title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3946/97 dell'on. Johannes SWOBODA alla Commissione. Libertà di opinione per l'"Open Society Institute-Croatia"

eurovoc_concepts:
Croatia
freedom of association
freedom of expression
freedom of opinion
freedom of the press
human rights
protection of freedoms

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 187/99 (98/C 187/149) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3945/97 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (4 dicembre 1997) Oggetto: Aiuti di Stato alle imprese nei quartieri urbani degradati Nell(cid:146)ottobre 1996 la Commissione ha adottato un nuovo quadro di riferimento per gli aiuti di Stato alle imprese nei quartieri urbani svantaggiati. Come e‘ noto, infatti, la precedente normativa non permetteva agli Stati membri di tenere conto in misura pienamente soddisfacente dei numerosi problemi di ordine sociale ed economico che affliggono le periferie delle grandi citta‘ europee. Il tasso massimo di intensita‘ dell(cid:146)aiuto era stato fissato al 26% netto dell(cid:146)investimento ed a 10. 000 ecu per ogni nuovo posto di lavoro creato. Tale iniziativa nelle intenzioni della Commissione dovrebbe contribuire positivamente ad un rilancio dell(cid:146)occupazione nei quartieri periferici, caratterizzati in generale da un alto tasso di disoccupazione. Nonostante la Commissione avesse invitato gli Stati membri ad approfittare del nuovo quadro normativo, che avra‘ validita‘ per cinque anni, con programmi di aiuto specifici, dopo oltre un anno il governo italiano non ha ancora adottato tutte le misure necessarie ad avviare i suddetti programmi. Tutto cio‘ premesso si chiede alla Commissione: 1. Come giudica il ritardo del governo italiano nell(cid:146)uniformarsi al quadro normativo europeo, soprattutto considerando che il periodo di validita‘ delle nuove norme e‘ limitato a soli cinque anni a decorrere dal 1995? 2. Quali sono gli Stati membri europei che, uniformandosi alla comunicazione della Commissione, hanno gia‘ avviato programmi di aiuto per le periferie delle grandi citta‘? Risposta data dal Sig. Van Miert in nome della Commissione (13 gennaio 1998) Come gia‘ precisato dalla Commissione all(cid:146)onorevole parlamentare nella risposta alla sua interrogazione scritta P-2628/97 (1), la disciplina degli aiuti di Stato alle imprese nei quartieri urbani svantaggiati, adottata dalla Commissione il 2 ottobre 1996 (2), e‘ intesa a precisare le norme da seguire per determinare le zone che possono essere considerate come quartieri urbani svantaggiati e che possono a questo titolo beneficiare di aiuti di Stato a determinate condizioni e entro dati massimali, che permettano di considerarli compatibili con il mercato comune. Si tratta dunque di chiarimenti forniti agli Stati membri e non di un invito a concedere aiuti di tal genere. Spetta agli Stati membri decidere in materia e, in questo caso, essi sono tenuti a notificare alla Commissione, per approvazione, i progetti che elaborano a tale riguardo. Per quanto riguarda la situazione degli Stati membri, alla Commissione consta che solo la Francia abbia finora dato corso a tali aiuti. (1) GU C 82 del 17. 3. 1998, pag. 117. (2) GU C 146 del 14. 5. 1997. (98/C 187/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3946/97 di Johannes Swoboda (PSE) alla Commissione (12 dicembre 1997) Oggetto: Liberta‘ di opinione per l(cid:146)«Open Society Institute-Croatia» Secondo quanto riferito dalla stampa, l(cid:146)«Open Society Institute-Croatia» e‘ oggetto di forti pressioni da parte del Presidente Tudjiman e del governo (cfr. International Herald Tribune del 25. 11. 1997, pag. 6: «Tudjiman(cid:146)s Vendetta»)


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo por el que se distribuyen entre los Estados miembros las cuotas de capturas disponibles en 1998 para los buques que faenen en aguas de la Federación Rusa

eurovoc_concepts:
Russia
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing agreement

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 12. 12. 1997 COM(97)702 final Propuesta de REGLAMENTO ÍCE> DEL CONSEJO por el que se distribuyen entre los Estados miembros las cuotas de capturas disponibles en 1998 para los buques que faenen en aguas de la Federación Rusa (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS De conformidad con el Acta de adhesión de Austria, Finlandia y Suecia, los acuerdos de pesca celebrados por estos países con terceros deben ser gestionados por la Comunidad. Basándose en el Acuerdo bilateral de pesca celebrado entre la Federación Rusa y Suecia en 1992, la Comunidad ha mantenido consultas con la Federación Rusa, en nombre de Suecia, que han desembocado en un régimen de pesca recíproco para 1998. La presente propuesta de Reglamento tiene por objeto distribuir entre los Estados miembros las cuotas disponibles para los buques comunitarios (suecos) que faenen en 1998 en la zona de pesca de la Federación Rusa en virtud del régimen recíproco antes citado. Las posibilidades de pesca obtenidas por Suecia como resultado de esos acuerdos han sido asignadas a dichos buques. 2 Propuesta de REGLAMENTO (CE) N°. /98 DEL CONSEJO de. de 1997 por el que se distribuyen entre los Estados miembros las cuotas de capturas disponibles en 1998 para los buques que faenen en aguas de la Federación Rusa EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) n° 3760/92 del Consejo, de 20 de diciembre de 1992, por el que se establece un régimen comunitario de la pesca y la acuicultura , y, en particular, el apartado 4 de su artículo 8, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que, de acuerdo con el artículo 124 del Acta de adhesión de 1994, los acuerdos de pesca celebrados con terceros países por el Reino de Suecia deben ser gestionados por la Comunidad; Considerando que, con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 3 del Acuerdo de pesca de 11 de diciembre de 1992 firmado por el Gobierno del Reino de Suecia y el Gobierno de la Federación Rusa, la Comisión ha celebrado consultas, en nombre del Reino de Suecia, con la Federación Rusa acerca de sus derechos de pesca recíprocos en 1998; Considerando que, en dichas consultas, las delegaciones de ambas Partes acordaron recomendar a sus respectivas autoridades que fijaran determinadas cuotas de capturas para 1998 en favor de los buques de la otra Parte; Considerando que procede adoptar las disposiciones necesarias para aplicar en 1998 los resultados de las consultas mantenidas con la Federación Rusa; Considerando que, para garantizar una gestión eficaz de las posibilidades de pesca disponibles en aguas de la Federación de Rusia, conviene distribuirlas entre los Estados miembros en forma de cuotas de conformidad con el artículo 8 del Reglamento (CEE) n° 3760/92; Considerando que las actividades pesqueras reguladas por el presente Reglamento están sujetas a las medidas de control establecidas en el Reglamento (CEE) n° 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común ; DO n° L 389 de 31. 12. 1992, p. 1. Reglamento modificado por el Acta de adhesión de 1994 DOn" L261 de 20. 10. 1993, p. 1. 3 Considerando que no se han acordado condiciones adicionales con la l'ederación Rusa para la gestión anual de los TAC y cuotas con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2 del Reglamento (CE) n° 847/96 del Consejo3; Considerando que, por razones ineludibles de interés común, este Reglamento debe aplicarse desde el 1 de enero de 1998, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1998, los buques que naveguen bajo pabellón de los Estados miembros estarán autorizados para faenar en aguas sometidas a la jurisdicción pesquera de la Federación Rusa, dentro de los límites de las cuotas establecidas en el Anexo. Artículo 2 Las cuotas de pesca indicadas en el Anexo no estarán sujetas a las condiciones establecidas en los artículos 2 y 3 y en el apartado 2 del artículo 5 del Reglamento (CE) n° 847/96 del Consejo. Artículo 3 El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Se aplicará desde el 1 de enero de 1998. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el. de 1997 Por el Consejo El Presidente DO n °L 115 de 9. 5. 1996, p. 3. M ANEXO Reparto de las cuotas comunitarias en la zona de pesca de la Federación Rusa para 1998 (En toneladas métricas de pescado fresco entero) E&pede División OEM Cuota comunitaria de capturas Cuota asignada a ios' Estados miembros Bacalao Espadín Hid Illd 150 Suecia 150(1)n) 2. 450 Suecia 2. 450(2)<3) <\> (2) ( 3) Sólo podrán faenar simultáneamente siete buques, como máximo. Sólo podrán faenar simultáneamente diez buques, como máximo. No obstante, no podrá haber más de diez buques (sumando los bacaladeros y los de espadín) faenando simultáneamente en la zona de pesca rusa. r ISSN 0257-9545 COM(97) 702 final DOCUMENTOS ES 03 11 14 N° de catálogo : CB-CO-97-721-ES-C ISBN 92-78-29211-7 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo c


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3969/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Desemprego dos jovens com formação profissional suplementar

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Eurostat
Greece
fight against unemployment
length of studies
level of education
social survey
unemployment
youth unemployment

text: C 196/44 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 6. 98 (98/C 196/61) PERGUNTA ESCRITA E-3969/97 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Desemprego dos jovens com forma(cid:231)a(cid:152)o profissional suplementar Como se conclui dos dados de um estudo publicado no Eurostat (no 6897/6-1097) na Gre·cia, a taxa de desemprego dos jovens com forma(cid:231)a(cid:152)o para ale·m do ensino ba·sico e· superior (20%) a‘ taxa correspondente do grupo que tem apenas o ensino ba·sico (14,3%), sendo a me·dia europeia de 11,5% e 23,5% respectivamente. Uma vez que estes valores apontam para uma desvaloriza(cid:231)a(cid:152)o do ensino profissional suplementar na Gre·cia, pode a Comissa(cid:152)o investigar as causas deste paradoxo? Resposta dada pelo Comissa·rio Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (2 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· consciente do facto de que a rela(cid:231)a(cid:152)o entre a taxa de desemprego e o n(cid:14)·vel de instru(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o e· uniforme na Comunidade. A Gre·cia e Portugal sa(cid:152)o dois Estados-membros onde na(cid:152)o se observa de forma ta(cid:152)o n(cid:14)·tida como nos outros uma diminui(cid:231)a(cid:152)o do risco de desemprego com o aumento do n(cid:14)·vel de instru(cid:231)a(cid:152)o. Por outro lado, nesses dois pa(cid:14)·ses tal situa(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o parece restringir-se aos jovens, verificando-se igualmente no grupo dos adultos jovens em idade de trabalhar (25-49 anos), principalmente do sexo masculino, como o destaca, por exemplo, o relato·rio «Emprego na Europa-1996» transmitido directamente ao Senhor Deputado e ao Secreta·rio-Geral do Parlamento. No entanto, a relativa degrada(cid:231)a(cid:152)o da situa(cid:231)a(cid:152)o das pessoas com forma(cid:231)a(cid:152)o superior no mercado de trabalho e· um feno·meno que se observa em muitos outros Estados-membros e que decorre de va·rios factores. O grande aumento da participa(cid:231)a(cid:152)o na educa(cid:231)a(cid:152)o e na forma(cid:231)a(cid:152)o e o prolongamento da dura(cid:231)a(cid:152)o dos estudos observados em todos os Estados-membros na u·ltima de·cada pode causar certas dificuldades de absor(cid:231)a(cid:152)o das novas gera(cid:231)o(cid:152)es que dispo(cid:152)em de um n(cid:14)·vel de forma(cid:231)a(cid:152)o mais elevado se no mercado de trabalho na(cid:152)o se registar uma evolu(cid:231)a(cid:152)o correspondente da procura de compete(cid:136)ncias e qualifica(cid:231)o(cid:152)es. Todavia, a evolu(cid:231)a(cid:152)o da estrutura dos empregos que acompanha a transforma(cid:231)a(cid:152)o progressiva da economia europeia numa economia de servi(cid:231)os e actividades altamente qualificadas indica que essas dificuldades sa(cid:152)o tempora·rias, designadamente no caso dos jovens que possuem n(cid:14)·veis de forma(cid:231)a(cid:152)o superior. Mas esta transforma(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o se processa ao mesmo ritmo em todos os Estados-membros e e· poss(cid:14)·vel que a Gre·cia, como outros Estados-membros do Sul da Europa, tenha ainda uma propor(cid:231)a(cid:152)o relativamente importante de actividades e empregos mais tradicionais. O desemprego relativamente elevado dos jovens com forma(cid:231)a(cid:152)o superior pode igualmente reflectir a inadequa(cid:231)a(cid:152)o da sua forma(cid:231)a(cid:152)o relativamente a‘s expectativas e exige(cid:136)ncias dos empregos. Tambe·m neste caso tudo leva a crer que na(cid:152)o se trata de um problema circunscrito a‘ Gre·cia, embora seja poss(cid:14)·vel que este Estado-membro sofra de um de·fice mais pronunciado do que os restantes em forma(cid:231)a(cid:152)o superior profissional relativamente aos cursos universita·rios mais tradicionais. De qualquer forma, a questa(cid:152)o levantada e· importante e merece ser tomada em conta no a(cid:136)mbito das ana·lises que a Comissa(cid:152)o devera· realizar no contexto do acompanhamento das directrizes para o emprego. (98/C 196/62) PERGUNTA ESCRITA E-3972/97 apresentada por Gianni Tamino (V) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Adjudica(cid:231)a(cid:152)o e avalia(cid:231)a(cid:152)o do impacto ambiental da estrada «Cispadana» Na imprensa italiana («La Nuova Ferrara» de 1. 11. 1997) surgiu a not(cid:14)·cia de que o gabinete de contratos da ANAS de Roma deu in(cid:14)·cio ao processo de adjudica(cid:231)a(cid:152)o do primeiro tro(cid:231)o do segundo lote da estrada «Cispadana». Trata-se de um curto tro(cid:231)o de 3,7 km que se situa na Comuna de S. Agostino (FE) equivalente a um custo de 38 mil milho(cid:152)es de liras. A obra na sua totalidade consiste numa via ra·pida sem cruzamentos com um comprimento total de 24,7 km (so· para o tro(cid:231)o na prov(cid:14)·ncia de Ferrara), projectada ha· cerca de 30 anos e que na(cid:152)o


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3936/97 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Υγιεινή των τροφίμων

eurovoc_concepts:
animal disease
food hygiene
food inspection
food standard
health policy
public health

formats: pdf print

text: C 187/96 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 6. 98 (98/C 187/144) GRAPTH ERVTHSH P-3934/97 ypobolh· : Reimer Bo¤ge (PPE) prow thn Epitroph· (4 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: SEB kai diaxvrismo·w tvn kratv· n melv· n se zv· new xamhloy· h· ychloy· kindy·noy Mporei· h Epitroph· na anafe·rei pvw ei·nai dynato·n kata· th gnv· mh thw na diaxvrisuoy·n ta kra· th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, sy·mfvna me ta krith·ria thw Dieunoy·w Yphresi·aw Epizvotiv· n (OIE), se perioxe·w apallagme·new apo· th SEB, se perioxe·w xamhloy· kai se perioxe·w ychloy· kindy·noy o·son afora· th SEB; Poie·w ellei·ceiw ypa·rxoyn kata· thn a·poch thw Epitroph·w se ekei·na ta kra·th me·lh, ta opoi·a › ba·sei tvn prodiagrafv· n thw OIE › e·xoyn xarakthrisuei· vw zv· new xamhloy·n kindy·noy kai kata· syne·peia den mporoy·n na uevrhuoy·n apo· thn Epitroph· zv· new mhdenikoy· kindy·noy; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (19 Ianoyari·oy 1998) To kefa·laio 3. 2. 13 toy kv· dika toy Dieunoy·w Grafei·oy Epizvotiv· n (DGE), peri· thw spoggv· doyw egkefalopa·- ueiaw tvn boeidv· n (SEB), diakri·nei treiw kathgori·ew xvrv· n: xv· rew stiw opoi·ew den e·xoyn entopistei· kroy·smata SEB, xv· rew me mega·lh syxno·thta emfa·nishw thw no·soy, kai xv· rew me xamhlh· syxno·thta emfa· nishw. O anvte·rv diaxvrismo·w den gi·netai sy·mfvna me ton ki·ndyno emfa·nishw thw no·soy. H syxno·thta emfa·nishw thw SEB se mi·a xv· ra den symbadi·zei me ton ki·ndyno emfa·nish·w thw. H syxno·thta ejarta·tai apo· thn akri·beia entopismoy· kai katagrafh·w thw no·soy, env· o ki·ndynow endexo·menhw meta·doshw h· mo·lynshw apo· SEB ejarta·tai apo· ta me·tra poy lamba· nontai gia thn pro·lhch ei·te thn eja·leich thw mo·lynshw. Epome·nvw, mi·a xv· ra, h opoi·a e·xei la·bei eparkh· me·tra pro·lhchw o·son afora· th xrh·sh molysme·nvn zvotrofv· n, alla· den dienergei· systhmatikoy·w ele·gxoyw gia ton entopismo· kroysma·tvn SEB, mporei· na uevrei·tai vw apallagme·nh apo· periptv· seiw SEB, ypo·keitai vsto·so se megaly·teroyw kindy·noyw apo· mia xv· ra sthn opoi·a e·xoyn entopistei· kroy·smata alla· e·xoyn lhfuei· apotelesmatika· me·tra katapole·mhsh·w toyw. H episthmonikh· kthniatrikh· epitroph·, sth gnvmodo·thsh· thw, thw 21hw Oktvbri·oy 1996, dhlv· nei o·ti «uevrei· o·ti oi ki·ndynoi apo· th SEB ei·nai poly· mikro·teroi sta ypo·loipa kra·th me·lh ap(cid:146)o·,ti sto Hnvm. Basi·leio, alla· den ei·nai mhdaminoi·». (cid:211)la ta kra·th me·lh mporoy·n na ypoba· loyn apodeiktika· stoixei·a sthn Epitroph·, ea·n epiuymoy·n na katadei·joyn o·ti kate·xoyn mi·a idiai·tera eynoi¤kh· ue·sh se sxe·sh me ton ki·ndyno prosbolh·w apo· SEB. Orisme·new xv· rew e·xoyn h·dh energh·sei ana·loga, kai ta stoixei·a poy kate·uesan ua ejetastoy·n apo· thn armo·dia episthmonikh· epitroph·. H Epitroph· den mporei· na ekfe·rei gnv· mh sxetika· me thn kata·stash poy epikratei· se kaue·na apo· ta kra·th me·lh, me·xri na la·bei sxetike·w episthmonike·w prota·seiw. S(cid:146)e·na prv· to sta·dio, h episthmonikh· syntonistikh· epitroph· katarti·zei enarmonisme·no kata·logo krithri·vn, ba·sei toy opoi·oy ua ajiologhuoy·n o·la ta stoixei·a poy katate·uhkan. (98/C 187/145) GRAPTH ERVTHSH E-3936/97 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (12 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Ygieinh· tvn trofi·mvn Meta· thn anakatanomh· tvn eyuynv· n o·son afora· thn ygieinh· tvn trofi·mvn apo· thn Epitroph· se antapo·krish sthn pi·esh poy a·skhse to Koinoboy·lio kato·pin thw kri·shw thw SEB, symfvnei· h Epitroph· o·ti ei·nai kairo·w na ekdv· sei thn apo· makro·n anameno·menh pro·tash odhgi·aw plaisi·oy gia thn ygieinh· tvn trofi·mvn, kai po·te proti·uetai h Epitroph· na probei· sthn en lo·gv e·kdosh; Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Ianoyari·oy 1998) H Epitroph· parape·mpei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sthn odhgi·a 93/43/EOK toy Symboyli·oy thw 14hw Ioyni·oy 1993 peri· thw ygieinh·w tvn trofi·mvn (1). Sto a·ruro 1 para·grafow 1, h odhgi·a «uespi·zei toyw genikoy·w kano·new ygieinh·w tvn trofi·mvn»


title: Utvärderingsrapport enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1404/96 (LIFE)

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
activity report
budget policy
environmental protection

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 12. 1997 KOM(97) 633 slutlig UTVÄRDERINGSRAPPORT ENLIGT ARTIKEL 7. 3 I FÖRORDNING (EG) NR 1404/96 LIFE (Framlagt av kommissionen) INNEHÅLL Sammanfattning 1. Inledning 1. 1 Bakgrund till denna rapport 1. 2 Beskrivning av LIFE 2. LIFE-Natur 2. 1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 2. 2 Ekonomisk styrning 2. 3 Projektens geografiska 2. 4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer 3. LIFE-Miljö fördelning 3. 1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 3. 2 Ekonomisk styrning 3. 3 Projektens geografiska 3. 4 Typer av projekt som fått bidrag fördelning 4. LEFE-Tredje land 4. 1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 4. 2 Ekonomisk styrning 4. 3 Projektens geografiska 4. 4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer fördelning 5. Slutsatser Sida 3 4 4 5 6 6 g 8 8 10 10 11 12 12 13 14 15 15 15 16 SAMMANFATTNING Denna rapport har sammanställts i enlighet med artikel 7. 3 i den förordning som reglerar finansieringsprogrammet för miljöprojekt, nämligen rådets förordning^EEG) nr 1973/92 av den 21 maj 1992 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön (LIFE), rådets förordning2(EG) nr 1404/96 av den 15 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 1973/92 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön (LIFE). Rapporten har också koppling till SEM 2000 (initiativet för en sund och effektiv finansförvaltning). I artiklarna 7. 3 och 14 i LIFE-förordningen föreskrivs två rapporter, en för översyn av referensbeloppet för LIFE II och en för förslag till eventuella ändringar av förordningen med tanke på en fortsättning av verksamheten efter den andra etappen. Kommissionen har beslutat att göra utvärderingen etappvis. Denna första rapport redogör enligt artikel 7. 3 för genomförandet av LIFE fram till idag. I rapporten skisseras de kommande etapperna av processen för utvärderingen av förordningens genomförande. Vidare innehåller den en bedömning av målens relevans, av huruvida de har uppnåtts och av huruvida tankarna bakom programmet är riktiga. I den andra rapporten kommer man att föreslå eventuella ändringar för den fortsatta verksamheten. Den skall också bidra till att fastställa inriktningarna för framtida åtgärder. Rapporten ger en bild av genomförandet av LIFE i dess tre delar: naturskydd (LIFE-Natur), demonstrationsåtgärder med deltagande av industriföretag och lokala myndigheter (LIFE- Miljö) och åtgärder i samarbete med tredje land som gränsar till Medelhavet och Östersjön, utom de länder i Central- och Östeuropa som har skrivit under associeringsavtal med Europeiska unionen (LIFE-Tredje land). Sedan 1996 lämnas årligen ungefär 900 projektbidragsansökningar in till kommissionen. En tredjedel av dessa projekt uppfyller de formella kraven, men bara hälften av dem kan beviljas bidrag med de ekonomiska medel som för närvarande finns att disponera. Det innebär att man genom LIFE skulle kunna finna god användning för större resurser inom ramen för eller till och med utöver det nuvarande referensbeloppet på 450 miljoner ecu för perioden 1996 till 1999. Mot bakgrund av den strama budgetpolitiken har kommissionen dock ansett det vara nödvändigt att för budgetmyndigheten presentera ett preliminärt budgetförslag utan ökade anslag. Det innebär att det belopp som begärts för LIFE inte kommer att göra det möjligt att uppnå det referensbelopp som ursprungligen hade planerats för hela perioden. 1 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA TIDNING NR L 206, 22/07/1992 S. 0001 FINSK SPECIALUTGÅVA T 15 VOLYM 11 S. 108 SVENSK SPECIALUTÅVA T 15 VOLYM 11 S. 108 2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 181, 20/07/1996 S. 0001 - 3- 1. 1. 1 INLEDNING Bakgrund till denna rapport LIFE, som är gemenskapens finansieringsprogram för miljöprojekt, regleras av rådets förordning^EG) nr 1973/92 av den 21 maj 1992 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön (LIFE), rådets förordning2(EG) nr 1404/96 av den 15 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 1973/92 om inrättande av ett finansiellt instrumentet för miljön (LIFE). Artiklarna 7. 3 och 14 i denna förordning föreskriver följande: "Rådet skall före den 31 december 1997 på grundval av en rapport som kommissionen skall överlämna före den 30 september 1997 granska referensbeloppet för att eventuellt ändra det enligt förfarandena enligt fördraget, inom ramen för budgetplanen och med beaktande av inlämnade ansökningar. " (Artikel 7. 3. ) "Senast den 31 december 1998 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning och om användningen av anslagen och föreslå anpassningar med sikte på det fortsatta genomförandet efter den andra etappen. " (Artikel 14. ) Dessa två rapporter utarbetas inom ramen för SEM2000 (initiativet för en sund och effektiv finansförvaltning), som kräver en systematisk förhandsbedömning av alla gemenskapsprogram, genom vilka det ges bidrag till olika insatser, så att de resursmässiga konsekvenserna skall vara kända innan man fattar besluten. För översynen av LIFE har kommissionen, med tanke på att tidsfristerna för de två rapporterna ligger så nära varandra, beslutat att göra utvärderingen etappvis. Föreliggande rapport avser genomförandet av LIFE fram till idag. Den innehåller en beskrivning i grova drag av kommande etapper av utvärderingen och uttalar sig om den eventuella översynen av referensbeloppet. Det är på sin plats att påminna om att man vid genomgången av kommissionens förslag om att fortsätta LIFE i form av en andra etapp från 1996 till 1999 både inom rådet och i Europaparlamentet tog upp frågan om fastställandet av ett referensbelopp Parlamentet yrkade på att man skulle fastställa ett referensbelopp på 800 miljoner ecu för perioden 1996-1999, medan rådet ansåg att rådande budgetläge inte medgav ett högre belopp än 450 miljoner ecu. Med tanke på de miljöbehov som LIFE skulle tillgodose ansåg rådet dock att det skulle överväga möjligheten att se över referensbeloppet i slutet av 1997. Rapporten går därmed längre än att bara analysera de inkomna ansökningarna: den utvärderar de ytterligare finansieringsbehov som kan komma att uppstå under 1998 och 1999 med tanke på det intresse som medlemsstaterna fäster vid LIFE och på de berättigade förväntningarna hos de offentliga eller privata organ som söker projektbidrag. - 4- När det gäller den rapport som föreskrivs i artikel 14 i förordningen kommer man att använda sig av resultaten från den fördjupade utvärdering som kommissionen har uppdragit åt externa experter att utföra och som skall vara klar i juni 1998. Denna fördjupade utvärdering syftar till att bedöma resultaten av LIFE-programmets genomförande och i vilken grad man har uppnått dess mål, samtidigt som man skall bedöma deras relevans, och riktigheten i tankarna bakom programmet. I denna utvärdering skall man vidare föreslå eventuella ändringar för den fortsatta verksamheten inför nästa etapp och bidra till att bättre fastställa inriktningar för framtida åtgärder. Konkret skall denna fördjupade utvärdering ge svar på följande frågor: - Har programmet bidragit till att utveckla eller genomföra gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, och i så fall på vilket sätt? - Har programmet haft spridningseffekter på gemenskapens övriga politik eller instrument? - Har processen som används för urval av projekt gjort det möjligt att välja ut projekt som stämmer väl med förordningens kriterier? - Har de tillgängliga finansieringsresurserna utnyttjats på lämpligt sätt eller bör villkoren för bidragsbeviljandet ändras? - Vilka är programmets möjligheter är på medellång och lång sikt? 1. 2 1. 2. 1 Beskrivning av LIFE Det allmänna syftet med LIFE skall vara att bidra till utvecklingen och genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning inom miljöområdet (artikel 1 i LIFE-förordningen) genom att ge bidrag till avgränsade åtgärder inom de fastlagda områdena. 1. 2. 2 Bidrag kan beviljas inom följande fastlagda områden: - Åtgärder inom naturskyddsområdet (LIFE-Natur). - Demonstrationsåtgärder med deltagande av industriföretag och lokala myndigheter (LIFE-Miljö). - Åtgärder i samarbete med tredje land som gränsar till Medelhavet och Östersjön,, utom de länder i Central- och Östeuropa som har skrivit under associeringsavtal med Europeiska unionen (LIFE-Tredje land). Enligt LIFE-förordningen skall 92 % av bidragen gå till åtgärder inom gemenskapens territorium (varav hälften till naturskydd), 5 % till tredje land och 3 % till kompletterande åtgärder. 1. 2 3 Sedan 1992 har LIFE tagit emot nästan 6 500 projektbidragsansökningar varav nästan en tredjedel uppfyllde de formella kraven. Cirka hälften av dessa projekt -5 kunde beviljas bidrag till ett totalt belopp på 542 miljoner ecu. Ungefär 750 projekt håller för närvarande på att genomföras. 1. 2. 4 Med början 1996 har man tagit fram tre informationspaket för LIFE-Natur, LIFE-Miljö respektive LIFE-Tredje land. På grundval av gjorda erfarenheter var det möjligt att bättre definiera programmets verksamhetsområde. På samma sätt har potentiella projektbidragssökande bidragit till att förbättra projektens kvalitet ur både teknisk och ekonomisk synvinkel. informationspaketen informationsmötena och för 1. 2. 5 Projekten bedöms anpassat efter vad som är speciellt verksamhetsområde. för respektive När det gäller LIFE-Natur gör kommissionen, med vetenskapligt stöd av utomstående konsulter, en första framsållning av de ansökningar som är formellt riktiga och godtagbara enligt kriterierna i förordningen. Kommissionen lägger sedan i Habitatkommittén fram ett förslag på en lista över de bästa projekten på gemenskapsnivå, om vilken medlemsstaterna skall yttra sig. När det gäller LIFE-Miljö görs bedömningen parallellt av medlemsstaterna och kommissionen. Vid bilaterala förhandlingar nås samförstånd om en gemensam kortlista med projekt, vilka sedan gås igenom av oberoende expertpaneler. På grundval av denna bedömning i tre steg lämnar kommissionen ett förslag till förvaltningskommittén för LIFE, som består representanter för medlemsstaterna, på en lista över projekt som skall få bidrag, för förvaltningskommitténs yttrande. När det gäller LIFE-Tredje land sker bedömningen på ett liknande sätt som för LIFE-Miljö med den skillnaden att de oberoende experternas utvärdering gäller alla de projektförslag som kommissionen funnit vara formellt riktiga. 2. 2. 1 LIFE-NATUR Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag Från 1992 till 1997 tog kommissionen emot 1 308 ansökningar om bidrag till projekt inom ramen för LIFE-Natur motsvarande ett sammanlagt belopp på 1 328 miljoner ecu. Tillgängliga medel medgav bidrag till 299 projekt motsvarande ett totalbelopp på 239,5 miljoner ecu. I nedanstående tabell visas uppgifterna uppdelade på enskilda år: Tabell 1 LIFE I LIFE II 1992 (EUR 12) 1993 (EUR 12) 1994 (EUR 12) 1995 (EUR 15) 1996 (EUR 15) 1997 (EUR 15) 86 227 - 198 294 80 1863 296 270 116 153 313 235 139 139 241 174 123 93 174 128 97 76 35 22 47 72 63 60 36,9 20,6 47,7 48,5 43,4 42,4 1. Antal inlämnade projektbidragsansökningar 2. Ansökta bidrag (miljoner ecu)' 3. Antal formellt riktiga ansökningar 4. Totalbelopp för de formellt riktiga ansökningarna (miljoner ecu) 5. Antal projekt som fick bidrag 6. Beviljade bidrag (miljoner ecu) (Beloppen är avrundade till hela miljoner ecu och gäller bara gemenskapens andel av finansieringen, som i allmänhet uppgår till 50-75 % av den totala projektbudgeten. ) Vissa av dessa uppgifter kan inte tolkas utan upplysningar om bakgrunden till besluten: • Vissa projektförslag rör den andra etappen av redan påbörjade projekt. Andra projekt inbegriper flera bidragsmottagare i flera regioner eller medlemsstater. • Under 1995 anpassades det nya informationspaketet till naturskyddsprojektens speciella verksamhetsområden, och de sökande ombads att bättre avgränsa och tidplanera de planerade åtgärderna. På kort sikt (1995-1996) bidrog detta krav på större exakthet till att en ökning av det antal projektförslag som sållades bort som formellt oriktiga eller ej godtagbara. 1997 kunde man dock konstatera en klar förbättring av ansökningarnas genomsnittskvalitet. • 1996 infördes genom LIFE II en starkare koppling till genomförandet av nätverket av naturskyddsområden (Natura 2000). För projekt som rör dessa naturskyddsområden blev det obligatoriskt att finnas med på den nationella listan över Natura 20004Denna koppling mellan LIFE-Natur och genomförandet av gemenskapens lagstiftning gjorde att många 3 Inklusive ett enskilt projekt på 61 miljoner ecu. 4 Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 206, 22/07/1992 S. 0007 - 0050 Finsk specialutgåva Område 15 Volym 11 S. 114 Svensk specialutgåva Område 15 Volym 11 S. 114 Målsättningen med detta direktiv skall vara att bidra till biologisk mångfald genom bevarandet av livsmiljöer samt vilda djur och växter i de europeiska områden i medlemsländerna i vilka avtalet tillämpas (artikel 2. 1). Ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nätverk av speciella skyddade områden skall upprättas under titeln Natura 2000. Detta nätverk, bestående av områden med livsmiljöer av det slag som finns uppräknade i Annex I samt livsmiljöer av det slag om finns uppräknade i Annex II i avtalet, skall möjliggöra för livsmiljöer eller arter som skall skyddas, eller där tillämpligt, för dessa att återställas i gynnsam livsmiljö på sin naturliga mark. - 7- ansökningar inte uppfyllde de formella kraven under 1996 och 1997. Dessutom innebar det in ansökningar för att potentiella projektbidragssökande avstod från att naturområden som ännu inte hade föreslagits av medlemsstaterna. lämna • För 1997 skulle ansökningarna vara kommissionen tillhanda före utgången av januari månad, det vill säga knappt tre månader efter avslutandet av 1996 års urvalsprocess, som hade försenats på grund av rådets sena antagande av förordningen LIFE II. Genom denna överlappning av två verksamhetsår minskade antalet inlämnade projektförslag. • Det genomsnittliga bidraget till projekten var under 1996 och 1997 i storleksordningen 700 000 ecu, och bidragen varierade vanligtvis mellan 100 000 och 2 000 000 ecu. 2. 2 Ekonomisk styrning Under perioden 1992-1997 utnyttjades tilldelade bidrag till 100 %. Denna höga grad av medlens utnyttjande har främjats av att kommissionen följt projekten noga. Endast en tredjedel av projekten fick bidrag med det belopp som sökanden ursprungligen hade begärt. Kommissionen undersöker i stället för varje utvalt projekt vilka åtgärder som skulle kunna få bidrag från andra gemenskapsprogram (EUGFJ, ERUF, sammanhållningsfonderna etc. ) eller vilka åtgärder som inte är väsentliga för lyckade naturskyddsinsatser. De största problem som uppstått vid genomförandet av budgeten har bestått i förseningar av bidragsmottagarnas genomförande av projekten och, men i mycket mindre mån, redovisning av icke godtagbara kostnader vid projektets slut. Mindre än 1 % av bidragen har dragits tillbaka. 2. 3 Projektens geografiska fördelning LIFE-Natur är ett gemenskapsprogram som inte har några i förväg fastställda procentsatser för fördelningen av tillgängliga medel per medlemsstat. En årsvis fördelning av bidragen per medlemsstat har föga relevans. En analys över en längre period är däremot av större intresse. För åren 1992-1997 kan man konstatera att • LIFE-Natur först och främst har gynnat de regioner och medlemsstater som uppvisar den största rikedomen av naturtyper och arter av gemenskapsintresse. Detta var också avsikten. • LIFE-Natur har bidragit till gemenskapens strävan efter sammanhållning, även om det som omfattas av sammanhållningsfonden har tack vare sin naturrikedom fått bidrag på en mycket högre nivå än genomsnittet för gemenskapen. inte är programmets främsta syfte. De länder fyra 2. 4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer De typer av projekt som får bidrag varierar med tiden. Efter antagandet av LIFE II har tyngdpunkten legat mera på åtgärder på land. Allmänt sett har LIFE-Natur gjort det möjligt att kontrollera och förvalta ett stort antal områden som krävs för att skydda naturtyper och arter. 8- Genom LIFE-Natur har bidrag tilldelats många lokala och nationella inventeringar (Grekland, Spanien, Irland och Portugal) för att förbereda genomförandet av Natura 2000. Denna typ av åtgärder prioriteras inte längre inom ramen för LIFE II. Antalet fågelskydds projekt har varit mycket stort. LIFE-Natur har gett bidrag till särskilda åtgärder för att bevara 18 av de 23 fågelarter som är hotade i hela världen och som förekommer i Europa. LIFE-Natur har också bidragit till att fastlägga tiotals nya särskilda skyddsområden inom ramen för fågeldirektivet Flera projekt har rört mycket hotade arter (jätteödlan Gallotia simonyi från El Hierro, skäggamen Gypaetus barbatus, munksälen Monacus monacus på Madeira m. fl. ) och har bidragit till att stabilisera eller öka bestånden. Våtmarkerna har varit väl representerade och ingår i mer än en tredjedel av projekten. Denna prioritering vittnar om medlemsstaternas åtagande att uppfylla sina skyldigheter enligt Ramsar-konventionen och de nyligen framlagda meddelandena om våtmarker. Många projekt rör jordbruksområden och innebär i många fall en fortsättning på jordbruks- och miljöåtgärder som vidtagits inom ramen för förordning (EEG) 2078/92. LIFE har gjort det möjligt att använda gemenskapens strukturfondsmedel (till exempel för skydd av biotoper i Grekland). • På samma sätt har många projekt medverkat till förberedelserna och genomförandet av det europeiska nätverket Natura 2000 genom att bidra till följande: Inventering av naturarvet i flera medlemsstater och regioner. Fastställande av planer för förvaltning av framtida naturskyddsområden i Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket etc. med deltagande av lokala aktörer. Fastställande av förvaltningsmetoder och tillhörande kostnader för att åstadkomma bevarande eller återställande av naturområden, till exempel av ljunghedar. Personalutbildning naturskyddsområden. i metoder för ekologisk förvaltning av • De flesta bidragsmottagarna är nationella, regionala eller lokala offentliga organ, beroende på hur den offentliga förvaltningen är organiserad i medlemsstaterna. De offentliga organens dominans återspeglar de nationella myndigheternas intresse för detta gemenskapsprogram för genomförande av naturdirektiv. Icke-statliga organisationer utgör den näst största gruppen av direkta mottagare av medel från LIFE-Natur. Dessa organisationer är dessutom ofta inkopplade i de projekt som de offentliga organen lämnar in, antingen direkt eller genom att de är ansvariga för vissa av de föreslagna åtgärderna. LIFE-Natur är gemenskapens enda finansieringsprogram som är särskilt inriktat på naturskydd. Under åren 1992-1997 har därför behovet av projekt med akuta åtgärder varit 9- mycket stort. Dessa har inga ekonomiska effekter på kort sikt men skulle kunna leda till mer varaktiga åtgärder inom ramen för andra finansieringsinstrument. Vid slutet av 1997 bör flera tusen nya naturskyddsområden figurera på de nationella listor som föreslås av medlemsstaterna inom ramen för habitatdirektivet. Detta bör leda till en kraftig ökning av antalet LIFE-Natur-projekt under åren 1998-1999. LIFE-Natur är ensamt inte en lämplig finansieringskälla för hela Natura 2000. Vad LIFE- Natur kan göra är att fungera som en katalysator. Enda sättet att lämna ett betydelsefiillt bidrag till detta gemenskapsnätverk är att som komplettering utnyttja andra finansieringsinstrument. LIFE-Natur har gjort det möjligt för lokala aktörer att inleda ett gemensamt arbete där det i praktiken ibland handlar om motstridiga intressen, liksom att medvetandegöra allmänheten, vilket är en viktig del av arbetet, även om den är svår att kvantifiera. 3. 3. 1 LIFï^MILJO Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag Inom den sektor som inte rör naturskydd tog kommissionen under 1992-1997 emot 4 815 ansökningar. Mellan 1993 och 1997 motsvarade dessa ansökningar om bidrag från LIFE ett totalbelopp på ungefär 5 600 miljoner ecu. Under samma period kunde LIFE, på grund av budgetåtstramningen, ge bidrag till 680 projekt (14 %) till ett totalbelopp på cirka 272 miljoner ecu (5 %). Nedanstående tabell visar de viktigaste uppgifterna för enskilda år: Tabell 2 LIFE I LIFE II 1992 (EUR 12) 1993 (EUR 12) 1994 (EUR 12) 1995 (EUR 15) 1996 (EUR 15) 1997 (EUR 15) 1. Antal inlämnade projektbidragsansökningar 300 1447 1224 729 2. Ansökta bidrag (miljoner ecu) — 2 012 653 2 214 3. Antal formellt riktiga ansökningar 4. Antal projekt på kortlista 5. Ansökta bidrag (till projekten på kortlistan) (miljoner ecu) 6. Antal projekt som fick bidrag 7. Beviljade bidrag (miljoner ecu) Skillnad mellan kortlistan och projekt som fick bidrag (miljoner ecu) ±185 — — 70 39,6 721 258 84 431 264 84 160 135 53,1 48,1 30,6 36,0 601 306 79 99 44,7 33,8 10- 601 393 283 177 90 104 43,3 47,2 514 328 244 194 81 112 43,6 37,4 (Alla belopp är avrundade till hela miljoner ecu och gäller bara gemenskapens andel av finansieringen, som i allmänhet uppgår till 30-50 % av den totala projektbudgeten. ) • Under perioden 1992-1995 var det många projekt som inte höll sig inom programmets område (strukturinriktade och kostsamma projekt, en stor mängd utredningsprojekt etc). Från och med 1996 tycks dock råda bättre samstämmighet. • Tack vare den förbättrade rättsliga ramen (urvalskriterier) och bättre kvalitet på informationen till potentiella projektbidragssökande har det, med medlemsstaternas hjälp, varit möjligt att minska antalet projekt som på formella grunder inte far delta urvalsprocessen. Den bättre kvaliteten på projekten, både de från industriföretag och de från lokala myndigheter, har lett till att man i förväg kunnat välja ut ett stort antal projekt som kvalificerat sig för bidrag. • Det genomsnittliga bidraget var under 1996 och 1997 i storleksordningen 400 000 ecu, och bidragen varierade i allmänhet mellan 100 000 och 1 000 000 ecu. 3. 2 Ekonomisk styrning Utnyttjandegraden i fråga om befintliga medel för LIFE-Miljö är hög (99,93 %) eftersom man varje år förhandlar fram en preliminär budget med de framtida bidragsmottagarna. Den syftar till att förhindra att projekten värderas för högt. Den innovativa karaktären hos de projekt som finansieras genom LEFE-Miljö innebär vissa tekniska och finansiella risker. När det gäller industriprojekt kan steget från laboratorieskala till pilotskala eller industriell skala medföra tekniska problem. På samma sätt kan upprättandet av lokala partnerskap mellan lokala myndigheter, sammanslutningar eller företag ta längre tid eller visa sig vara svårare än väntat. Dessa risker tar sig uttryck i följande konsekvenser: - Förseningar i fråga om projektens genomförande. Tre fjärdedelar av projekten är försenade med några månader, medan en fjärdedel är försenade med mer än ett år. Kommissionen kräver därför sedan 1996 att projekten skall innehålla en utförligare preliminär tidplan med fastställd tidpumkt och budget för varje uppgift. - Ofullständigt eller bristfälligt genomförande av projekten, vilket gör att kommissionen måste minska sitt bidrag genom att återkräva alla eller en del av de utbetalda medlen. Man har hittills återkrävt medel från 25 projekt, och sedan 1997 kommer de belopp som återkrävs i möjligaste mån att användas för nya projekt. - Ett tiotal projekt har före start ställts in av mottagarna själva, då de ekonomiska förutsättningarna för genomförandet har ändrats mellan inlämnandet av ansökan och kommissionens beslut. - Slutligen har tre projekt gett upphov till misstanke om bedrägeri. Dessa akter har överlämnats till enheten för samordningen av bedrägeribekämpningen. - 1 1- Kommissionen har sedan 1993 vidtagit förebyggande åtgärder för att minska dessa risker: rättsliga förfaranden för enskilda beslut, teknisk uppföljning av externa experter och krav på bankgaranti från bidragsmottagare inom den privata sektorn. Dessutom gör man före slutbetalningen en teknisk utvärdering av projektens resultat, liksom en revision av projektets kostnader med hjälp av oberoende auktoriserade revisorer. Detta gäller mottagarna inom både den offentliga och privata sektorn. 3. 3 Projektens geografiska fördelning För LIFE-Miljö föreskrivs inte någon fastställd fördelning av de tillgängliga medlen per medlemsstat. Bedömningssystemet syftar till att välja ut projekt enbart på grundval av deras förtjänster, och vid bedömningen delas de in i olika ämnesområden (avfall, vatten, luft etc. ). I detta meritbaserade bedömningssystem tar man hänsyn till miljösituationen i varje medlemsstat för att inte diskriminera projekt som inte är så nyskapande men ändå mönsterbildande och som därför kan ha stor betydelse på lokal nivå. • Under den första etappen fick Frankrike, Förenade kungariket, Italien och Tyskland mest medel från LIFE (med vardera ungefär 14 %), följda av Grekland, Nederländerna och Spanien (med ungefär 7 % vardera). • Det är inte intressant att göra en geografisk uppdelning under de första två åren av den andra etappen eftersom den inte skulle vara representativ för den fördelning som uppnåddes i slutet av den etappen. I själva verket skiljer bara sex månader mellan budgetåren 1996 och 1997, vilket har skapat cykliska problem i vissa medlemsstater. Dessutom bör de nya medlemsstaternas deltagande i programmet efter hand komma att nå en balanserad nivå. 3. 4 Typer av projekt som fått bidrag LIFE-Miljö omfattade under perioden 1992-1995 fyra olika huvudområden: • Avfallshantering och saneringsmetoder för kontaminerade områden (36 respektive 8 % av tilldelade bidrag). • Främjande av renare teknik (14 % av tilldelade bidrag). • Metoder för att upptäcka föroreningar samt nät för kontroll och övervakning (17 % av tilldelade bidrag). • Regional planering och problem i stadsområden (21 % av tilldelade bidrag). Återstående 4 % gick till projekt inom administrativt samarbete och till kampanjer för att öka miljömedvetenheten. Man kan konstatera att tilldelningen av bidrag från LIFE under 1996 var ungefär lika för industrin och lokala myndigheter (18,2 respektive 19,7 miljoner ecu). Denna fördelning varierar dock kraftigt mellan medlemsstaterna. Den största andelen bidrag till industrin (renare teknik och återvinning) uppvisade Belgien, Frankrike, Grekland, Italien och Tyskland, medan andelen bidrag till lokala myndigheter var högst i Danmark, Finland, Spanien och Sverige. I 12 den första gruppen av länder tenderar majoriteten av LIFE-bidragsmottagarna att vara privata aktörer, medan bidragsmottagarna i övriga länder främst är offentliga organ med ansvar för regional planering i samarbete med lokala socioekonomiska aktörer. En sektoruppdelad analys visar följande tendenser. • När det gäller industrisektorn har LIFE bidragit till att främja renare teknik inom vissa särskilt förorenande branscher. Några exempel: Garverier (minskning av vattenföroreningar luftföroreningar i form av lösningsmedel). i form av krom och av Pappersindustrin (införande av slutna vattensystem, återvinning av fibrer, användande av ozon i återvinningen av pappersavfall etc). Ytbehandling (rengöring utan lösningsmedel eller syror genom användning av högtrycksspolning med vatten eller sprutning med iskristaller). Textilindustrin (minskning av färgavfall från textiltryck). • Vid sidan av renare teknik har LIFE främjat återvinningsindustrin inom följande områden: plast, vitvaror (nedmontering av uttjänta kylskåp utan att förorsaka utsläpp av föroreningar), keramik och metallurgi (återvinning av sand i gjuterier). • Inom den lokala offentliga sektorn rör huvudproblemen vattenförsörjning (förbättrade övervakningssystem och upptäckt av mikroföroreningar), avfall och luftkvalitet. Man får dock inte glömma de många projekt som rör stadsplanering (trafikstyrningssystem och miljövänliga transporter) och närliggande områden (hänsynstagande till jordbruket i den regionala planeringen). • Under 1996 rörde de flesta av de förberedande insatserna rationell förvaltning av kustområden enligt det demonstrationsprogram som beslutats av rådet. Under 1997 inlämnades få projekt som gällde förberedande insatser. • Till följd av motsvarande verksamheter inom ramen för andra av gemenskapens program eller initiativ, framför allt Leader II, har man gjort få insatser i landsbygden genom LIFE- Miljö, med undantag för Frankrike och Spanien. 4. LIFE-TREDJE LAND LIFE-Tredje land riktar sig sedan 1996 till länder utanför EU som gränsar till Medelhavet och Östersjön, utom de länder i Central- och Östeuropa som har skrivit under associeringsavtal med Europeiska gemenskapen. De sistnämnda kan numera delta i LIFE-Natur och LIFE- Miljö, som en verksamhet före en eventuell anslutning, på grundval av särskilda avtal med länderna i fråga. Huvudsyftet med LIFE-Tredje land är att stödja projekt för tekniskt bistånd, naturskyddsprojekt samt demonstrationsprojekt som skall främja en hållbar utveckling - allt för att skapa medvetenhet om behovet av miljöskydd i dessa länder. -13 LIFE II skiljer sig från LIFE I på två punkter: • Programmet riktar sig inte längre till Polen, Slovenien eller de tre baltiska staterna, som numera hör till de associerade länderna i Central- och Östeuropa. Däremot inbegriper det sedan 1996 Västbanken och Gaza, och sedan 1997 Bosnien-Hercegovina. • Programmet kan utöver det tekniska bistånd som ingick i LIFE I också omfatta demonstrationsprojekt för hållbar utveckling och naturskydd. 4. 1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag Under perioden 1992 till 1997 mottog kommissionen 371 ansökningar om projektbidrag från LIFE-Tredje land. 80 projekt valdes under denna period ut för bidrag med ett totalbelopp på 30 miljoner ecu. Om man hade kunnat ge bidrag till alla projekt som de bedömningsansvariga ansåg uppfyllde de formella kraven, skulle mer än det dubbla antalet projekt ha kunnat få bidrag. Nedanstående tabell visar de viktigaste uppgifterna för enskilda år: Tabell 3 LIFE I LIFE II 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1. Antal inlämnade projektbidragsansökningar 2. Antal formellt riktiga ansökningar 3. Ansökta bidrag (miljoner ecu) 4. Antal projekt som fick bidrag 5. Beviljade bidrag (miljoner _ ecu) - - - 9 5,3 - - - 12 3,5 65 40 103 29 82 23 18,4 10,2 10,0 14 4,8 16 5,7 13 6,0 121 28 9,8 16 4,2 (Beloppen är avrundade till hela miljoner ecu och gäller bara gemenskapens andel av finansieringen, som i allmänhet uppgår till 50-100 % av den totala projektbudgeten. ) Under 1995, det sista året för LIFE I, ökade det totala antalet inlämnade projekt avsevärt tack vare informationskampanjen om LIFE-Tredje land. Däremot minskade antalet projekt som av kommissionens ansågs uppfylla de formella kraven på grund av att man fäste större vikt vid den tekniska kvaliteten. I slutänden fick endast 16 av 29 projekt bidrag från gemenskapen till ett totalbelopp av 5,7 miljoner ecu (mindre än 60 % av totalbeloppet för de formellt riktiga ansökningarna, vilket är en mycket liten andel). Den minskning av antalet inlämnade projekt som kan konstateras för 1996 beror på det sena antagandet av den nya LIFE-förordningen och den relativt snäva tidsfristen för inlämning av ansökningar. Antalet formellt riktiga ansökningar respektive ansökningar som fått bidrag liknar siffrorna för 1995. 14- 4. 2 Ekonomisk styrning Den årliga utnyttjandegraden i fråga om medel som tilldelats genom LIFE-Tredje land är 100 %. Det största problemet man har stött på vid genomförandet av budgeten utgörs av förseningar i bidragsmottagarnas genomförande av projekten. Orsakerna till detta är den politiskt instabila situationen i vissa berörda länder, svårigheter i fråga om administration och rutiner som är lokala specifika för varje delfinansieringen av projekten. land (tillstånd, bankrutiner etc. ) samt den blygsamma Sedan 1995 har kommissionen tvingats dra tillbaka två beviljanden uppgående till 638 000 ecu. Dessa rörde ett projekt i Kroatien, där gemenskapen har ställt in samarbetet, och ett projekt i Albanien, där gemenskapen klivit av på begäran av det ansvariga ministeriet. 4. 3 Projektens geografiska fördelning LIFE-Tredje land täcker två geografiska områden: Medelhavsområdet (med 15 länder och områden) och Östersjöområdet (som sedan 1996 bara inbegriper de ryska östersjöområdena, det vill säga Kaliningrad och S:t Petersburg). Fram till 1995 gick ungefär 65 % av anslagen genom LIFE-Tredje land till medelhavsländerna och 35 % till Östersjöområdet. Av de 29 projekt som har finansierats genom LIFE II har fem projekt till ett totalbelopp på 1 934 000 ecu rört Rysslands östersjöområden. 4. 4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer Sedan 1996 är de typer av insatser som kan få bidrag preciserade till tekniskt bistånd, naturskydd och demonstrationsåtgärder. Bland bidragsansökningarna är projekt av typen tekniskt bistånd vanligast med en andel på 50- 70%. Detta förklaras av att LIFE-Tredje land huvudsakligen vänder sig till nationella myndigheter som vill utarbeta sin politik och sina handlingsprogram på miljöområdet. Projekten i naturskyddskategorin syftar för det mesta till att bevara och/eller upprätta naturtyper inom kustområden och våtmarker. Pilotprojekten, som tilldelades bidrag för första gången under 1997, rör en stor mängd skiftande områdr n: avfallshantering och avfallsbehandling, cykling i städer och förvaltning av kustområden. Under perioden 1992-1997 har LIFE-Tredje land bidragit till att etablera administrativa och tekniska miljöcentrer (ECAT - miljöcentrer för administration och teknik i S:t Petersburg, Kaliningrad, Tirana etc. ), där man kombinerar det tredje landets och gemenskapens kunnande vid utarbetandet av miljöpolitiken i Central- och Östeuropa. LIFE-Tredje land har också med framgång bidragit till verksamheten inom handlingsplanen för Medelhavet (MAP) genom bidrag till projekt som har lagts fram av vissa av LIFE-Tredje lands regionala centra (Rempec och Plan Blå). Slutligen har många projekt, där flera länder i södra och östra Medelhavsområdet deltar, fått bidrag genom Metap (program för tekniskt stöd till medelhavsländerna). 15 Statistiken är uppmuntrande, men LIFE-Tredje land har större betydelse än vanlig enkel statistik. När det gäller att skapa medvetenhet kring miljöskydd spelar programmet en grundläggande roll i de länder utanför EU som gränsar till Europeiska unionen. Dessutom visar dessa länders aktiva respons och deltagande på ett tydligt intresse. 1996 öppnades programmet för Västbanken och Gaza, där fyra projekt godtogs som formellt riktiga, av vilka ett erhöll bidrag redan första året. 1997 öppnades programmet för Bosnien-Hercegovina, och här har 10 projekt godtagits som formellt riktiga. Då LIFE-Tredje land även verkar för spridning och tillämpning av resultat som är av intresse för gemenskapen (t. ex. principen att den som förorenar skall betala och principen om förebyggande åtgärder) och huvudsakligen är inriktat på tekniskt bistånd, utgör programmet ett verktyg för att bringa dessa länders principer och lagstiftning i fråga om miljön i linje med dem i Europeiska unionen och att överföra teknik och know-how från gemenskapen till de berörda områdena. 5. SLUTSATSER Kommissionen har påbörjat ett omfattande utvärderingsarbete rörande LIFE, gemenskapens finansieringsprogram för miljöprojekt. Den första delen av detta arbete har gjorts inom kommissionen, och denna rapport är resultatet av detta arbete. Till följd av den stramare budgetsituationen är det av avgörande betydelse med en utvärdering. En full utvärdering kommer att finnas tillgänglig under andra hälften av 1998. Kommissionen föreslog i sin preliminära budget för 1998 en utökning med 6,8 MECU, jämfört med 1997, till den årliga budgeten för LIFE. Sammantaget ger detta en total budget på 101,3 MECU. Denna summa ligger emellertid under de 121,8 MECU som ursprungligen planerades för 1998. Med den tillämpade strama budgeten kommer de tillgängliga medlen för LIFE:s åtaganden under perioden 1996-1999 inte att uppgå till 450 miljoner ecu av förordningens referensbelopp på 450 miljoner ecu. LIFE har nu uppnått en viss mognadsgrad. I genomsnitt far man årligen in ungefår 900 projektförslag (se tabell 4 nedan), av vilka en tredjedel anses som giltiga, vilket innebär att de är formellt riktiga och har fått ett positivt omdöme (har upptagits på kortlistan). Av dessa omkring 300 projekt som medgivits anslag på 180 MECU från kommissionen, har endast cirka hälften valts ut för bidrag. Om man skulle vilja ge bidrag till alla giltiga projektförslag måste man mer än fördubbla de medel som för närvarande står till buds. Tabell 4 Årliga genomsnitt for LIFE II (1996-1997) Inlämnade projektförslag Varav giltiga Totalbelopp för giltiga (miljoner ecu) Antal projekt som fick bidrag Gemenskapens bidrag (miljoner ecu) förslag 867 321 180 184 91_ -16 Detta innebär att LIFE således skulle kunna använda större resurser inom och till och med utöver det aktuella referensbeloppet på 450 miljoner ecu för perioden 1996-1999. På grund av rådande förhållanden när det gäller Europas offentliga finanser har kommissionen dock ansett det vara nödvändigt att presentera en preliminär budget som inte medger någon reell ökning i anslaget under föregående år. På så vis blir det ej möjligt att uppnå referensbeloppet for LIFE. 17- ISSN 1024-4506 KOM(97) 633 slutlig DOKUMENT SV 09 Katalognummer : CB-CO-97-665-SV-C ISBN 92-78-28418-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg /f


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3946/97 del Johannes SWOBODA a la Comisión. Libertad de opinión para la "Open Society Institute" de Croacia

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/99 (98/C 187/149) PREGUNTA ESCRITA P-3945/97 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (4 de diciembre de 1997) Asunto: Ayudas estatales a las empresas en los barrios urbanos degradados En octubre de 1996, la Comisio·n adopto· un nuevo marco de referencia para las ayudas estatales a las empresas en los barrios urbanos desfavorecidos. Como se sabe, la anterior normativa no permit(cid:14)·a a los Estados miembros tener en cuenta en medida plenamente satisfactoria los numerosos problemas de cara·cter social y econo·mico que aquejan a las periferias de las grandes ciudades europeas. El nivel ma·ximo de intensidad de la ayuda se ha fijado en el 26 % neto de la inversio·n y en 10. 000 ecus por cada nuevo puesto de trabajo creado. Segu·n las intenciones de la Comisio·n, esta iniciativa deber(cid:14)·a contribuir positivamente a la reactivacio·n del empleo en los barrios perife·ricos que, en general, se caracterizan por una alta tasa de desempleo. A pesar de que la Comisio·n haya pedido a los Estados miembros que aprovechen del nuevo marco normativo, cuya vigencia es de cinco an(cid:152)os, con programas de ayuda espec(cid:14)·ficos, al cabo de ma·s de un an(cid:152)o el Gobierno italiano todav(cid:14)·a no ha adoptado todas las medidas necesarias para emprender dichos programas. En consecuencia: 1. ¿Puede decir la Comisio·n co·mo juzga el retraso del Gobierno italiano en atenerse al marco normativo europeo, especialmente si se considera que el per(cid:14)·odo de vigencia de las nuevas normas se limita a cinco an(cid:152)os a partir de 1996? 2. ¿Cua·les son los Estados miembros europeos que, atenie·ndose a la Comunicacio·n de la Comisio·n, ya han iniciado programas de ayuda para las periferias de las grandes ciudades? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (13 de enero de 1998) Tal como indicaba la Comisio·n a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a en la respuesta a la pregunta escrita P-2628/97 (1), el Encuadramiento sobre ayudas de Estado a las empresas en zonas urbanas desfavorecidas, adoptado por la Comisio·n el 2 de octubre de 1996 (2), tiene por objetivo establecer las normas que deben seguirse para determinar las zonas urbanas que pueden considerarse desfavorecidas y en consecuencia beneficiarse de ayudas estatales, bajo determinadas condiciones y l(cid:14)·mites que garanticen su compatibilidad con el mercado comu·n. Se trata, pues, de explicaciones para los Estados miembros, y no de una invitacio·n a conceder ayudas de este tipo. Esta decisio·n corresponde a los Estados miembros, los cuales, en su caso, debera·n notificar a la Comisio·n los proyectos que elaboren a este respecto para su autorizacio·n. Por lo que respecta a la situacio·n en los Estados miembros, hasta ahora la Comisio·n u·nicamente tiene constancia de que Francia ha concedido ayudas de este tipo. (1) DO C 82 de 17. 3. 1998, p. 117. (2) DO C 146 de 14. 5. 1997. (98/C 187/150) PREGUNTA ESCRITA E-3946/97 de Johannes Swoboda (PSE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Libertad de opinio·n para la «Open Society Institute» de Croacia Segu·n informes de prensa, la «Open Society Institute» de Croacia soporta fuertes presiones por parte del Presidente Tudjman; es decir, del Gobierno (International Herald Tribune, 25. 11. 1997; pa·gina 6 «Tudjman(cid:146)s Vendetta»)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3960/97 de los diputados Johanna MAIJ- WEGGEN , Rijk van DAM a la Comisión. Ley sobre la libertad de culto en Belarús

eurovoc_concepts:
Christianity
European political cooperation
USSR
cooperation agreement
freedom of religious beliefs
government bill
religious discrimination
religious group

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/101 (98/C 187/152) PREGUNTA ESCRITA E-3957/97 de Johanna Maij-Weggen (PPE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Derechos humanos en Myanmar (Birmania) El Ministro de Asuntos Exteriores neerlande·s, Sr. Van Mierlo, declaro· ante la Segunda Ca·mara de los Pa(cid:14)·ses Bajos que solicitara· que se examine en el marco de la UE la sentencia por la cual el pasado 5 de agosto se condeno· a cadena perpetua a U Myo Aung Thant, dirigente sindical birmano, tras haber sido acusado de contrabando de explosivos. En este mismo proceso se condeno· a otros tres defensores de los derechos humanos birmanos a penas de prisio·n de diez an(cid:152)os. Estas sentencias se dictaron tras la celebracio·n de un juicio a puerta cerrada. ¿Ha recibido ya la Comisio·n la solicitud del Ministro neerlande·s? ¿Que· puede hacer la Comisio·n o que· medidas adoptara· en relacio·n con estas sentencias que, segu·n las organizaciones para la defensa de los derechos humanos y la Confederacio·n Internacional de Sindicatos, se basan en unas pruebas insuficientes y en un proceso injusto? ¿Que· opina la Comisio·n en general de la situacio·n de los derechos humanos en Myanmar (Birmania)? ¿Cabe hablar de un empeoramiento de la misma? Respuesta del Sr. Mar(cid:14)·n en nombre de la Comisio·n (23 de enero de 1998) Hasta ahora, la Comisio·n no ha tenido conocimiento de la carta mencionada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. En cualquier caso, correspondera· al Estado miembro interesado plantear este asunto en el marco de las consultas PESC que generalmente se celebran para casos de este tipo. La Comisio·n ha planteado casos individuales o listas de presos de conciencia, en ocasiones propicias, a diversos Gobiernos. Tambie·n lo hacen regularmente los Estados miembros siempre que as(cid:14)· lo permiten los contactos de alto nivel con los Gobiernos en cuestio·n. No hay contactos de alto nivel con la Junta birmana (antes denominada Consejo de Restauracio·n de la Ley y el Orden, SLORC) que permitan a la Unio·n mantener un dia·logo sustancial con Birmania. Varias tentativas de la Unio·n de abrir un dia·logo cr(cid:14)·tico con Birmania han fallado hasta ahora por falta de voluntad de dia·logo en la parte birmana. En este sentido, el Consejo adopto· una posicio·n comu·n, el 23 de octubre de 1996, que prohibe los contactos pol(cid:14)·ticos con el SLORC. Esta posicio·n comu·n fue prorrogada en dos ocasiones por un per(cid:14)·odo de seis meses. Las posibilidades de plantear la cuestio·n de los presos de conciencia, por tanto, se limitan a declaraciones o gestiones diploma·ticas de la Unio·n, a los trabajos en curso de la Comisio·n de Derechos Humanos de las Naciones Unidas y de la Asamblea General, donde la Comisio·n da sistema·ticamente un apoyo total a las iniciativas de denuncia de las violaciones de los derechos humanos en Birmania, y a pedir la mejora de la situacio·n de los derechos humanos en general. La Comisio·n, por supuesto, tendra· en cuenta el caso que le presenta Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y tendra· sumo gusto en utilizar la primera oportunidad que tenga para pedir una atencio·n espec(cid:14)·fica para el caso de U Myo Aung Thant. En lo que respecta a la situacio·n general en Birmania, la Comisio·n comparte la opinio·n del ponente especial de la ONU de que, a pesar de algunos signos positivos, la situacio·n no ha mejorado. Esta ausencia de progresos sigue siendo para la Comisio·n un motivo de grave preocupacio·n. (98/C 187/153) PREGUNTA ESCRITA E-3960/97 de Johanna Maij-Weggen (PPE) y Rijk van Dam (I-EDN) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Ley sobre la libertad de culto en Belaru·s ¿Esta· al tanto la Comisio·n de que el Gobierno de Belaru·s ha presentado un proyecto de ley con vistas a la modificacio·n de la actual Ley sobre libertad de culto que introduce serias limitaciones a la libertad religiosa, de culto o de confesio·n?


title: Estimation de la production agricole à une échelle régionale, Arlon, 16-20 Septembre 1996.

eurovoc_concepts:
agricultural productivity
agronomic research
agronomy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3928/97 af Giampaolo D'ANDREA , Pierluigi CASTAGNETTI , Antonio GRAZIANI , Gerardo BIANCO , Maria COLOMBO SVEVO til Kommissionen. Ulovlig indvandring

eurovoc_concepts:
Italy
aid to refugees
human rights
illegal migration
immigration
integration of migrants
migrant
protection of minorities
right of asylum

text: 16. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 187/93 (98/C 187/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3928/97 af Giampaolo D(cid:146)Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) og Maria Colombo Svevo (PPE) til Kommissionen (12. december 1997) Om: Ulovlig indvandring Der henvises til den nuv(cid:230)rende situation med massiv og stigende tilstrłmning til EU via Italien af ulovlige indvandrere, hovedsagelig kurdere. Der er tale om en strłm af flygtninge fra omr(cid:229)der, som h(cid:230)rges af nationalitetskonflikter,og hvor det rent faktisk er vanskeligt at forsvare menneskerettighederne. Hvad vil EU foretage sig for dels at hindre denne flygtningestrłm og dels for at hj(cid:230)lpe disse etniske minoriteter med at f(cid:229) anerkendt deres rettigheder, s(cid:229) de kan leve en v(cid:230)rdig tilv(cid:230)relse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. februar 1998) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d omtalte den massive tilstrłmning af indvandrere, is(cid:230)r fra Irak, i sine konklusioner fra młdet i Luxembourg (1). Ministerr(cid:229)det har f(cid:229)et til opgave at udarbejde en handlingsplan, der ogs(cid:229) vil dreje sig om (cid:229)rsagerne til tilstrłmningen af mennesker, og hvor det humanit(cid:230)re aspekt og overholdelsen af menneske- rettighederne f(cid:229)r en fremtr(cid:230)dende plads. Planen vil dreje sig om de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes inden for rammerne af Unionens forbindelser til tredjelande, og der vil ogs(cid:229) v(cid:230)re et afsnit om »retlige og indre anliggender«, der bl. a. omhandler spłrgsm(cid:229)lene asyl og indvandring. Kommissionen deltager gennem alle de berłrte instanser aktivt i udarbejdelsen af denne handlingsplan, og den vil spille samme aktive rolle i gennemfłrelsesfasen. Kommissionen minder om, at den i 1997 forelagde forslag til to instrumenter, der er s(cid:230)rlig relevante i denne sammenh(cid:230)ng, og som stadigv(cid:230)k er til behandling i R(cid:229)det. I marts 1997 forelagde den et forslag til f(cid:230)lles aktion om midlertidig beskyttelse af fordrevne, som Parlamentet er blevet hłrt om (2), og som ville udgłre et passende juridisk grundlag for midlertidig international personbeskyttelse. I juli 1997 forelagde den forslag til en f(cid:230)lles aktion om gennemfłrelse af Odysseus-programmet (3) om indfłrelse af et uddannelses-, udvekslings- og samarbejdsprogram vedrłrende asyl, indvandring og passage af de ydre gr(cid:230)nser. Ogs(cid:229) dette forslag er Parlamentet blevet hłrt om. Programmet ville głre det muligt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte m(cid:229)lrettede foranstaltninger b(cid:229)de mellem medlemsstaterne indbyrdes og med transitstaterne. (1) Punkt 64 i konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde. (2) EFT C 106 af 4. 4. 1997. (3) EFT C 267 af 3. 9. 1997. (98/C 187/141) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3929/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (12. december 1997) Om: Hurtigruter for godstransport ad landevej Er Kommissionen bekendt med, at der i łjeblikket er 16 europ(cid:230)iske lande, der har 50 forskellige former for bestemmelser om kłrselsforbud og at disse kłrselsforbud p(cid:229)fłrer transportvirksomhederne store omkostninger? Mener Kommissionen ikke, at mange af de eksisterende bestemmelser om kłrselsforbud ofte er diskriminerende og kan udgłre en hindring for den fri bev(cid:230)gelighed for varer i Den Europ(cid:230)iske Union? Vil Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald arbejde p(cid:229), at der skabes harmoniserede bestemmelser om kłrselsforbud p(cid:229) EU- og europ(cid:230)isk plan, s(cid:229)ledes at der indg(cid:229)s aftaler med sigte p(cid:229) at hindre ułnsket vildv(cid:230)kst af regionale og nationale bestemmelser?


title: WRITTEN QUESTION No. 3946/97 by Johannes SWOBODA to the Commission. Freedom of expression for the Open Society Institute, Croatia

text: 16. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 187/99 (98/C 187/149) WRITTEN QUESTION P-3945/97 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (4 December 1997) Subject: State aids to undertakings in deprived urban areas In October 1996 the Commission adopted a new reference framework for state aids to undertakings in deprived urban areas. Under the previous system, the Member States had been unable to take full account of the wide range of social and economic problems obtaining in the outlying areas of Europe(cid:146)s major cities. The ceiling for such aid was set at 26% net of investment and ECU 10 000 for each new job created. The Commission(cid:146)s intention was to help boost employment in outlying areas, where unemployment rates are generally high. Despite the fact that the Commission called on the Member States to take advantage of this new legislative framework, which is valid for five years and provides for specific aid programmes, the Italian Government has as yet › more than a year since the framework(cid:146)s adoption › failed to adopt all the measures required to initiate such programmes. Given the above, would the Commission state: 1. its views on the Italian Government(cid:146)s tardiness in applying the new European rules, given in particular that they are valid for only five years from 1996? 2. which Member States have, pursuant to the Commission communication, already initiated aid programmes for outlying areas of major cities? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (13 January 1998) As the Commission indicated to the Honourable Member in its answer to Written Question No P-2628/97 (1), the guidelines on state aid for undertakings in deprived urban areas (2), adopted by it on 2 October 1996, lay down rules for identifying urban districts which can be classed as deprived urban areas eligible for state aid subject to certain conditions and ceilings which, if met, allow the aid to be considered compatible with the common market. Those rules are intended as clarification for Member States, not as an invitation to grant aid. It is the Member States which are responsible for taking decisions to grant aid and, if they do so, they are required to inform the Commission of any such plans they may have and to obtain its approval. It is the Commission(cid:146)s understanding that only France has so far proceeded to grant this aid. (1) OJ C 82, 17. 3. 1998, p. 117. (2) OJ C 146, 14. 5. 1997. (98/C 187/150) WRITTEN QUESTION E-3946/97 by Johannes Swoboda (PSE) to the Commission (12 December 1997) Subject: Freedom of expression for the Open Society Institute, Croatia According to newspaper reports, the Open Society Institute, Croatia, has come under heavy pressure from President Tudjman or the government (International Herald Tribune, 25 November 1997, p. 6, (cid:145)Tudjman(cid:146)s Vendetta(cid:146))


title: Regolamento (CE) n. 2495/97 della Commissione del 12 dicembre 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1460/96 che stabilisce la modalità di applicazione dei regimi di scambi preferenziali per talune merci risultanti dalla trasformazione di prodotti agricoli di cui all'articolo 7 del regolamento (CE) n. 3448/93 del Consiglio

eurovoc_concepts:
agricultural product
agro-industry
generalised preferences
originating product
tariff quota
third country

formats: html pdfa1b print


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2489/97 DER KOMMISSION vom 12. Dezember 1997 zur Festsetzung der Höchstpreise und -mengen für den Ankauf von Rindfleisch zur Intervention im Rahmen der 194. Teilausschreibung der allgemeinen Interventionsmaßnahmen gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
product quality


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3951/97 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA aan de Commissie. Ondubbelzinnige afbakening van de Exclusieve Economische Zone van Argentinië

eurovoc_concepts:
Argentina
exclusive economic zone
fishing area
international conflict
law of the sea
vessel

text: 9. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 310/5 (98/C 310/05) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3951/97 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (12 december 1997) Betreft: Ondubbelzinnige afbakening van de Exclusieve Economische Zone van Argentinie¤ Toen het in de internationale wateren nabij de Exclusieve Economische Zone van Argentinie¤ aan het vissen was, werd het communautaire vissersvaartuig ARPON door de Argentijnse autoriteiten gee¤nterd. Deze actie kan worden verklaard door de onduidelijke afbakening van deze Exclusieve Economische Zone door Argentinie¤, hetgeen in dit geval tot een lang aanslepend, duur en ongewenst conflict heeft geleid. Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zij heeft genomen of denkt te nemen om ervoor te zorgen dat de Exclusieve Economische Zone van Argentinie¤ definitief en ondubbelzinnig wordt afgebakend, zodat de communautaire vissersvaartuigen die de internationale wateren nabij deze zone bevissen dit in alle veiligheid kunnen doen? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (26 januari 1998) Wat de duidelijke afbakening van de exclusieve economische zone (EEZ) van Argentinie¤ betreft, kan worden meegedeeld dat dit land de betrokken geografische coo¤rdinaten op 16 september 1996 heeft gedeponeerd bij de Verenigde Naties overeenkomstig artikel 75 van het Zeerechtverdrag van de Verenigde Naties. Voor de Gemeenschap is naleving van het internationale zeerecht van het allergrootste belang. De Gemeenschap is echter niet bevoegd voor het oplossen van problemen in verband met de afbakening van de exclusieve economische zone. Het zal het geachte Parlementslid niet onbekend zijn dat de Europese Gemeenschap en Argentinie¤ willen gaan werken aan een multilaterale regeling voor samenwerking bij het beheer en de bescherming van de visbestanden van de volle zee in het zuidwestelijke deel van de Atlantische Oceaan. In deze context zal de Commissie de genoemde kwestie op het meest geschikte moment aan de orde stellen. (98/C 310/06) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3954/97 van Pierre Bernard-Reymond (PPE) aan de Commissie (12 december 1997) Betreft: Gemotiveerd advies van de Europese Commissie d. d. 17 februari 1997 dat de ziekenfondsen met ingang van 1 juni 1997 verbiedt om nog medische en tandheelkundige praktijken en apotheken te houden Is het waar dat de Europese Commissie op 17 februari l. l. een gemotiveerd advies uitgebracht heeft dat de Mutualite· met ingang van 1 juni van dit jaar verbiedt om tandheelkundige praktijken te houden? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (13 maart 1998) De Commissie heeft op basis van artikel 169 van het EG-Verdrag een niet-nakomingsprocedure ingeleid tegen Frankrijk wegens onvolledige omzetting van bepaalde verzekeringsrichtlijnen, met name van Richtlijn 92/49/EEG van de Raad van 18 juni 1992 tot coo¤rdinatie van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen betreffende het directe verzekeringsbedrijf, met uitzondering van de levensverzekeringsbranche, en houdende wijziging van de Richtlijnen 73/239/EEG en 88/357/EEG (derde richtlijn schadeverzekering (1)) en van Richtlijn 92/96/EEG van de Raad van 10 november 1992 tot coo¤rdinatie van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen betreffende het directe levensverzekeringsbedrijf en tot wijziging van de Richtlijnen 79/267/EEG en 90/619/EEG (derde levensverzekeringenrichtlijn (2)). Op 5 maart 1997 heeft de Commissie Frankrijk een met redenen omkleed advies toegezonden. Deze richtlijnen, waarin het principe is vastgelegd dat het de lidstaat van herkomst van de verzekeringsonder- neming is die de vergunning verleent en financieel toezicht uitoefent, zijn in werking getreden op 1 juli 1994. Wat Frankrijk betreft, vallen de volgende ondernemingsvormen onder de richtlijnen: (cid:132)socie·te· anonyme(cid:148), (cid:132)socie·te· d(cid:146)assurance mutuelle(cid:148), (cid:132)institution de pre·voyance(cid:148) overeenkomstig de (cid:132)code rural(cid:148) alsmede de (cid:132)mutuelles(cid:148) overeenkomstig de (cid:132)code de la mutualite·(cid:148)


title: QUESTION ECRITE no 3955/97 de Yvan BLOT à la Commission. Utilisation de leur langue maternelle par les commissaires en séance plénière

eurovoc_concepts:
European Commissioner
mother tongue
official language
parliamentary sitting
use of languages

text: C 158/196 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 5. 98 (98/C 158/265) QUESTION E· CRITE E-3955/97 pose·e par Yvan Blot (NI) a‘ la Commission (12 de·cembre 1997) Objet: Utilisation de leur langue maternelle par les commissaires en se·ance ple·nie‘re Le 5 novembre 1997, le commissaire Van den Broek s(cid:146)est exprime· en ple·nie‘re exclusivement en anglais. Si tous les commissaires faisaient de me(cid:136)me, abandonnant leur langue nationale, l(cid:146)anglais deviendrait de facto la langue officielle de la Commission. Pour des raisons de principe, a‘ savoir l(cid:146)e·galite· des langues officielles au sein de l(cid:146)Union europe·enne, ne serait-il pas pre·fe·rable que chaque commissaire utilise en se·ance, au Parlement europe·en, sa langue maternelle? Re·ponse de M. Santer au nom de la Commission (22 de·cembre 1997) La Commission rappelle a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que, lorsque ses membres s(cid:146)expriment devant une autre institution communautaire, ils sont seulement tenus d(cid:146)utiliser l(cid:146)une des langues officielles de la Communaute·. (98/C 158/266) QUESTION E· CRITE P-3991/97 pose·e par Enrico Ferri (PPE) au Conseil (15 de·cembre 1997) Objet: Maintien des ventes hors taxes Le maintien des ventes hors taxes ne porte pas juridiquement atteinte a‘ la re·glementation du marche· unique puisque c(cid:146)est en vertu d(cid:146)un consensus que les E· tats membres peuvent pre·voir des avantages e·conomiques et des mesures d(cid:146)incitation pour le tourisme et l(cid:146)emploi ainsi que pour la de·fense des consommateurs. Par ailleurs, les ae·roports et les ports repre·sentent des espaces de liberte· commune non seulement intracommunautaires mais aussi intercontinentaux. En outre, c(cid:146)est en vertu de ce consensus entre E· tats que l(cid:146)existence de zones franches, telles la Re·publique de Saint-Marin ou la principaute· de Monaco, a e·te· et est garantie dans la Communaute·. Enfin, la mise en place du marche· unique et l(cid:146)introduction de l(cid:146)euro requie‘rent une pe·riode d(cid:146)essai, y compris pour les pays candidats a‘ l(cid:146)adhe·sion a‘ l(cid:146)Union europe·enne, et, dans cette optique, les ventes hors taxe peuvent jouer un ro(cid:136)le important dans la construction europe·enne. Cela e·tant, le Conseil entend-il reconside·rer sa de·cision de 1991 et maintenir de·finitivement les ventes hors taxe ou, a‘ de·faut, les maintenir provisoirement, ne fu(cid:136)t-ce que pour mettre utilement a‘ l(cid:146)e·preuve la monnaie unique? Re·ponse (16 fe·vrier 1998) Le Conseil prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir se re·fe·rer a‘ la re·ponse donne·e a‘ la question e·crite E-1515/97


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3954/97 van Pierre BERNARD-REYMOND aan de Commissie. Gemotiveerd advies van de Europese Commissie d.d. 17 februari 1997 dat de ziekenfondsen met ingang van 1 juni 1997 verbiedt om nog medische en tandheelkundige praktijken en apotheken te houden

eurovoc_concepts:
France
dental medicine
infringement procedure (EU)
insurance company
pharmacology


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3958/97 del Johanna MAIJ-WEGGEN a la Comisión. Exportación de armas en Suecia

eurovoc_concepts:
Sweden
common security and defence policy
export
military equipment
report

text: C 174/156 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 El etiquetado correspondiente al pa(cid:14)·s de origen no es obligatorio a escala comunitaria, aunque algunos Estados miembros lo exigen. En caso de que los productos textiles importados en la Comunidad procedentes de Bangladesh no cumplan las disposiciones de la Directiva en materia de etiquetado, las partes interesadas pueden presentar una reclamacio·n ante la Comisio·n. (1) Directiva 97/37/CE de la Comisio·n, de 19 de junio de 1997, por la que se modifican, con objeto de adaptarlos al progreso te·cnico, los Anexos I y II de la Directiva 96/74/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a las denominaciones textiles. (98/C 174/232) PREGUNTA ESCRITA E-3949/97 de James Nicholson (I-EDN) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Objetores de conciencia en Grecia A pesar de que Grecia aprobo· recientemente una ley por la que se reconoce a los objetores de conciencia, algunos grupos de intereses afirman que esta· pra·ctica es todav(cid:14)·a objeto de discriminaciones, ya que todav(cid:14)·a no se ha puesto en libertad a personas encarceladas por su creencias pacifistas. Asimismo se afirma que la nueva ley (2510/97) no toma en cuenta aspectos tales como la objecio·n de conciencia durante el per(cid:14)·odo del servicio militar. ¿Que· opina la Comisio·n sobre la ley que rige el servicio militar con respecto a la objecio·n de conciencia en Grecia? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (16 de enero de 1998) Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a puede remitirse a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta escrita E-868/96 del Sr. Gianni Tamino y otros (1). (1) DO C 280 de 25. 9. 1996. (98/C 174/233) PREGUNTA ESCRITA E-3958/97 de Johanna Maij-Weggen (PPE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Exportacio·n de armas en Suecia ¿Esta· al tanto la Comisio·n de que el Gobierno sueco remitio· un informe a su Parlamento en mayo de 1997 titulado «Swedish Arms Export in 1996»? ¿Podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n que· otros Gobiernos de los Estados miembros de la UE presentan a sus Parlamentos informes de este tipo sobre la exportacio·n de armas en su pa(cid:14)·s? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a solicitar estos informes anuales, recopilarlos y remitirlos al Parlamento Europeo acompan(cid:152)ados de un comentario recapitulatorio? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisio·n (29 de enero de 1998) La Comisio·n conoce y valora el informe del Gobierno sueco «Exportaciones suecas de armamento en 1996» presentado al Parlamento sueco. A trave·s de los medios de informacio·n, Comisio·n sabe asimismo que, en diversas formas, los Gobiernos de algunos Estados miembros notifican a sus Parlamentos nacionales las exportaciones de armas autorizadas