG-oppaat). (Altavista, Yahoo! jne. ) tutkimista varten, kun Talla hetkella ne muodostavat kaksi erillista markkinalohkoa - selaimet ja hakujarjestelmat taas lnternetin ovat tulevaisuuden sahkcisia ohjelmaoppaat ovat katsojia jotka kanavanvaihtajia, digitaalisten -kanavien televisio-ohjelmien viidakossa. Monet ovat sita mielta, etta tama johtaa nykyisen uusi ohjelmien valintatapa kanavakasitteen muuttumiseen ja etta se korvautuu yleisluonteisella tuotemerkkijaolla, jota kuluttajien valinnat taydentavat. ohjaavat ja henkilOkohtaiset omat Selaimet ja hakujarjestelmat ovat luonnostaan itsenaisia, ja niilla voidaan liikkua lnternetissa olematta sidoksissa tiettyihin tietolahteisiin tai 26 kayttolaitteisiin tiettyihin Kilpailukysymyksia nostattanut selainten pakkaaminen muiden ohjelmistojen sisallyttaminen muuhun ohjelmistoon. ohjelmistoihin. tai kuitenkin · hiljattain yhteen jopa kanssa on tai eri osissa paasyn jarjestelmien ja Ehdollisen riippuu navigointijarjestelmien · menestys arvoketjun yritysten toimivien yhteistyosta, mika korostaa porti. nvartija~ r~olia, jolloin varsinkin vertikaalisest1 momala1sten yritysten mahdollisuudet kaytta~. asem~~nsa vaarin muiden yritysten markkino1lle paasyn estamiseksi lisaantyvat. Digitaalitelevisioalalla jo sovellettujen periaatteiden laajentamista olisi harkittava, uu~et tulokkaat eivat jarjestelm1en ulkopuolelle. jotta varmistetaan, etta tallaisten jaisi. televisi?- palveluJen Toisin kuin selaimet, ohjelmaoppaat ovat sidoksissa niiden kautta saatuun tietoon, ja niita_ kehitetaan apuvalineiksi tietyille digitaalitelevisio:, · ohjelmaryppaille ja tai vuorovaikutteisten yhte1starJontaa varten. Kysymykset muiden palveluntarjoajien luetteloinnista. ja palvelujen keske1sen luetteloinnin merkityksen. 55 j~il~a t1etty1hin tietyt sidotaan palveluryppaisiin, muodostua ongelmallisiksi. Talloin ne edellytta~at saantel~a muiden palveluntarjoajien palveluJen saanrnn ja varmistamiseksi syrjimattomin ehdoin. ja ohjelmien tasosta ohjelmaoppaat tasapuolisin, jarjestelyt. Valikoivat saattavat avoimin saavat ja pain. (API). rajapintana esimerkiksi kayttojarjestelmaa. Kuluttajien kotipaatteen uutena piirteena on on sovellusohjelmointiliittyma API joka muistutt~~ paatteessa oleva ohjelmisto, mikrotietokoneen Sita kaytetaan paatteessa olevien vuorovaikutte. isten ohjelmaoppa1den, sovellusten, ulkopuolisiin hallintaan sovelluksiin Tietokoneteollisuuden johtuu suurelta osin kaytan. n?ssa menestys standardimuotoisista J01den ansiosta ne ovat voineet kehittaa suuren maaran sovelluksia. Tata kirjoitettaessa Euroopassa kaytetaan television lisalaitteissa erilaisi~ ~Pl liitantoja, mika saattaa aiheuttaa markkino1d~n yhteentoimivuusongelm1a. pirstoutumista Lisaksi APl alaisten standardien ja ohjelmaoppaiden seka ehdollisen paasyn jarjestelmien yhdistetty kaytto o~at vaarassa johtaa palveluihin paasya valvov1en yritysten vaarinkaytoksiin. omistusoikeuksien APl-liittymista,. ja 55 Samankaltaisia ongelmia on jo kasitelty yhteison kilpailusaantojen nojalla, esimer~iksi lentol~i-~~ntees~en liittyvien hpunvaraus1ar1esteln:i1en yhteydess~. joista on saadetty neuvoston as_et~~s1ssa 2299/89, 3089/93 ja joita on tarkasteltu as1akir1assa KOM(97) 246 lopullinen, 9. 7. 1997. ATK-pohjaisten 27 muuttuvassa tulo tapahtuu Digitaalitelevision markkinoille nopeasti teknologisessa ymparistossa, jonka lopl:Jllinen muoto ei ole viela selvilla. Komissio vuoksi lausuntoja televisiosignaalien standardeista annettu lahetysta koskevista ja sen direktiivi riittava markkinaseurausten kasittelemiseksi. teknisen kehityksen haluasi onko taman siita, Sisal/on saatavuus sopimuksiin. Yleensa sisallontarjoajien, oikeudenomistajien ja sisallon valittajien valiset jarjestelyt perustuvat kaupallisiin Jes myonnetaan yksinoikeuksia, saatetaan joutua soveltamaan kilpailusaantoja. Sisallon tarjoajien ja valittajien valiset yksinoikeussopimukset saattavat rajoittaa kuluttajien kilpailijoiden valintoja estamalla tarjoaman aineiston saannin ainakin siihen asti, kunnes kayttajille suunnattu jakelukanava on taysin kilpailtu. Tarkeaa aineistoa, kuten suuria urheilutapahtumia, omistus saattaa antaa yrityksille erityista kaupallista valtaa. koskevien oikeuksien. ( esim. videoiden levityskanavia Sisaltotuotanto on hyvin riippuvaista levikista, ja se yleensa hankkii mittakaavaetuja valvomalla tarkoin elokuva, vahittaismyynti, videovuokraus, kertamaksuperiaatteella, televisiopalvelu ilmainen maksutelevisiopalvelu televisiotarjonta). Omistajilla · on yleensa yksinoikeus aineiston levitykseen. Lahentyminen saattaa vaikuttaa levityskanavien hallinnointiin, ja yksinoikeuksiin perustuvan sahkoisen levityksen merkitysta, kun halutaan taata mahdollisimman suuret tulot. kasvattaa muihin kuin ja saattaa lahentyminen aukoa Vastaavasti pullonkauloja. valityskanavien KaapelitelevisioyhtiOille myonnetyt jakelun yksinoikeudet eivat esimerkiksi enaa valttamatta johda niiden monopoliasemaan palvelutasolla. todennakoisesti KaapeliyhtiOt kilpailevat ja satelliittivalitteisten lnternet- maanpaallisten liittymien tarjoajien ja teleoperaattorien kanssa. televisiopalvelujen, digitaalisten IV. 2. 4 Taajuuksien saatavuus digitalisointi kaistanleveystarpeen Siita huolimatta, etta lahentymisen perustana oleva laajentaa merkittavasti lahetysverkkojen kapasiteettia, seka yritysten etta lisaantymisesta johtunut kysynnan kasvu merkitsee sita, etta resurssikysymykset muodostavat edelleen keskeisen Keskeisia saantelyn kysymyksia on taajuuksien saatavuus. aiheen. resurssi. Taajuudet ovat digitaaliaikanakin tarkea, mutta rajallinen siirtyminen analogisista teknologioista digitaaliteknologioihin seka hyOdyttaa etta matkapuhelinliikennetta merkittavasti Vaikka lopulta siirtyminen yleislahetystoimintaa, tapahtuu kuitenkin hitaasti. lnternet-palvelujen ja muiden satelliittiyhteydet osalta online-palvelujen tarjoavat mahdollisuuden nopeaan lahetykseen mikrotietokoneelle ja televerkon kayttoon paluukanavana. kiintean ja langattomien Lisaksi matkaviestinjarjestelman yleismaailmallisen (UMTS) vuosisadan alkupuolella osoittaa, etta taajuuksien kysynta kasvaa jatkuvasti. paikallisliittymien televisiopaatte~lle kayttoonotto ensi tai luvussa taajuuksien taajuuksien merkitys, Kun otetaan huomioon voidaan todetut todeta, etta 111 alakohtaiset erot voivat vaikuttaa kaytettavissa olevien taajuuksien maaran ja hinnan osalta merkittavasti nykyisten ja uusien jakelukanavien kehitykseen. Vaikka yleisesta kohdentamisesta paatetaan kansainvalisella ja alakohtaiset alueellisella taajuuksien hinnoitteluerot voivat luoda kilpailun vaaristymia. Esimerkkina tasta on tilanne, jossa yleislahetysyhtiO, ja online-palveluja, kayttaa ilmaiseksi tai edullisesti saamaansa taajuusaluetta ja kilpailee sellaisten teleoperaattoreiden ovat maksaneet taajuuksistaan kaupallista arvoa vastaavan hinnan. joka tarjoaa multimedia- nykyiset kanssa, tasolla, jotka se, etta taloudelliselta kannalta Monet vaittavat, etta katsoen taajuusalueen hinnoittelulla voidaan edistaa sen entista tehokkaampaa kayttoa ja taajuudet myonnetaan varmistaa alueille, joissa niiden tarve on suurin. On myos esitetty, etta samanlaisia kaupallisia periaatteita taajuuspolitiikkaan olisi sovellettava siina taajuuksien myontamisesta vaiheessa, paatetaan radiohallintojen konferensseissa tai alueellisella tasolla siten, etta myontamispaatoksissa taajuudet pyrittaisiin antamaan suurta lisaarvoa tuottaville kayttajille vahemman kayttajien sijasta. tuottavien maailman lisaarvoa kun kaikki taajuusalueet Jos arvioitaisiin kaupallisesti, se saattaisi kannustaa nykyisia julkisen sektorin kayttajia, kuten armeijaa tai kustannuksiin nahden poliisia, teknisia entista ja taajuuskaistoja tiettyja vapauttamaan uusille palveluille. kayttamaan tehokkaampia ratkaisuja siten keinona, Monet talousasiantuntijat suosivat taajuuksien huutokauppaamista voidaan taata kuluttajia eniten hyOdyttavat parhaiten tulokset. Jotkut ovat kuitenkin huolissaan tallaisen hinnoittelun vaikutuksista kuluttajilta perittaviin hintoihin. jolla kohti askel Yksi tehokkaampaa kayttoa voisi olla nykyisista kaytannoista, taajuusalueet varataan tietyille palveluille, entista luopuminen tietyt tai taajuuksien J01ssa on otettu edelleen hairioiden vaadittaisiin tallaisia palveluja valittaville tekniikoille. Tassa tilanteessa tiettyjen teknisten -esimerkiksi eri jarjestelniien valisten sahkomagneettisten torjuntaan tarkoitettujen - vahimmaissuojatoimenpiteiden toteuttamista. Tama on yksi niista kysymyksista, yleismaailmallisen esille jotka (UMTS) yhteydessa, matkaviestinjarjestelman mutta laajemminkin. Kaytannossa tama voisi merkita sita, etta sen varattaisiin sijaan, etta taajuusalue tai nimenomaan matkaviestinliikenteelle taajuusalueen haltija yleislahetyksille, sa1s1 kayttaa taajuuksia haluamiensa palvelujen tarjoamiseen. joita voitaisiin soveltaa tietty kysynta taajuuksien etenkin Lisaantyva yleismaailmallista matkaviestinjarjestelmaa ja satelliittipohjaisia palveluja varten asettaa myos yha suurempia paineita nykyisille, taajuuksien kayton yhteensovittamisesta alueellisella tasolla vastaaville jarjestelmille. I ja osien alojen palvelujen siirtymiselle luvuissa kuvaillaan II Edella olevissa siirtymista eri lahentyvien analogisesta tekniikkaan. digitaaliseen Jasenvaltioilla voisivat merkittavasti vaikuttaa tahan prosessiin laatimalla selkeita aikatauluja suunnittelun talle selkeyttamiseksi. Joidenkin mielesta asia on riippuvainen kayttajien mieltymyksista ja olisi sen markkinavoimien ratkaistavaksi. Taajuuksien kysynta on kuitenkin kaytettavissa olevia resursseja suurempi, joten hallitukset ovat avainasemassa arvioidessaan uudelleen televiestinnan, yleislahetysten seka kayttamien yksityisen resurssien tamanhetkista tasapainoa. julkisen sektorin jatettava vuoksi ja sita, pohdittava edellyttaako Olisi tama siirtyminen yhteensovittamista Euroopan tasolla. Voidaan katsoa, etta selkea aikataulu taajuuksia kayttavien palvelujen taydelliselle siirtymiselle analogisista digitaalisiin lahetyksiin estaisi paitsi sisamarkkinoiden pirstoutumisen myos viiveet analogisten palvelujen kayttamien arvokkaiden taajuuksien vapautumisessa toiseen kayttoon. Toisten taajuuksien kohdentamiskysymykset kuuluvat sellaisenaan toissijaisuusperiaatteen piiriin eika yhteisolla ole osuutta niita koskevassa paatoksenteossa. mielesta tallaiset IV. 2. 5 Standardit Tassa vihreassa kirjassa on esitetty, etta keskeinen seuraus tietotekniikan, televiestinnan ja kuluttajaelektroniikan valisten teknisten raja aitojen hamartymisesta on palvelujen lisaantyva Tietoyhteiskunnan maailmanlaajuistuminen. lahtokohtainen maailmanlaajuisuus edellyttaa, etta sen kehitysta tukeva standardointi on myos maailmanlaajuista. Kayttajat saattavat haluta kayttaa mita tahansa palvelua milta tahansa 28 kaytetysta paatteelta kayttoliittyman maantieteellisesta riippumatta palvelun monelta taholta. tai sijainnista ja he voivat ostaa haluamansa teknologiasta ei ja ole Standardoinnin tarkea tavoite on taman vuoksi verkkojen yhteentoimivuus. palvelujen tekninen Tavoitteena yhdenmukaistaminen. Standardointi on kuitenkin valine, jolla voidaan vahvistaa seka yleisia poliittisia paamaaria, kuten viestintapalvelujen saantelykehysta. sisamarkkinoita Parhaiden liiketoimintakaytantojen yleistamista ja digitaalisten allekirjoitusten tietosuojaan turvallisuuteen tukea asianmukaisen saantelykehyksen mukaisesti standardoinnin yksimielisyyspyrkimysten avulla. 56 liittyvilla aloilla voidaan etta ja valineet Taustalla on perusteltu yleinen etu, kun yrityksille, kayttajille ja viranomaisille annetaan tehokkaat yksimielisyyden aikaansaamiseksi seka Euroopan tasolla etta kansainvalisesti. tietoyhteiskunta Vaikka standardointi toteutuu maailmanlaajuisesti, voidaan aloittaa alueellisella tasolla, edellyttaen etta muiden alueiden edustajat voivat osallistua tarjoaa naihin toimiin. TyOryhmajarjestelma ja se puitteet yksimielisyyden kehittamiseen myos tahoille mahdollisuuden vaikuttaa entista enemman kansainvaliseen standardointiin. eurooppalaisille antaa IV. 2. 6 Hinnoittelu ja Tietotekniikkamarkkinoilla online julkaisumarkkinoilla on hyvin vahan erityista hintavalvontaa. Yleistahetystoiminnassa ( esim. lupamaksun) hintavalvonta. perustuu yleensa yhteista etua koskeviin tavoitteisiin, joiden avulla pyritaan varmistamaan se, etta katsojilla ja kuuntelijoilla on varaa maksaa palvelusta, jolloin saavutetaan ilmaiskanavien korkea kayttoaste. Telealan kohtuuhintaisuuden vaatimus perustuu samaan o_letukseen. Eraissa jasenvaltioissa tama vaatimus nakyy hintojen ylarajamekanismeina, sovelletaan vahittaispalveluihin ja/tai yrityspalveluihin seka tietyille kayttajaryhmille suunnattuina tuettuina koske hintoina. Hintasaantely ei sellaisia maksullisia televisiokanavia, ilmaiskanavia, kilpailua markkinoilla. yleensa eika kohdistuu yleispalvelun joihin joita kilpailtuihin markkinoihin Lisaksi telealan erityissaantelyssa, joka on osa taysin siirtymista, etta merkittavassa markkina- valvotaan, perivat asemassa operaattorit olevat maksuja kustannusperusteisia ja yhteenliittamisesta, puheenvalityksesta 56 Katso jaljempana alaviite 60. 29 verkkokapasiteetin vuokraamisesta. Tallaisessa tilanteessa hintasaantely toimii valivaiheena kilpailuun. Yhdelta monelle siirtymisessa suuntautuvien lahetysten puolelta ei ole IOytynyt suoraa mutta vastinetta, nousemassa yhteenliittamiskysymyksia ja esimerkiksi kertatapahtumapainotteisten toimintojen tiimoilta - ehdollinen paasy on ensimmainen tallainen alue. vuorovaikutteisuuden on tietoyhteiskunnan tarkea lnnovatiivisilla hinnoittelupaketeilla on osuus palvelujen edistamisessa. Perusrakenteiden kustannukset vaikuttavat suoraan monien online- palvelujen ja palvelujen kertatapahtumapainotteisten kaynnistymiseen. Tarkeimpana kaupallisena viestina on oltava, etta innovatiivinen hinnoittelu on olennainen edellytys online-palvelujen ja laaja-alaisemmalle muiden palvelujen. entista kaytolle. vaikka vaaristymia, On ehka myos arvioitava, aiheuttaako eri hinnoittelusaantOjen soveltaminen eri verkkoihin lahentymisen kenties synnyttamassa ymparistossa missa tahansa verkossa voidaan tarjota mita tahansa palveluja. Samalla kilpailevien lahetystapojen olemassaolo hintojen todennakoisesti maaraamismahdollisuuksia esimerkiksi verkkoon paasyn osalta kilpailijoista riippumatta, joten saantelya ei ehka tarvitakaan. rajoittaa etta entista tallainen vahitellen pa rem min Lahentyminen voi ajan mittaan asettaa julkisen my Os yleislahetystoiminnan harjoittajille paineita. kaupallisia saadut Telealalta saattavat olla kuvaavia, koska kokemukset siirtyneet ovat operaattorit hinnoittelemaan palvelujaan siten, etta ne vastaavat sita toimintaymparistoa, jossa kilpailun merkitys on yha suurempi tahan hinnoitteluun kohdistetusta saantelysta huolimatta. Kokemus on kuitenkin osoittanut, hintarakenteen mukauttaminen voidaan toteuttaa siten, ettei se kohtuullista tarjottujen haittaa kokonaishinnoittelua. julkinen rahoitetaan yleislahetystoiminta (lupamaksut, mainonta, tuki), estaa televiestinnan kanssa. On suorat vertailut otettava ta ma lahetysyhtiOita ottamasta kayttoon erilaisia hinnoittelurakenteita. Olisi myos arvioitava sita, kaupallisemmat miten hinnoittelumenetelmat vaikuttavat kelpoisuuteen saada valtion rahoitusta tai paasta osalliseksi kuten mainonnasta, muista tai oikeuksien taloudellisesta kayttomaksuista hyOdyntamisesta. palvelujen Se, miten nykyisin tulolahteista, estaako julkinen kantaa entista siihen, yhteisten etujen saavuttaminen. Kuten edella mainittiin, tama vastaa taysin s~ta merkitysta, joka Euroopan tasolla annetaan yleishyodyllisille taloudellisille palveluille yhteison eurooppalaista yhteiskuntaa koskevassa nakemyksessa. Edella olevissa I ja II luvuissa esiin tuodut suuntaukset eivat poista yleispalvelua koskevan saantelyn merkitysta televiestinnassa tai julkisen palvelun tehtavaa yleislahetystoiminnassa. ltse asiassa tarjoamat mahdollisuudet tekniikan nykyisin lisaavat selkeiden tehokkaiden saantojen ja tarvetta tietyilla alueilla, joita ovat esimerkiksi yksityisyyden suoja ja tietosuoja: kulttuurisen monimuotoisuuden edistaminen tai alaikaisten suojelu ja yleisen jarjestyksen turvaaminen. tavoitteet saavutetaan Lahentymisen vaikutus voi ilmeta hyvinkin siina, miten ja kuka ne saavuttaa. Kuten Ill luvussa todetaan, kunkin alan erityispiirteisiin mukautetut saannot voivat esteita kuitenkin palvelukokonaisuuksien rajat ylittaville toimille. piilevia tarjonnalle muodostaa tai Yhteisla etua koskevien tavoitteiden tarve on maariteltava selkeasti avulla vuoksi harjoittajien lahtOkohtana lahentymisen saatavuus- koska ulottuu laajemmalle, Yleispalveluvelvoitteiden yleensa varmistetaan se, etta maaritellyt palvelut ovat taas saatavilla kaikkialla kohtuuhintaan, kun julkinen yleislahetystoiminnan ja palvelutehtava hintakysymyksia siina maarataan myos tarjottujen palvelujen sisallosta. Taman perusteella tapahtuvan yhteista etua koskevien tavoitteiden arv1ommn tarve maaritella yhteista etua koskevat tavoitteet siten, etta markkinatoimijoilla on selkea kasitys velvollisuuksistaan. Eraiden mielesta tallaista arviota tarvitaan myos, jotta voidaan tarkastella, edelleen tavoitteet nama soveltuvatko kehittyvaan viestinta- tiedotusymparistoon. ja Jotkut puolestaan katsovat, etta tavoitteet ovat edelleen ne saavutetaan, saattaa muuttua. Kummassakin tapauksessa arv1ommn edellytyksena nayttaa olevan perustavoitteiden selkea tunnistaminen. sop1v1a, mutta asianmukaisen oltava tapa, jolla on tai on asetettu useamman Lahentyvien alojen tiettyjen tavoitteiden osalta toimijan yhden erityisvelvollisuudeksi sen varmistaminen etta nama tavoitteet saavutetaan. Tama koskee telealan yleispalvelun tarjoajia tai lahetysyhtioita, yleislahetystoiminnassa palvelun joiden tarjoaminen. velvollisuuksien tayttamisesta aiheutuneet kustannukset voidaan jakaa muiden jos operaattorien kustannukset ovat kohtuuttomat. tehtavana Telealalla kanssa, julkisen niita on ja/tai Onko kansallisessa yhteison A) kaytettavat lainsaadannossa ja televiestintaan, tietotekniikkaan liittyvat maaritelmat mukautettu lahentymiskehitykseen? hetkella tiedotusvalineisiin talla lahestymistapoja, B) Onko lahentymisen vuoksi muutettava nykyisia lahestymistapoja tai otettava kayttoon uusia sovelletaan markkinoille paasyyn ja toimilupiin, verkkojen kayttomahdollisuuteen, asiakkaiden (myos ehdollisen paasyn tavoitettavuuteen jarjestelmiin), sisallon saatavuuteen ja yleensa hinnoitteluun? joita C) Onko lahentymisen vuoksi muutettava taajuuksien myontamista ja hinnoittelua, ja miten olisi lahentymisen nakokulmasta suhtauduttava lopulliseen siirtymiseen analogisista digitaalisiin palveluihin ja tarvitaanko analogisista palveluista luopumiselle erityinen aikataulu? Mitka tavoitteet D) asetettava standardoinnille lahentymiskehitysta ajatellen ja millainen pitaisi olla alueellisen ja kansainvalisen standardoinnin suhde? olisi Mita mahdollisia E) tarvitaan varmistamaan, etta kuluttajien ja vammaisten huomioon kayttajien lahentymiskehityksessa? lisatoimia otetaan edut IV. 2. 7 Yksittaisen kuluttajan edut jotta voitaisiin Tavoiteltaessa mahdollisimman suurta hyotya ja pyrittaessa supistamaan kuluttajia koskevat riskit luotava riittavat mahdollisimman pieniksi on saantelyvalineet, turvata kuluttajien perusoikeudet ja vastuut, joita liittyy lahentyvilla aloilla laajalti liikkuvaan valtavaan koskevat Yksityisyytta tietomaaraan. ja alaikaisten kysymykset, vastuu sisallosta suojelu, suhteessa sananvapaus kunnianloukkauskysymyksiin, toimivaltaongelmat ja kuluttajien edustus ovat asioita, paneuduttava uudessa on toimintaymparistossa. joihin !1~'{f~":\~l~~~~~t:!'e~~at'+kos'kevlen'>;;tavoitteiden i~@~~,Hn@mtn,,u:,,. ,. · Kaikilla lahentyvilla aloilla on saantoja, joiden avulla pyritaan turvaamaan tiettyjen yleisten ja ·. n::2i::I;. , ,. 30 julkisen toimia kokonaisvaltaisesti On esitetty, etta koska telealalla on olemassa tallainen jarjestelma, vastaavan mahdollisuuden palvelun puuttuminen yleisradiotoiminnalta haittaa sellaisia yrityksia, jotka haluavat tai edistaa telemarkkinoille pyrkivien media-alan yritysten asemaa. Toisaalta on oltu sita mielta, etta lahentyminen ei aseta kyseenalaisiksi ·erilaisia lahestymistapoja, koska perustavoitteet ovat melko erilaisia. Lisaksi on esitetty, etta julkisen liittyvia velvollisuuksia ei ole yksinkertaisesti mahdollista hinnoitella jarkevalla tavalla ja etta televiestinnan alalta saaduista kokemuksista ei ole hyotya tassa yhteydessa. tehtavaan palvelun tai kuka kysya, voidaan Llsaksi pystyy tulevaisuudessa vastaamaan julkisen palvelun tehtavasta yleispalvelua? tarjoamaan Velvollisuudet ovat perinteisesti koskeneet yhta nimettya organisaatiota (tilanne on kuitenkin joissakin muuttumassa yleispalvelun osalta etta jasenvaltioissa). tarjota puhelintoimintapalveluja tietokoneen tai television valityksella, tai se, etta lnternetin valityksella voidaan lukea, katsoa tai kuunnella ohjelmia, yleislahetysyhtioiden osoittaa, etta uusilla palvelumuodoilla saattaa olla velvoitteiden tayttamisessa. On syyta pohtia, onko kyseisten velvoitteiden asianmukainen yksilointi tarpeen myos taman vuoksi. Se, voidaan naiden tarkea osuus Lisaksi on pohdittava, olisiko nykyisia jarjestelmia muutettava yhtenaisen kehyksen luomiseksi seka julkisille yleisradioyhtiOille etta esimerkiksi yleislahetysyrityksille yksityisille siten, etta eri yritysten, myos perinteisen alan annettaisiin osallistua naiden ulkopuolelta, velvoitteiden koskeviin tarjouskilpailuihin. Silloin kun alan teollisuus tai jopa julkinen valta myontaa rahoitusta kyseisten palvelujen tarjoamiseen, voidaan muun muassa kysya, olisiko jarjestelma ulotettava koskemaan kaikkia yrityksia, jotka haluavat ottaa tehtavakseen julkisten velvoitteiden tayttamisen. tayttamista tama Sisaltoa koskevat tavoitteet jo tavoitteiden johtamassa sisaltoa Lahentyminen on koskevien toteuttamiskeinoihin liittyvien lahestymistapojen uudelleenarviointiin. Nain on jo tapahtunut lnternetin haitallista ja tahestymistapojen laitonta sisaltoa koskevien yhteydessa jakso). Kaikkein keskeisin kysymys ei olekaan yksittaisten saantojen soveltuvuus, vaan se, edellyttaako teknologian vaikutus yksittaisiin palveluihin tavoitteiden olevien kyseessa saavuttamiskeinojen uudelleenarviointia. (katso IV. 1 etta nykyisia lahestymistapoja on arvioitava kyseessa olevan palvelun erityisominaisuuksien perusteella. Se merkitsee myos sita, ettei tarvita yhta normia, jota sovelletaan samaan aineistocin jakeluun kaytetysta kanavasta riippumatta. Sen sijaan voidaan soveltaa erilaisia normeja. On esimerkiksi todennakOista, etta ilmaiskanavilla tapahtuvaan mainontaan sovellettu valvonta ei maksullisiin TV-ohjelmiin tai lnternet-palveluihin sovellettuna kyseisten palvelujen erityisluonteen vuoksi. kannatusta sa1s1 Yleislahetystoiminnan · tehtava julkisen palvelun · harjoittajille Yleislahetystoiminnan annettua julkisen palvelun tehtavaa pidetaan merkittavana tahan velvoitetuilla kulttuurin kannalta, ja rahoitukseen, kunhan yrityksilla on oikeus perustamissopimuksen maarayksia noudatetaan. Tama nakemys vahvistetaan Amsterdamin liitteena olevassa poytakirjassa. 57 perussopimuksen tuo katselijoiden lahteita. Viranomaisten on ulottuville Lahentyminen kuitenkin entista enemman audiovisuaalisen jatkuvasti tiedon valvottava, missa maarin tavanomaisella markkinatoiminnalla saavutetaan halutut yleiset tavoitteet, esimerkiksi muiden tiedotusvalineiden kautta, yleislahetysyhtiOita voidaanko koskevia maarayksia sen vuoksi lieventaa. ja kohti. vuorokautta Ensinnakin tulevat Perinteisten yleisradioyhtiOiden on arvioitava lahentyvassa tehtavansa uudelleen ymparistossa. niiden vaajaamatta markkinaosuudet kuluttajien pienenemaan valintamahdollisuuksien lisaantyessa markkinoilla, jotka ovat jo nyt lahes saavuttaneet kyllastymispisteensa, kun ajatellaan kuluttajien audiovisuaalisia kuluttaa mahdollisuuksia palveluja Lisaksi merkittavimman ohjelmasisallan hintojen nousu taloudellisia paineita, voi aiheuttaa yhtiOille nykyiset joiden rahoitusmekanismit eivat enaa riita. Kyse on yleislahetysyhtiot siita, julkiset lahetysoikeuksista jatkossakin hankkimaan tarpeeksi kaytavassa kilpailussa kovassa kiinnostavaa lahetysmateriaalia, kun otetaan huomioon niiden nykyisten rahoitusmekanismien rajoitukset. Monet valmistautuvat asettamat ja kayttamaan asiakkaidensa merkkiuskollisuutta kilpailussa uusien maksullisten televisiopalvelujen kanssa. hallitsemiseen mainettaan pystyvatko hyvaksi tekninen Toisaalta yleislahetysyhtiOille mahdollisuuksia seka uusien lahentyminen joukon tarjoaa uusia toimintatapojen Pohjimmiltaan sovelletaan suhteellisuusperiaatetta, mika merkitsee sita, tassa 57 EY:n perustamissopimuksen liitteena oleva poytakirja N:o 32 jasenvaltioiden julkisesta yleisradiotoiminnasta. 31 ja etta tarjoamalla muodossa uusia mahdollisuuksia katselijoiden ja kuuntelijoiden tavoittamiseen. Tama voi lujittaa niiden nykyista tulonlahteita tarjota arvokkaita asemaa lisaksi. rahoituksen nykyisen saantelykehyksessa annettava olisi lahetysyhtioille mahdollisuus hyOdyntaa naita olisi myos uusia mahdollisuuksia. Siina annettava hyOdyntaa mahdollisuus mittakaavaetuja ja laaja-alaisen tuotannon etuja, silloin kun ne hyOdyttavat myos kuluttajaa. Jos palvelun julkisen tueksi yleislahetysyhtion tehtavan suorittamisessa tarkoitetulla valtion rahoituksella tuetaan tallaisia uusia toimintoja tai uuden lnternetin kayttoa, naihin kaytantoihin olisi sovellettava perustamissopimuksen ja palvelujen koskevia maarayksia. kilpailusaantoja vapautta teknologian, tarjoamisen esimerkiksi Muut yleista etua koskevat tavoitteet ja turvaaminen tietosuoja. Yksityisyyden Jotta lahentyminen voi synnyttaa palveluja, kayttajien on voitava luottaa siihen, etta heidan yksityisyytensa suojataan asianmukaisesti ja erityisesti, etta tiedonsiirto heidan kayttamissaan verkoissa on turvallista. Yhteison tasolla on jo sovittu tietosuojaa koskevasta lainsaadann6sta58 televiestinnan ja sita tietosuojaa koskevilla ja erityissaannoilla. 59 taydennetaan piakkoin yksityisyytta ja ja salausta koskevassa digitaaliset Salausmenetelmat allekirjoitukset. Digitaalisia allekirjoituksia ja viestien komission tuoreessa tiedonannossa on suositeltu toimia luotettavuuden varmistamiseksi tietoturvan viestinvalityksessa. 6° sahkoisessa Koska sahkoinen luonteeltaan maailmanlaajuista, suosituksissa painotetaan ja sellaisten -palvelujen tarvetta, jotka vastaavat yritysten ja yksiloiden erilaisia tarpeita. salausmenetelmatuotteiden kaupankaynti on Kulttuurin monimuotoisuus. Euroopan yhteisojen tuomioistuin totesi audiovisuaalista alaa koskevassa ennakkotapauksessa ("TV1 O", asia C23/93, 9. 10. 1994 ), etta kulttuuripoliittiset tavoitteet ovat yleista etua koskevia tavoitteita, jasenvaltioiden on perusteltua pyrkia. joihin lokakuuta 1995, 58 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, yksiloiden annettu 24 paivana suojelusta henkilotietojen kasittelyssa ja naiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23. 11. 1995. 59 Ehdotus direktiiviksi henkilotietojen kasittelysta ja yksityisyyden suojasta te/eviestinnan ala/la. , neuvoston 12. 9. 1996 hyvaksyma yhteinen kanta, EYVL C 315, 24. 10. 1996, s. 6. 6° Komission tiedonanto Tietoturvan sahkoisessii vannistaminen digitaalisia allekirjoituksia ja viestien sa/austa koskeva eurooppalainen ma/Ii, KOM(97) 503, lokakuu 1997. viestinvalityksessii ja luottamuksen. valine liitetaan Perinteisen yleisradiotoiminnan julkisen palvelun tehtava on perinteisesti ollut taman tavoitteen saavuttamiseen. Tata asiaa koskeva poytakirja EY:n perustamisso'pimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin perussopimuksella, ja siina korostetaan, · etta 'Jasenvaltioiden julkinen yleisradiotoiminta jokaisen yhteiskunnan demokraattisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin samoin kuin tarpeeseen turvata viestinnan moniarvoisuus". suoraan liittyy etta siihen, kehittyvat tasolla EY:n perustamissopimuksen Yhteison 128 artiklassa edellytetaan, etta ''yhteiso jasenvaltioiden myotavaikuttaa kukoistaviksi" myos kulttuurit audiovisuaalisella alalla ja etta yhteiso ottaa myos "kulttuuriin liittyvat nakOkohdat huomioon muiden sopimuksen maaraysten toiminnassaan". Komissio aikoo mukaisessa laatia vuonna 1998 vihrean kirjan, jonka keskeisena aiheena on uusia audiovisuaalisia palveluja koskevien tietopalveluja kulttuurinakokohtien kehittaminen. taman ja on perinteisesti ja yleinen Alaikaisten suojelu jarjestys. Samalla kun alaikaisten suojeluun ja yleiseen liittyvat yhteista etua koskevat jarjestykseen tunnustettu tavoitteet kansallisella tasolla ja yhteison tasolla (katso esimerkiksi "Televisio ilman rajoja" -direktiivin 22 artikla), lahentymiskehityksen tuottamien palvelujen kertapainotteinen sitova tavoitteiden luonne. saavuttamiseen keinojen muuttamista suhteellisuusperiaatteen mukaisiksi. naiden kaytettavien edellyttaa joidenkin pyritaan toteuttamisen ja valvonnan Suojatoimenpiteiden vaikeus I nternetin haitallisen tai laittoman sisallon osalta on toinen esimerkki siita, miten lahentyminen rajoja, koettelee perinteisten saantelytapojen vaikka se ei mitatoikaan periaatetta, jonka noudattaminen saannoilla turvaamaan. 61 lnternetin maailmanlaajuinen toteuttamisen vaikeus luonne yksittaisissa jasenvaltiossa johtavat teollisuuden itsesaantelykaytantoihin perustuviin ratkaisuihin eivatka niinkaan muodolliseen saantelyyn, seka teknisiin ratkaisuihin, joiden avulla vanhemmat voivat ottaa entista suuremman vastuun. Nama asiat huomioon ottaen komissio teki ehdotuksen neuvoston ja ihmisarvon suojelusta. 62 Suosituksella pyritaan edistamaan yhteisia suuntaviivoja kansallisen suositukseksi alaikaisten 61 Komission turval/isen 26. 11. 1997. tiedonanto Toimintaohjelma kiiyton edistamiseksi KOM(97) Jntemetin 583, 62 Ehdotus neuvoston ja ihmisarvon suojelusta, tehty 18 paivana marraskuuta 1997, KOM(97) 570. suositukseksi alaikaisten 32 itsesaantelyjarjestelmille alaikaisten ja tason ihmisarvon toteuttamiseksi audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa palvelun jakelutavasta riippumatta. suojelun •>···. n···~;;~;:;~~hij~~mi~~~i~!l~~~~~~a. • ,~u~. •. · · · · tteid. ,n;;t~rva~:h1~Pf:tr1} ·. ···; •····• 1·····•·'·;•i··~hiei$~;: ·· Tukeeko lahentymiskehitys niita keinoja, A) joilla tavoitteet yhteista saavutetaan televiestinnassa, tiedotusvalineiden toiminnassa ja tietotekniikassa vai asettaako se ne kyseenalaisiksi? koskevat etua Olisiko nama B) yksilOitava johtuu suorana1s1a tarkemmin velvoitteita, voisivatko entista useammat toimijat ottaa vastuulleen nama velvoitteet? jos niista tavoitteet ja Saantelyn rakennetta koskevat vaihtoehdot epavarmuus. paallekkaisen Edella olevassa Ill luvussa tuotiin esiin eriytetyn saantelyn mahdollisesti ja aiheuttama Epavarmuuden : katsottiin olevan esteena sellaisille nykyisille yrityksille, toimia useilla eri ja vastaavasti estavan lahentyvilla aloilla sahkOisen palvelujen ja kaupankaynnin takauspalvelujen) laajemman toteutumisen lahentyvissa ymparistoissa. ( esimerkiksi pankki-, ja entista jotka haluavat vakuutus- Jotkut myontavat naiden esteiden olemassaolon, mutta katsovat, etteivat ne ole ylipaasemattomia eivatka ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa. Kaytannossa ne kuvastavat yksinkertaisesti minka tahansa manilla talouden toiminnan aloilla tavanomaista nakemyksen mukaan nykyiset vertikaaliset 18hestymistavat saantelyyn ovat kestavia ja tarjoavat riittavan varmuuden useimmille markkinatoimijoille. liikeyrityksen Taman toimivan jakoa. siis Vaihtoehtoisen nakemyksen mukaan nama esteet sotivat nykyisia teknisia suuntauksia ja Taman markkinasuuntauksia vastaan. tarvitaan nakemyksen mukaan kaikkia lahentyvia aloja koskeva, yhteisiin periaatteisiin perustuva yhden saantelykehyksen malli, jossa mahdollisesti yksittaisfa palveluja koskevia erityispiirteita. sailytetaan joitain etta horisontaalisen On myos esitetty, teknista lahestymistavan olisi heijasteltava puolta siita tahansa jossa missa ilmicsta, verkossa voidaan tarjota mita tahansa palvelua, minka vuoksi horisontaalisen lahestymistavan kehittamisessa olisi pitaydyttava perustana olevaa infrastruktuuria ·koskeviin kysymyksiin. Nain verkossa tarjottuja palveluja voitaisiin kasitella eri tavoin. Palveluihin sovellettavissa nykyista saanncissa vertikaalista palvelujakoa tai ehka laatia uusi teknisia muutoksia ja markkinamuutoksia vastaava jako. noudattaa voitaisiin tavoitteena on tapauksessa Kummassakin ennen kaikkea siirtyminen pois alakohtaisen mallista saantelyn vertikaalisesta horisontaaliseen jossa tahentyvien pyritaan erottamaan alojen verkko- ja lahetyskerrokset ja kyseisissa verkoissa tarjotut palvelut. lahestymistapaan, toisistaan etta teettamassa komission Kahdessa tutkimuksessa63 nykyisten todetaan, vertikaalisten rakenteiden korvaaminen siten, etta palvelun ja siirtotapa tarjonta/sisaltO toisistaan horisontaalisesti, nayttaa erotetaan tarjoavan luvussa mainittuihin ratkaisun esteisiin. Ill Jaljelle jaavat palvelujen luokittelua koskevat pitaisi maarittelykysymykset. Maaritelmien kestaa tulevaisuuden haasteet paremmin niin, etta ne eivat toiminnan tekniikoihin. Jako kahteen perustana oleviin mahdollistaa horisontaaliseen kummallekin tasolle omat saantelyperusteet kuitenkin niin, etta niiden valiset yhteydet otetaan asianmukaisesti huomioon. liity yhta kiinteasti ta soon Ill luvussa kasiteltiin niita Edella olevassa yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia, joita aiheutuu kun ne joutuvat as101maan useiden eri saantelyelinten kanssa eri aloja yhdistavan toimintansa eri nakokohtiin liittyen. Tallaisten esteiden madaltaminen on tarkeaa innovaatioita ja investointeja edistavan ilmapiirin luomiseksi. Yritysten olisi helpompi hyOdyntaa keskitetyn palvelun periaatetta, jos hyvaksyttaisiin ajatus siirtymisesta saantelyrajoista vertikaalisista entista horisontaalisempaan tahestymistapaan. Tarkea kysymys on, pitaisiko jarkeistamisen johtaa yhden kaikkia kysymyksia - seka sisaltoa 63 Katso edella alaviite 19. 33 ja ja jakelua tarkoituksenmukaisempaa etta palvelujen tarjoamista kasittelevan saantelyelimen perustamiseen vai toteuttaa olisiko erillisyyteen palvelu- siirtotoimintojen perustuva vastu·ujako tai perati luoda mania saantelyelimia kummallekin tasolle. Jotkut ovat sita mielta, etta yksi saantelyelin pystyy parempaan johdonmukaisuuteen yhdistamalla saumattomammin yhteista etua ja taloudellista tehokkuutta samaan kehykseen. Jotkut kannattavat saantelyelinten pitamista erillaan toisistaan, jotta taloudelliset etunakokohdat eivat vaarantaisi yhteista etua. koskevat nakokohdat Lahentymiseen kuuluu kuitenkin lahtokohtaisesti se, etta yhtaalta palvelujen tarjontaa ja toisaalta niiden lahettamista ja siirtoa ei voida erottaa tiukasti toisistaan,_ vaan erottaminen voisi aiheuttaa vaikeuksia kasiteltaessa markkina asemaa ja vertikaalista yhdentymista koskevia kysymyksia. Yhteison ja jasenvaltioiden velvollisuuksien tasapainottaminen EY:n yhteison Tutkittaessa mahdollisen tulevan saantelymallin vaihtoehtoja on otettava huomioon se, miten vastaisuudessa ja jaetaan jasenvaltioiden velvollisuudet, seka vastaavasti se, miten jasenvaltioissa jaetaan kansallisten, alueellisten mahdollisesti ja paikallisviranomaisten velvollisuudet. Yhteison perustamissopimuksessa kannalta maaritellaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteison toiminta-alat. Toimi voidaan toteuttaa, jos sen ala kuuluu yhteison toimivaltaan "vain siina laajuudessa kuin jasenvaltiot eivat voi riittavalla tavalla toteuttaa suunnitellun jotka suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia voidaan taman vuoksi paremmin toteuttaa yhteison tasolla. " tapauksessa ja siina tavoitteita, toiminnan Edellyttaako A) televiestintaa, tietotekniikkaa soveltamistavan uudelleenarviointia? nykyinen yleislahetystoimintaa koskevien kehitys ja saantojen Tarjoavatko erilaisista B) tiedotusvalineiden nakokohdista vastaavat tai ministeriot toimivan valvontaan lahentymista ajatellen ? televiestinnan, tietotekniikan saantelyviranomaiset rakenteen saantelyn toiminnan ja C) kansainvalisen saantelyvelvollisuuksien uudelleenarviointia jos edellyttaa, mita aloja se koskee? Edellyttaako lahentyminen kansallisen ja tason tason seka yhteisOn ja toissijaisuusperiaatteen tayttya. Kun otetaan huomioon monien · tarjottujen ja maailmanlaajuinen palvelujen alueellinen edellytykset luonne, voivat kansalliset lahestymistavat saattavat pikemminkin olla haitaksi kuin hyodyksi kayttajien etuun nahden. Niilla saatetaan tukahduttaa monimuotoisuutta yhtenaismarkkinoilla, ja ne voivat hyvinkin aiheuttaa vaaristymia, jotka johtavat tuotannon siirtamiseen vahemman saannellyille alueille. Erilaiset ja Maailmanlaajuistumiskehitys lisaa lahentymisen kansainvalista ulottuvuutta. Yksi selva esimerkki on lnternetin jatkuva ja nopea laajeneminen, mika synnyttaa epailematta uusia teknisia ja luo mielenkiintoisia teollisia muutoksia ja sosiaalisia, kulttuurisia lopulta kaupallisia mahdollisuuksia. Nama vaikutukset eivat rajoitu ja Pohjois-. ainoastaan Euroopan yhteisoon todennakoisesti Amerikkaan. Ne aiheuttavat perustavaa laatua olevia muutoksia myos naapurissamme Keski- ja lta-Euroopassa seka laajemminkin valtioissa. lnternetin maailmanlaajuinen ulottuvuus on jo tuonut esiin tarpeen saada aikaan kansainvalisia ratkaisuja sellaisiin. lukuisiin avainkysymyksiin kuin tietoturva, teollls- ja tekijanoikeudet, tullit, kehittyvissa viela 34 yksityisyys, verkkorikollisuus. yhteentoimivuus ja syntyyn. WTO:n yleislahetystoimintaa. sopimus ei koske televiestinnan ja yleislahetystoiminnan Monia saantelya koskevia kysymyksia on sita vastoin aivan viime aikoihin asti yhteisassa kasitelty lahinna kansallisella tai alueellisella tasolla, mika johtuu toimilupien kansallisesta painotuksesta kyseisilla aloilla. monenvalista Televiestinnan ja tietotekniikan eri nakokohtia kansainvalista. koskevaa vuoropuhelua kaydaan hallitusten ja yritysten valilla talla hetkella manilla tahoilla. Komissio on aktiivisesti edistanyt lukuisten tietoyhteiskuntaa koskevien huippukokousten ja lta-Euroopan maiden avulla useita Keski- lainsaadantoaloitteita. kansainvalisten ja lnternetiin jarjestot, omaisuuden kuten Maailman Kansainvaliset (WIPO), jarjesto henkisen Kansainvalinen teleliitto (ITU) ja Taloudellisen yhteistyon ja kehityksen jarjesto (OECD) ovat mahdolliset lahentymisen ymmartaneet tarpeelliseksi katsoneet vaikutukset kaynnistaa sahkaiseen ja kaupankayntiin liittyvia toimia. Lahentyminen oli kuudennen kansainvalisen Joissakin saantelykokouksen tapauksissa toiminta on jo johtanut sopimuksiin ja vahimmaissaannoista. Tasta periaatteista tehdyt esimerkkeina ovat joulukuussa 1996 ja WIPOn yleissopimukset (WIPOn tietyista esitys- tekijanoikeussopimus ja aanitesopimus) julkilausuma heinakuulta 1997. ja seka Bonnin tekijanoikeuksista lahioikeuksista aiheena64 teleliiton • liittyvia Euroopan neuvostossa ihmisoikeuksiin, demokraattisiin arvoihin sananvapauteen neuvoston odotetaan koskevat jarjestettavassa joukkoviestintapolitiikkaa ministerikokouksessa joulukuussa 1997. tarkastellaan ja ja nakokohtia tekevan naita asioita Thessalonikissa viidennessa koskevassa paatelmat sopimukset, kehityskulkua viitoittaneet Muut kuten maailmanlaajuiset tietotekniikkasopimus (ITA), vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevat vastavuoroista koskevat sopimukset (MRA), ja WTO:n GATS-sopimus telealan peruspalveluista (helmikuussa 1 Q97) saantelykysymyksia ovat myotavaikuttaneet koskevan uuden maailmanlaajuisen nakOkulman tunnustamista 64 The Regulatory Implications of Telecommunications the Sixth Convergence, Chairman's Report of Regulatory Colloquium on role of government in an era of Telecom deregulation, ITU, Geneve, 11. -13. joulukuuta 1996. the changing ja vahvistettaessa saattaa Naita pyrkimyksia ilmeta, etta niissa on otettava huomioon lahentymisen maailmanlaajuistumisen kaltaiset uudet tekijat seka naiden muutosten vaikutus talouksiin myOs teollistuneen maailman ulkopuolella. Esimerkiksi Internet voi aiheuttaa p~allek~~isyyksia eri jarjestOjen toiminnassa, ja · s11hen l11ttyy talla hetkella merkittavia uusia ja toimijoita, esimerkiksi vahemman perinteisia l~t~. rn~tin kehit~sta pohtiva Internet Society. 65. L1sak~1 muodolhsten periaatteiden ja saantOjen on m1ta todennakoisimmin perustuttava ainakin jonkinasteiseen alan itsesaantelyyn. T~ssa. yhteydessa saattaisi olla hyodyllisempaa kaynmstaa vuoropuhelu kansainvalinen yhteisten ratkaisujen saavuttamiseksi sita mukaa kun ongelmia syntyy teknisen, sosiaalisen ja teollisen muutoksen yhteydessa. Tallainen prosessi olisi joustava ja avoin. Silla ei olisi muodollisesti vahvistettua aikakehysta, ja se olisi avoin kaikille alan toimijoille, mukaan lukien kan~ainval~set jarjestot, eri lnternetiin liittyvat yhte~styaehmet (esimerkiksi lnternetin kehitysta poht1vat Internet Engineering Task Force ja Internet Advisory Board) ja tekniset asiantuntijat. Tallaisesta vuoropuhelusta voisi syntya tyOryhmia yksittaisten kysymysten kasittelemiseksi digitaalisia allekirjoituksia, tulleja tai verotusta kasittelevissa kysymyksissa. prosessin kokonaistavoitteena voisi sen kaynnistyttya olla maailmanlaajuista koskevan kansainvalisen peruskirjan laatiminen. Tallaisen peruskirjan soveltamisala tavoitteet olisi kuitenkin viela erikseen maariteltava. kansainvalisesta esimerkiksi viestintaa Tallaisen ja 65 Valtiosta riippumaton asiantuntijajarjestC>, tavoitteena on paasta yksimielisyyteen kehitysta edistavista ratkaisuista. 35 jonka lnternetin liittyvat lisatoimia A) ·kansainvalisella tasolla? Edellyttaako lahentyminen Mita mahdollisia tarvitaan lisatoimia B) ja lta muiden maiden, erityisesti Keski- Euroopan maiden, kannustamiseksi luomaan sellaiset olosuhteet, joissa nykyista kehitysta voidaan hyOdyntaa? vihrean esitetaan edeltavan tavoitteena Taman on kirjan pikemminkin kannustaa mielipiteiden esittamista ja herattaa keskustelua kuin maaritella kantoja tassa vaiheessa. Tasta huolimatta taman luvun 1 jaksossa tarkastelun pohjalta muutamia periaatteita, jotka voisivat muodostaa yhteisen perustan maariteltaessa koskevaa tulevaa lahestymistapaa. Taman jaksossa esitetaan kqlme vaihtoehtoa, joiden komissio nykyisen uskoo saantelykehyksen mahdollisesta mukauttamisesta lahentymiskehityksen vaikutukset huomioon ottaen. aloja. luvun 2 keskustelua herattavan lahentyvia tekniset yksilOidyt tapahtuvia muutoksia, Riippumatta siita, miten pitkalle menevaa lahentyminen lopulta on, kaikki tassa vihreassa kirjassa ja markkinasuuntaukset, mahdolliset esteet seka saantelya koskevat kysymykset kuvastavat joiden ymparistossa asetettuja suhteen perimmaisia tarkasteltava. Tulevissa paatoksissa ei siis pelkastaan voida tarpeisiin ottaa sovitettuja saantelyperiaatteita, vaan on voitava tukeutua myos yhteiseen nakemykseen tulevia toimia mahdollisesti tukevista periaatteista. aloilla on alakohtaisiin lahentyvilla huomioon tavoitteita Tassa jaksossa komissio esittaa keskustelun pohjaksi viisi tallaista periaatetta. 1. Siiiintely olisi selkeiisti miiiiriteltyjen tavoitteiden saavuttamisen kannalta vain aivan viilttiimiittomimpaiin. rajoitettava seka vuoksi viranomaisten Lahentyvien alojen nopean kehittymisen, voimakkaan dynaamisuuden on innovaation valtettava omaksumasta lahestymistapaa, joka johtaisi liialliseen saantelyyn tai jonka ulottaa pyrkimyksena ja voimassa tiedotusvalineiden koskemaan sellaisia aloja seka sellaista toimintaa, jotka nykyaan ovat paaasiassa saantelemattomia. olisi olevat ainoastaan saannot telealan Kaikki kayttMn otettavat saannot olisi suhteutettava yksilOityihin selkeasti tavoitteisiin. 2. Tulevan siiiintelyn olisi vastattava kiiyttiijien tarpeita Kaikkien tarkeimpana painopisteena olisi oltava pyrkimys tayttaa saantelykehysten 36 kayttajien tarpeet tarjoamalla heille entista enemman valinnanvapautta, parantamalla palveluiden tasoa seka alentamalla hintoja; toisaalta saantelyn ·olisi turvattava kuluttajien yleinen oikeudet etu. Tallainen johdonmukeinen niiden saantelytapa on tavoitteiden kanssa, laajempien poliittisten joissa alojen lahentyvien tunnustetaan merkitys tietoyhteiskuntaa tuptaessa kansalaisten jokapaivaiseen elamaan. seka 3. Pyrkimyksen selkeiiiin ja ennakoitavissa ohjattava kehykseen olisi olevaan. siiiintelypiiiitoksiii. SaantelijOiden olisi pyrittava varmistamaan yrityksille selkea ja ennustettavissa oleva investointiymparisto. Lisaksi olisi tuotava selkeasti esiin se, milta osin kysymykset voidaan markkinatoimijoiden ratkaistaviksi. Uuden toiminnan saantelyyn liittyva epavarmuus olisi poistettava. jattaa Tama ei tarkoita sita, etteikO saantelykehys v. oisi kehittya, vaan sen olisi kehityttava ennalta maariteltyjen perusteiden mukaisesti st:tilyttaen hyvin joustavuutensa vastata nopeisiin muutoksiin markkinoilla. mahdollisimman 4. Tiiyde/lisen osallistumisen varmistaminen liihentyvillii a/oil/a. otettava olisi yleispalvelun Viranomaisten telealan yleislahetystoiminnan periaate ja varmistamaan mahdollisuus. osallistua Tassa. todennakoisesti osallistumismahdollisuuksia. yhteydessa kaikkien taman julkisen pohjalta huomioon seka palvelun pyrittava kansalaisten tietoyhteiskuntaan. tuo uusia. lahentymisen mukanaan 5. Riippumattomat ja tehokkaat siiiintelijiit keskeisessa liihentymisessii ovat asemassa. Vaikka yleissuuntaus onkin kohti kevyempaa saantelya, lahentymisen aiheuttama kilpailun lisaantyminen ja tehokkaiden merkitysta. riippumattomuus on erityisen saantelyn tarkeaa silloin, kun valtio on markkinoilla toimivan yrityksen osaomistajana. lisaa saantelijOiden riippumattomien 11~~;~~1,n12~n,n·e1~!~,:~~~!~¥t1:~ijfa!~mJi~~sr. Jos katsotaan, etta johtavat suuntaukset edellyttavat muutosten pohtimista koko saantelytavan osalta, muutokset voidaan toteuttaa monella eri tavalla. lahentymiseen Mahdollisia pohdittaessa saantelytapoja menestyksekas malli edellyttaa todennakoisesti kehyksen uusia joustavan muutakin kuin 37 palveluita varten. Malliin olisi lisaksi tarkeaa sisallyttaa suuntaviivat,. joiden pohjalta nykyinen saantelykehys voisi mukautua tai sita voitaisiin mukauttaa sellaista vauhtia, etta samaUa varmistettaisiin tasavertaiset ja syrjimattomat markkinaolosuhteet seka turvattaisiin kayttajien edut. Nopeus ja tapa, jolla muutosta hallitaan, ovat siirtymiseen liittyvien kysymysten keskeisia tekijoita. Tassa vihreassa kirjassa ei voida ehdottaa tarkkaa aikataulua. Komissio kuitenkin ehdottaa, etta keskusteluissa keskityttaisiin kolmeen saantelyn kehittamista koskevaan perusvaihtoehtoon, joskaan vaihtoehtoja ei ole tarkoitettu kattaviksi eika tyhjentaviksi. Vaihtoehto 1: Nykyisten rakenteiden kehittaminen sita, erilaisia jatettaisiin ennalleen. etta televiestinnassa \lertikaaliset Tassa vaihtoehdossa nykyiset Tama saantelymallit saantoja merkitsisi sovellettaisiin ja audiovisuaalisella/yleislahetystoiminnan alalla ja tata vahemmassa maarin julkaisutoiminnassa ja tietotekniikassa. Vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti naita nykyisia EY:n ja kansallisen tason kehyksia sovellettaisiin tapauskohtaisesti aina tarpeen mukaan paaasiassa kansallisella tasolla markkinakilpailun ja uusien tekniikoiden ja vaatimusten mukaisesti. asettamien palvelujen Tavanomaisia tulkintaperiaatteita sovellettaisiin tapauskohtaisesti sen ratkaisemiseksi, mihin saantelyn alaan kunkin toiminnan katsottaisiin kuuluvan. Yhteensovittamista Euroopan tasolla voitaisiin tarvittavissa maarin vahvistaa, jotta voitaisiin valttaa hajanaistumista, jota saattaisi tavoista jasenvaltioiden erilaisista - aiheutua soveltaa kansallisia saantoja uusiin palveluihin. ja kilpailun lnnovaation nopeus sanelisivat muutostahdin, minka saantelykehys muuttuisi ohjauksessa ja uusi saantelyn purkamis- lisaamiskierros voitaisiin valttaa. tehokkuus ansiosta markkinavoimien tai Tallaisella lahestymistavalla. minimoitaisiin muutostarve la_hitulevaisuudessa, ja tapa voisi tarjottaessa tehokkaaksi osoittautua investointeja saantelykehysta ennustettavaa valtettaisiin varten. samalla etta niin, sisamarkkinoiden esteet perusteettomien toiminnalle. Toisaalta monet investointeja talla hetkella estavat puutteet jaisivat korjaamatta. Jollei muutoksia yhteensovitettaisi Euroopan tasolla, muutoksen tahti ja laajuus saattaisivat luoda uusia huomattavia esteita jasenvaltioiden valille siirtymista tietoyhteiskuntaan. hidastaa seka Vaihtoehto 2: Erillisen siiiintelymallin kehittiiminen uusia toimintoja varten televiestinniin ja y/eisliihetystoiminnan slilintelyn rinna/le toimialat, luomalla uusi Taman vaihtoehdon mukaisesti jasenvaltiot voisivat maaritella perinteiset rajat ylittavat uudet ja asettaa niille omat palvelut ja saannot, silloin kun saantoja ylipaansa tarvitaan. Taman vaihtoehdon avulla voitaisiin kehittaa yhteensovitettu kasittelytapa monia lahentyneille lisaarvon palveluja aloille ominaisia korkean varten luokka palveluiden nykyisten televiestinnan ja yleislahetystoiminnan saantelymallien rinnalle. Keskeisena tuloksena joukolle erilaisia olisi palveluja ja tekniikka- toteutusymparistolahtoisista markkinarajoista, minka perinteisemman yleislahetystoiminnan perusteleviestinnan saantelykehykset mukauttaa jaksotetummin. ansiosta ja voitaisiin luopuminen suurelle asetetuista audiovisuaalisten palveluiden maaritelmat yhteison lainsaadannossa. Suhteellisuuden olisi oltava uuden saantely-ympariston paapiirre, koska vaatisi saantelytason sovittamista palvelun luonteeseen ja kilpailun voimakkuuteen. laaja maaritelma nain pitaa saatetaan vaihtoehtoa liian Tata kunnianhimoisena. Se ei kuitenkaan valttamatta johtaisi akilliseen hajottavaan muutokseen. Muutos voisi olla asteittaista siten, etta ensin joilla keskityttaisiin niihin painopistealueisiin, tarvitaan johdonmukaista saantelytapaa (kuten verkkojen liittymakysymykset). ja Olennaisena osana tahan malliin kuuluisi myos uuteen rHttava jarjestelmaan. siirtymaaika vanhasta yllapito- raja on maarittaa Tallaisen lahestymistavan huomattavimpana kevyesti vaikeutena saanneltyjen uusien palvelujen ja perinteisen saantelyn piiriin jaavien palveluiden valille. Yhtena menetelmana voisi olla , poissulkevien maaritelmien kayttaminen, niin etta maaritelman mukaan esimerkiksi verkkotelevisio, Internet tai jarjestelmat ehdolliseen paasyyn perustuvat eivat eivatka televiestintaa yleislahetystoimintaa. Telealalta saatu kokemus, palveluiden joka vapautettujen ainoastaan rajoittamiseen maarittelemalla monopolialalle osoittaa tallaisen lahestymistavan kaytannon vaikeudet. palvelut, jaaneet liittyy olisi Vaihtoehto 3: Kaikkia nykyisiii sekii uusia palveluita koskevan uuden siiiintelymallin asteittainen kiiyttoonotto Tama edellyttaa perusteellista uudistamista. vaihtoehto on nykyisen kauaskantoisin. Se saantely-ympariston ja uudelleenarviointia voidaan kehyksia Vaihtoehto ei valttamatta edellyta kokonaan uusia lakeja, vaan lahinna sen tutkimista, miten mukauttaa nykyisia edistamiseksi, joustavuuden epajohdonmukaisuuksien poistamiseksi, alakohtaisen ja eri alojen valisen syrjinnarr valttamiseksi seka yhteista etua koskevien varmistamiseksi tavoitteiden joihinkin palveluihin jatkossakin. Ainoastaan 2 vaihtoehdossa soveltamisen ehdotettiin) loisi vaihtoehto kehyksen kaikille aloille. saavuttamisen sijasta (kuten tama Tama vaihtoehto edellyttaisi viestintapalveluiden entista jotta maaritelmalla voitaisiin korvata televiestinnan ja laaja-alaisempaa maaritelmaa, Miten lahentyminen vaikuttaa niihin A) periaatteisiin, joita tulevaisuudessa sovelletaan televiestintaan, ja tietotekniikkaan? Olisiko kyseisia periaatteita muutettava lahentymisen vuoksi? tiedotusvalineisiin Jos lahentyminen edellyttaa nykyisten B) saantelytapojen muuttamista, pitaisiko i) pyrkia kehittamaan laajentamaan nykyisia luomisen sijaan, ja tarvittaessa jarjestelmia uusien ii) luoda uusi jarjestelma lukuisille online- ja vuorovaikutteisille palveluille perinteiseen televiestintaan ja yleislahetystoimintaan talla hetkella sovellettavien kehysten rinnalle, vai iii) pyrkia luomaan kokonaisvaltainen kehys saman saantelyjarjestelman soveltamiseksi kaikilla kolmella alalla? Tulevaa toimintaa varten on laadittu seuraava aikataulu: • Viiden kuukauden mittainen kuuleminen vuoden 1998 huhtikuun loppuun). (vuoden 1997 julkinen joulukuusta • Taman julkisen kuulemisen perusteella 1998 kesakuuhun kertomus laaditaan mennessa. 38 • Neuvoston ja Euroopan parlamentin odotetaan antavan tata asiaa koskevat mahdolliset paatoslauselmat vuoden 1998 toisen neljanneksen kuluessa. • Komissio voisi naiden paatoslauselmien lahentymista koskevan toimintasuunnitelman vuoden 1998 loppuun mennessa. pohjalta laatia • Telealan katsaus laaditaan vuonna 1999. toimia tiedotusvalineiden Naiden virstanpylvaiden valiin sijoittuu lukuisia tarkeita alalla. Komission jasenen Marcelino Orejan johtama audiovisuaalisen alan politiikkaa kasitteleva korkean tason ryhma on kutsuttu koolle, ja sen on maara laatia kertomuksensa vuoden 1998 syyskuussa. Alaa kasitteleva konferenssi on vuoden suunniteltu 1998 jarjestettavaksi ja konferenssin huhtikuussa Birminghamissa, yhteistyossa vastaavat jarjestamisesta puheenjohtajamaana Yhdistynyt kuningaskunta ja komissio. toimiva kirjassa vihreassa tarkastellaan Tassa lahentymisilmiota vaikutuksia seka televiestintaa, tiedotusvalineita ja tietotekniikkaa ohjaavaan nykyiseen saantelykehykseen. sen vaikutukset yhteiskunnan kehityskulkujen Naiden ovat kauaskantoisia. Lahentyminen ei ole ainoastaan teknista. Se merkitsee myos uusia palveluita, uusia liiketoimintatapoja ja uusia tapoja olla vuorovaikutuksessa kanssa. Tassa vihreassa kirjassa kuvatut muutokset parantaa Euroopan voivat kansalaisten elamanlaatua, edistaa Euroopan alueiden talouden yhdentymista Euroopan ydinalueisiin seka parantaa yritysten toiminnan tehokkuutta seka niiden kilpailukykya niin maailmanlaajuisilla kansallisillakin markkinoilla. huomattavasti kuin ja nykyisten Uusien palveluiden syntymisen laajentavan nykyisia kehittymisen odotetaan tietomarkkinoita jolloin kansalaisille avautuu uusia mahdollisuuksia, ja Euroopan rikas kulttuuriperinto seka luovat ja innovatiiviset kyvyt kyetaan hyOdyntamaan entista tehokkaammin. kokonaisuudessaan, yhdentymisen. maailmanlaajuinen maailmantalouden - erityisesti Nykyisten viestintaymparistojen luonne lnternetin entista mahdollistaa tiiviimman Samanaikaisesti kaikenkokoisille yrityksille on lnternet-kotisivujen alhaisten kustannusten ansiosta tarjoutunut mahdollisuus tarjota tuotteitaan niin alueellisesti kuin maailmanlaajuisestikin. Kehityksen kannalta on maailmanlaajuistuminen, avainasemassa koska muutokset Euroopassa ovat sidoksissa myos muun maailman muutoksiin. tuomiin jotka tilaisuuksiin pikemminkin Jes Euroopassa pystytaan tarttumaan naiden luomalla muutosten olosuhteet, tukevat muutosprosessia kuin jarruttavat sita, Eurooppa saa kayttoonsa voimatekijan, joka johtaa uusien tyopaikkojen syntymiseen, kasvuun, kuluttajien valinnanvapauden seka kulttuurisen monimuotoisuuden sailymiseen. Jes Euroopassa ei pystyta tahan tai jos tarvittavia muutoksia ei toteuteta ajoissa, voi kayda niin, etta Euroopan yritykset ja kansalaiset eivat pysy mukana siina johon yritykset, tuotteiden kayttajat seka hallitukset joka puolella maailmaa ovat sopeutumassa. tietovallankumouksessa, lisaantymiseen vihrean on monimutkaisia, aiheet ja Kasitellyt edellyttavat laajamittaista keskustelua ennen kuin uusia yhteison aloitteita voidaan tehda. Taman on kirjan kaynnistaa kyseinen keskustelu, johon kaikkia asiasta kiinnostuneita pyydetaan osallistumaan. ja Keskustelusta perusteellista julkisen kuulemisen kauaskantoista. Taman tulokset jonka tiedonannossa, komissio laatii vuoden 1998 kesakuussa. tarkoituksena esitellaan toivotaan sosiaaliselle koituvat kirja on osa pyrkimysta turvata Vihrea ja lahentymisesta Euroopan edut. taloudelliselle kehitykselle Kesakuussa aiheesta tiedonanto, johon Euroopan parlamentti, ministerineuvosto, talous- ja sosiaalikomitea seka alueiden komitea voivat ottaa kantaa, minka jalkeen voidaan maaritella selkeat tavoitteet tulevaisuutta varten. laaditaan sita osa jotka puitteisiin, kokonaiskehysta, Vihrea kirja kaynnistaa uuden vaiheen Euroopan unionin toiminnassa viestinnan alalla. Se on tarkea jonka tarkoituksena on edistaa tietoyhteiskunnan kehittymista. Vihrea kirja pohjautuu nykyisiin vankkoihin koskevat televiestintaa ( erityisena virstanpylvaana vuonna 1987 laadittu vihrea kirja televiestinnasta66 ja ) useissa (joita tiedotusvalineita yhteison lainsaadantoaloitteissa). Tama vihrea kiinnostuneille tarjoaa ehdotuksia mahdollisuuden siita, esittaa lahentyvilla aloilla millainen saantely olisi tarpeen jalkeisessa viestintaymparistossa. kasitellaan vuoden asiasta kaikille 1998 Taman ensimmaisen vaiheen tarkoituksena on tarkoituksenmukaisen tasoittaa tieta sellaisen joka auttaa saantely-ympariston kehitykselle, tietoyhteiskunnan hyOdyntamaan ja sen tarjoamat mahdollisuudet Euroopan ensi mukaisesti kansalaisten vuosituhannelle siirryttaessa. etujen kaikki 66 KOM(87) 290 lopullinen. 39 liitteessa esitellaan Tassa ja tiedotusvalineita koskeva Euroopan unionin nykyinen saantely-ymparisto. Lisaksi todetaan saantelyn vahaisyys tietotekniikan alalla. televiestintaa Televiestinnan saantelyssa valmistaudutaan taydelliseen vapauttamiseen osaksi maaraaikaa saattamisessa Tehokkaan kilpailun koko Euroopan yhteison alueella varmistavat saannot on nyt maaritelty, ja niiden kansallista lainsaadantoa on jo edistytty pitkalle vuoden lahestyttaessa. 1998 monopolista Todellisuudessa tehokkaaseen edellyttanyt perinpohjaista telealan saantelyn uudistamista, ja samalla on hyvaksytty saannot, jotka koskevat alan vapauttamisen maaraaikaa seka yhteista saantelykehysta, joka kattaa muun muassa seuraavat kysymykset: siirtyminen kilpailuun on - markkinoillepaasyn ehdot toimiluvat menettelyt, mahdolliset toimilupaehdot), ( esimerkiksi maaraajat, - - jolla kehys, yleisen edun valvonnan yllapitaminen taataan ( esimerkiksi yleispalvelun saatavuus seka yksiloidaan esimerkiksi kuluttajien oikeudet yhteydessa; puhelintoimintapalvelujen koskevat tietosuojaa saannot), yksityisyytta ja yhteentoimivuus palveluiden ja verkkojen yhteenliittaminen resurssien ja kohdentaminen oikeudenmukainen ( esimerkiksi numeroiden kayttooikeus, taajuuksien saatavuus). seka · ollut rajoittaa tarve PeruslahtOkohtana on saantely siihen vahimmaismaaraan, joka on tarpeen yleisen edun valvomiseksi. ja tehokkaan markkinoillepaasyn kilpailun ja mahdollistamiseksi. kest~van Telealan saantelykehys on painottunut verkkojen ja palvelujen tarjontaan (mukaan lukien yleisen edun turvaamiseen liittyvat nakokohdat) eika naissa verkoissa kulkevan sisallon saantelyyn. Tassa sisamarkkinoiden painottamisessa voidaan korostaa kolmea eri piirretta: televiestinnan - - - esteiden poistaminen sisamarkkinoilla tehtavien investointien ja innovaatioiden tielta, yleiseurooppalaisia verkkoja ja palveluja tukevien olosuhteiden varmistaminen, tietyn kayttajille. palvelutason varmistaminen Perustelepalveluista 15 paivana helmikuuta 1997 tehty WTO: n GA TS-so pi mus on taysin yhteison tata alaa koskevan saantetykehyksen mukainen. Tama patee paitsi vapauttamisen oleviin maaraaikoihin saantelyperiaatteisiin. kata yleislahetystoimintaa ja koskee ainoastaan televiestinnan (siirto-) palveluja. Niinpa se ei kata sisaltopalveluja67 tarjota telepalvelujen valityksella. perustana Sopimus joita voidaan myos ei , Audiovisuaalisen alan saantely on vapaa liikkuvuus tarkoituksena on Yhteison tasolla tamanhetkisen audiovisuaalisen toteuttaa alan saantelyn palveluiden yhteison perustamissopimuksen 59 artiklan mukaisesti. esimerkki Audiovisuaalinen ala toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta, jossa yhteisOn lainsaadantoa on saadetty ainoastaan siina tapauksessa, etta se on ollut ehdottoman mainitussa valttamatonta olevan perustamissopimuksen tavoitteen Kansallisia saavuttamiseksi. saannoksia on yhteensovitettu siina maarin kuin se on ollut tarpeen naiden erilaisten saannosten valisista eroavaisuuksista aiheutuvien esteiden poistamiseksi silloin, kun nama saannot ovat perusteltuja yleisen edun vuoksi. artiklassa edella ·yhdenmukaistettujen Tuomioistuin on aiemmin todennut, etta yhteison tasolla saantojen puuttuessa jasenvaltioilla on oikeus soveltaa jasenvaltioista kansallisia saantojaan muista kotoisin oleviin palveluntarjoajiin silta osin kuin nama saannot koskevat yleista etua ja ne katsotaan tarkoituksenmukaisiksi yleista etua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. 68 Tama oikeuskaytanto johti yhteison tata alaa koskevan tarkeimman saantelyvalineen, niin kutsutun Televisio ilman rajoja -direktiivin antamiseen, jossa saadetaan yleislahetystoiminnan palveluja · koskevien asetusten kansallisten (toimivaltaperusteet, yhteensovittamisesta teleostosohjelmat, mainonta, jarjestys, alaikaisten vastineoikeus, eurooppalaisen ohjelmatarjonnan edistaminen). sponsorointi, suojelu, yleinen joka toimintaa, valityksella 67 GA TS-sopimukseen sisaltyvat telealan peruspalveluihin liittyvat yhteisOn sitoumukset eivat koske sellaista taloudellista koostuu televiestintapalveluiden toteutettavasta aineiston tarjoamisesta, vaan siita maarataan EY:n tekemissa muita asiaankuuluvia aloja koskevissa sopimuksissa. EY:lla liittyvia ei audiovisuaalisen/yleislahetystoiminnan alan palveluita koskevia audiovisuaalisiin sovelletaan palveluihin suosituimmuuskohteluperiaatteesta joitakin poikkeuksia kulttuuristen arvojen. suojelemiseksi. ole GATSiin sitoumuksia. Lisaksi 68 Asia C52/79, Procureur du Roi v. Marc J. V. C. Debauve, 18. 3. 1980. 40 on direktiivi osoittanut lainkayttovaltaan perustuu Tama alkuperamaaperiaatteeseen, jonka mukaan valvontaa harjoittavat sen maan viranomaiset, lahetysyhtiO kuuluu. jonka Periaate tehokkuutensa markkinaymparistossa. 69 tamanhetkisessa. Askettain annettiin direktiivi70 alkuperaisen, vuodelta 1989 olevan direktiivin muuttamisesta mukauttamiseksi oikeudellisen audiovisuaalisen muutoksiin. Jasenvaltioiden on saatettava tama direktiivi osaksi kansallista lainsaadantoaan vuoden· 1998 loppuun mennessa ja komissio varmistaa taman prosessin loppuunsaattamisen. kehyksen a Ian Taman jatetaan vapaalle toiminnalle jasenvaltioiden Direktiivissa paatettaviksi muutamia asioita, joista yksi on toimilupien myontaminen. alan eroavaisuuksien ei katsottu aiheuttavan esteita eli sisamarkkinoiden televisiolahetysten liikkuvuudelle. Jasenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, etta niiden kuuluvat lainkayttovaltaan direktiivissa yleislahetysyhtiOt saadettyja mutta jasenvaltiot voivat kuitenkin itse paattaa [EY:n perustamissopimuksen 189 artiklan 3 kohdan mukaisesti] siita, miten kyseiset velvoitteet pannaan taytantoon kansallisella tasolla. noudattavat vahimmaissaantoja, satelliitin· koskevan "Televisio oikeudellisen ilman "Euroopan rajoja"' -direktiivin Osaksi audiovisuaalista taydennykseksi kehyksen aluetta" luomisessa yhteisO on tehnyt kaksi aloitetta. Vuonna 1993 neuvosto hyvaksyi direktiivin tapahtuviin tiettyjen tapahtuvaan yleislahetyksiin edelleen sovellettavien lahioikeuksia koskevien tekijanoikeutta seka Komissio saantOjen direktiivia puolestaan ehdolliseen paasyyn perustuvien tai ehdollisen paasyn sisaltavien palvelujen oikeussuojasta. 72 yhteensovittamisesta. 71 askettain valityksella ja kaapeleitse lahettamiseen ehdotti Edella mainittuja yhteisOn aloitteita lukuun ottamatta audiovisuaalisen alan saantely on paljolti kansallista. Audiovisuaalisten palvelujen saantely on yleisesti ottaen luonteeltaan joko positiivista (velvoitteita, joita on noudatettava, tai kuten negatiivista tietyntyyppisen aineiston, kuten rotuvihaan yllyttavan aineiston, rajoittamiseksi). Positiivisten velvoitteiden kanssa joutuvat usein kaytannossa tekemisiin ohjelmatuotanto) tasapuolinen (saannokset 89 Katso "Toinen kertomus direktiivin 89/552/ETY soveltamisesta"KOM(97) 523 lopullinen, 24. 10. 1997. 70 Oirektiivi 97/36/EY direktiivin "Televisio ilman rajoja" 30 paivana 89/552/ETY muuttamisesta, kesakuuta 1997, EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 60. annettu 71 Direktiivi 93/83/ETY, EYVL L 248, 6. 10. 1993. 72 KOM(97) 356 lopullinen, 9. 7. 1997. 41 tahan yleisyyteen, riippuen ne yleislahetysyhtiot, jasenvaltiosta joille on annettu julk~sen palvelun tehtava. Nykyinen saantely perustuu osaksi television suureen saatavuuteen ("lasnaoloon kaikkialla"). On selvaa, etta saantely on suhteutettava ja digitaaliaikakauteen siirtymisen vuoksi saantelya tapahtunutkin. olisi kehitettava, mita on luonteen Saantelyn keventaminen palvelun mukaisesti olla saattaisi asianmukainen ratkaisu ( esimerkiksi satelliitti- tai kaapelivalitteisen kert~maksutelevisiopalvelun saantely on yleisesti ottaen keveampaa kuin kiistamatta tiedotusvalineista laajimmalle levinneen, maanpaallisesti valitetyn maksuttoman televisiopalvelun saantely). kaikista vuoksi taman jo Julkaisutoiminta ja tietotekniikka Julkaisuala telealaan toimii ja alaan audiovisuaaliseen/yleislahetystoiminnan verrattuna rajoitetumman alakohtaisen saantelyn vahemman varassa, saantelysta markkinoillepaasya haittaavia esteita (kuten toimiluville asetettuja edellytyksia), alalla muuten sovelletaankin tiukkoja saantoja. julkaisualalla johtuvia, vaikka talla on ja ja muodossa esimerkiksi omistusta jossakin joitain valvontatoimenpiteita yleislahetystoimintaan sijaan Sen uotka sovellettavia moniarvoisuutta, koskevat vastineoikeutta) ulkomaista sovelletaan my Os julkaisualalla oa erityisesti lehdistossa), mika heijastaa name aloille yhteisia yleista etua koskevia tavoitteita. Toisaalta joidenkin naiden julkaisualaa periaatteiden koskevien toteuttamisesta vastaavat itsesaatelevat elimet, tai erilaiset kuten elinkeinoneuvostot, on kaytannesaannot, milta osin julkaisuala eroaa jossa saantelyelimilla yleislahetystoiminnasta, on enemman valtaa puuttua toimintaan. Lisaksi monia niista yleisista saannOista, jotka koskevat yleista mainontaa, yksityisyyden · suojaa, kunnianloukkauksia, teollis- julkisten ja asiakirjojen saatavuutta, sovelletaan myos julkaisualalla. julkisen sanan neuvosto tekijanoikeuksia moraalia, seka niilla tai tapauksessa Tietotekniikka- ja ohjelmistoalalla saantely on perinteisesti ollut tatakin vahaisempaa, vaikka tassakin tiettyja horisontaalisia saantoja esimerkiksi viennin valvonnasta, · sahkOmagneettisista hairiOista, kuluttajansuojasta yleista kilpailulainsaadantoa. sovelletaan seka Internet on tiiviimmin sidoksissa tietotekniikka- ja ohjelmistoalaan jonka infrastruktuuria se kuitenkin hyOdyntaa. Vaikka liikenteesta suuri osa lnternetin liikkuukin johon kohdistuu yksityiskohtaista verkossa, telealaan, kuin lnternetin rakennetta, ovat saantelya, kohdentamista hallinnointia resurssien ja yritykset seka paaasiassa ohjailleet. alan kayttajat. Yhteiso on aktiivisesti tukenut alalta itsestaan lahtoisin olevien ratkaisujen kayttoa yleisemmin kasitellessaan haitallista tiedotusvalineiden sisaltoa. 73 seka ja lnternetin laitonta lahestymistavat varsinkin mm1en Vaikka ja osoitteiden rekisterOinnin kaltaisissa keskeisissa kysymyksissa saattavat muuttua, lnternetiin on Euroopassa vahan alakohtaista saantelya. 74 kohdistettu hyvin 73 Katso alaviite 28, Vihreli kirja alaikliisten ja ihmisarvon tietopalveluissa, audiovisuaalisissa suojelusta KOM(96) 483, 16. 10. 1997 ja Tiedonanto lntemetin laittomasta ja haitallisesta sisSJ/OstS, KOM(96) 487, 16. 10. 1997. ja 74 Toisin kuin Singaporessa, Vietnamissa ja Kiinassa, jossa on asetettu rajoituksia. 42 ISSN 1024-4492 KOM(97) 623 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 15 16 Luettelonumero CB-C0-97-701-FI-C ISBN 92-78-29000-9 Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg