title: Grønbog om konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Mod en informationssamfundsstrategi

eurovoc_concepts:
information technology
mass media
new technology
research and development
telecommunications

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPJEISKE FA:LLESSKABER Bruxelles, den 03. 12. 1997 KOM(97) 623 endelig udg. )/,', ' ~. ''rd~ 1· ·. ·. " ONVERGENSEN MELLEM ~,~f:~. '. ,zJELE·KOMMUNIKA TIO. NSSEKTOREN,. ~·;,_·;. <. , MEDJESEKTOREN OG '. ·. · '. • ' < :'. '. 1,;/. <;:·. ·",~ MATION;&iEKNOl!OGISEKTO. RE. NtOG~DE··. •. ~J~. ~·~H\11. RLl~~J. f!?N~~·:H. :~·~E:'i. ,)IN,1. NG~ f. ·. ···,. ~:. :::i&·:'~;~~;\~iJ~·f~_:. /{~;~,,-~,. -,:. ,. :,,. :· ·. ·;. · ·. - ·:. " '··. : 'i ' ' '. <-·'·:. -':; ,. ~. ' '. ::y:r,~ <:. ':::~. /. -,~. /. ;,. ' \·+-··, Moo EN INFORMATIONSSAMFUNDSSTRATEGI (Forelagt af Kommissionen) RESUME Der er almindelig enighed om, at der foregar en konvergensproces pa det teknologiske niveau. Det vii sige, at den digitale teknologi nu tillader udbud af bade traditionelle og nye kommunikationstjenester - hvad enten der er tale om tale, data, lyd eller billeder - over mange forskellige net. Den aktuelle aktivitet pa markedet tyder pa, at operat0rerne inden for de sektorer, der ber0res af konvergensen, reagerer pa de muligheder, som skabes af de teknologiske fremskridt, tit at udbygge deres traditionelle tjenester og sprede sig til nye aktiviteter. Telekommunikations- og medie- og informationsteknologisektorerne s0ger udvikling pa tvcers af produkter og platforme og medejerskab af virksomheder pa tvcers af sektorerne. Eksempler pa nye produkter og tjenester, som udbydes, er blandt andet: - Home-banking og home-shopping over lnternettet, - Taletelefoni over lnternettet; - Elektronisk post, data, og World Wide Web-adgang over mobiltelefonnet og forbinde private hjem og anvendelse af erhvervsvirksomheder med de faste telekommunikationsnet; forbindelser tradl0se til at - Datatjenester over digitale transmissionsplatforme; - Online tjenester kombineret med fjernsyn via systemer som Web-tv, samt levering via digitale satellitter og kabelmodemer; - Spredning over World Wide Web - "Webcasting" - af nyheder, sport, koncerter og andre audiovisuelle tjenester. Disse eksempler pa den teknologiske udvikling er konkrete eksempler pa udviklingen at et europceisk informationssamfund. De viser dets potentielle muligheder for at pavirke hver enkelt borgers liv. De markerer endvidere en betydelig cendring omfanget og diversiteten af traditionelle telekommunikations- og medietjenester. , Jloe · Hvad der er pa spil for Europa? Konsekvenserne af denne udvikling er vidtrcekkende. Konvergens handler ikke alene om teknologi. Den handler om tjenester og om nye mader at g0re forretninger pa og deltage i samfundet. De cendringer, som beskrives i denne grnnbog, rummer potentielle muligheder for i betydeligt omfang at forbedre livskvaliteten for de europceiske borgere, for bedre at integrere Europas regioner som et centralt element i den europceiske 0konomi, og for at g0re virksomhederne mere effektive og konkurrencedygtige pa de globale og nationale markeder. Fremkomsten af nye tjenester og videreudviklingen af eksisterende tjenester ventes at udvide det samlede informationsmarked og skabe nye veje ud til borgeren, baseret pa Europas rige kulturarv, potentiale for innovation og kreative ambitioner. Den globale karakter, som kendetegner vore dages kommunikationsplatforme, saarlig lnternettet, er en nCZJgle, som vii abne d0ren integration af verdens0konomien. Dette vii skabe muligheder og udfordringer ikke alene for Den til yderligere ii for vore naboer i Central- og 0steuropa, Europ~iske Union, men ogsa Middelhavsomradet og i udviklingslandene i almindelighed. Samtidig g0r den lave omkostning, som det krcever at etablere sig pa World Wide Web, det muligt for virksomheder af alle st0rrelser at fa en regional og global rcekkevidde, lige som forbrugerne far mulighed for at udnytte det st0rre udbud af varer og tjenester, som dermed er til stede. Globalisering vii derfor vrere det centrale tema i den fremtidige udvikling, efterhanden som rendringerne i Europa viser sig i udviklingen over hele verden. Hvis Europa kan tage disse rendringer til sig ved at skabe et milj0, som st0tter i stedet for at hremme forandringsprocessen, vii vi have skabt en strerk drivkraft til jobskabelse og vrekst, til at fornge forbrugernes valgmuligheder og fremme den kulturelle diversitet. Hvis Europa ikke er i stand til at g0re dette, eller ikke er i stand til at g0re det hurtigt nok, er der reelle risici for, at vore virksomheder og borgere vii blive tvunget til at k0re i krybesporet pa vejen mod den informationsrevolution, som virksomheder, brugere og regeringer rundt om i verden har taget til sig. Regeringer og politiske beslutningstagere vii spille en central rolle i at sikre, at et sadant milj0 etableres. Men ud over de rammer for lovgivningen, som er det centrale fokus for denne gr0nbog, vii der fortsat vrere behov for - saledes som det blev erkendt pa det nylige topm0de om beskreftigelsen - at arbejde pa at udstyre Europas arbejdsstyrke med de fcerdigheder, som informationssamfundet krcever. Der skal fortsat ydes st0tte til forsknings- og udviklingsaktiviteter. Regeringer, regionale og lokale myndigheder samt de europreiske institutioner skal vise et godt eksempel ved fuldt ud at tage de teknologier og tjenester, som konvergensprocessen muligg0r, til sig. :, •rende,betydning at etablere det rette lovgrundlag Det fremtidige lovgrundlag vii fa afg0rende betydning. Den Europreiske Union har allerede udviklet omfattende rammer for styring af telekommunikationssektorens overgang fra monopoliseret marked til at vrere et omrade med fuld konkurrence fra 1. januar 1998. Vi har endvidere etableret rammer, der st0tter et indre marked for radio og tv-spredning. Skabelse af det rette lovgrundlag skal ligeledes vcere en fast bestanddel af de eksisterende resultater. Samtidig reprresenterer denne grnnbog en milepcel, derved at den tillader Fcellesskabet at se ud over 1998-fristen og vurdere konsekvenserne for de sektorer, der bernres af konvergens. pa barrierer, herunder forskellige lovgivningsbarrierer, I denne grnnbog fremf0res det, at udviklingen af nye tjenester vii kunne hindres af en forskellige rCBkke markedsniveauer. Der er dog skiftende opfattelser af, i hvor h0j grad det eksisterende lovgrundlag er velegnet til at handtere det rendrede milj0. Et synspunkt er, at udviklingen af nye produkter og tjenester hremmes af lovgivningsmcessig usikkerhed - at de eksisterende regler oprindelig blev udarbejdet til et nationalt, analogt og enkeltmediebaseret milj0, men at tjenesterne i stadigt stigende grad breder sig pa tvcers af traditionelle sektorer og geografiske grcenser, samt at de vii kunne leveres over forskellige platforme. Dette rejser tvivl om det grundlreggende rcesonnement lovgivningsstrategierne inden for de forskellige sektorer, som bernres af bag konvergens. Fortalere for dette synspunkt vii hrevde, at en sadan lovgivningsmressig usikkerhed hremmer for realisering af informationssamfundet. investeringerne og skader udsigterne En alternativ opfattelse vii vcere, at de eksisterende separate sektorers specifikke karakteristika vii begrrense omfanget af tjenestekonvergens. Denne opfattelse vii iii yderligere bestride, at medieindustriens rolle som bcerer af sociale, kulturelle og etiske vcerdier inden for vort samfund er uafhcengig af den teknologi, som anvendes til at na forbrugeren. Dette vii betyde, at reguleringen af de 0konomiske betingelser og regulering af leveringen af informationstjenester skal adskilles for at sikre effektivitet og kvalitet. Disse sp0rgsmal skal dr0ftes og afklares. I bestrcebelserne pa at finde l0sninger ma man tage hensyn til alle interesser i de forskellige sektorer, der bernres af konvergens. Pa samme tid vii forandringspotentialet blive oplevet pa forskellig vis og pa forskellige niveauer (f. eks. teknologi, industri, tjenester og markeder). Selv om digitaliseringen betyder, at konvergensen er langt fremme pa det teknologiske niveau, antager denne grnnbog ikke automatisk, at konvergens pa et niveau uundgaeligt f0rer til samme grad af konvergens pa andre niveauer. Ligeledes antages det ikke, at konvergens inden for teknologier, tjenester og/eller markeder n0dvendigvis er ensbetydende med et behov for et ensartet lovgivningsmilj0. Denne gr0nbog er et svar pa kravet om debat. Den stiller sig bevidst i sp0rgerens identificerer valgmuligheder og rejser videre rolle. Den analyserer sp0rgsmal, sp0rgsmal til offentlig debat. Den tager ikke stilling eller drager konklusioner pa dette stadium. I kapitel I og II analyserer grnnbogen konvergensfcenomenet - dets teknologiske grundlag, den aktuelle udvikling pa markedet og den mulige konsekvens heraf pa telekommunikations-, medie- og informationsteknologisektorerne. I kapitel Ill identificeres aktuelle og potentielle hindringer for denne teknologiske og markedsmcessige udvikling. Visse af dem afspejler aktuelle markeds- eller industrisp0rgsmal inden for de sektorer, som bernres af konvergens, mens andre er resultatet af aktuelle indfaldsvinkler i lovgivningen. Nogle af disse sp0rgsmal behandles allerede i en rcekke fcellesskabsinitiativer (f. eks. inden for omraderne intellektuel ejendomsret, medieejerskab, elektronisk handel og digitale signaturer}, og hvor dette er tilfceldet, er de pagceldende initiativer anf0rt. I andre tilfcelde tjener disse hindringer som grundlag for at overveje behovet for eventuelt at tilpasse det eksisterende lovgrundlag pa baggrund af konvergensfcenomenet. kapitel IV indeholder en detaljeret drnftelse af sp0rgsmalene, som er knyttet til eksisterende og mulige fremtidige rammer eller strategier for lovgivningen. Disse sp0rgsmal kan grupperes under otte brede kategorier: • Definitioner • Markedsadgang og licenser • Adgang til net, adgangsstyringssystemer og· indhold • Adgang til frekvensspektrum • Standarder • Prisscetning • lndividuelle forbrugerinteresser. iv interesse, Kapitlet afsluttes med en dmftelse af malscatninger af almen valgmuligheder for fremtidige lovgivningsmodeller og sp0rgsmal, som rejses pa internationalt plan. fremtidige Endelig prcasenteres lovgivningspolitik i de sektorer, som bemres af konvergens, og mulighederne for fremtidige strategier i lovgivningen udpeges som debatgrundlag. rcekke pnnc1pper i kapitel V en for den Det er Kommissionens opfattelse, at den 5-maneders offentlige hCZJringsperiode vii give mulighed for bred deltagelse og debat vedrnrende emner, som er vigtige for borgerne og erhvervslivet og informationssamfundets videre udvikling. Kommentarer kan indsendes i skriftlig eller elektronisk form, og de batten vii blive assisteret gennem etablering af en scerlig web-side, hvor man kan fa adgang til de elektroniske kommentarer1. Der vii endvidere blive afholdt offentlige hCZJringer i l0bet af h0ringsperioden. Pa grundlag af de indgaede kommentarer agter Kommissionen at udsende en meddelelse i juni 1998. for Denne gr0nbog reprcesenterer et trin pa vejen mod at sikre fordelene ved konvergens for den europceiske sociale og 0konomiske udvikling. Juni-meddelelsen, som vii prcesentere resultaterne af den offentlige hCZJring, vii g0re det muligt for Europa-Parlamentet, Ministerradet, Det 0konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget at tage politisk stilling til sp0rgsmalene og at opstille klare malscetninger for den fremtidige politik. Med denne grnnbog igangscettes en ny fase i Den Europceiske Unions politiske strategi for kommunikationsmilj0et. Som sadan reprcesenterer den et centralt element for at st0tte udviklingen af et i de overordnede rammer, som er opstillet informationssamfund. Den bygger pa de aktuelle stcerke sider ved de opstillede rammer for telekommunikation (lanceret med den skelscettende 1987-grnnbog om telekommunikation2 til fcellesskabslovgivning). Denne gmnbog bygger pa disse resultater og indbyder alle interesserede parter til at kommentere i kommunikationsmilj0et efter 1998 inden for de sektorer, som bemres af konvergens. fremtidige udformning ( etableret ved lovgivningens for medier forskellige initiativer ) og for udvikling af et hensigtsmcessigt Det f0rste trin sigter pa at bane vejen reguleringsmilj0, som vii g0re det lettere at opna de fordele, informationssamfundet tilbyder, i Europas og de europceiske borgeres interesse ved starten pa det 21. arhundrede. 1 World Wide Web-adressen er http://www. ispo. cec. be/convergencegp. Savel skriftlige som elektroniske kommentarer vii blive gjort tilg~ngelige i papirform samtidig med offentligg121relsen af meddelelsen om h121ringens resultat, i den udstr~kning dette ikke er i strid med anmodninger om fortroligholdelse. 2 KOM(87) 290 endelig udgave v vii 1 10 18 22 41 lndlednlng I. 1. 2. 3. 4. II. 1. 2. 3. 4. Konvergens - Definitioner og udvikling Konvergens - definition af omfanget Teknologiens fremmende rolle Den nuvcerende markedsudvikling Resume og spergsmal Konvergensens indvirkninger pa de bererte sektorer Den sociale og ekonomiske baggrund Markedstendenser Forbrugerperspektivet Resume og spergsmal Ill. Hindringer for konvergens 1. 2. 3. Eksisterende hindringer Potentielle hindringer Spergsmal IV. Lovgivningsmcessige implikationer 1. 2. 3. 4. 5. v. 1. 2. 3. 4. Udfordringer til de nuvcerende lovgivningsmcessige indfaldsvinkler Handtering af hindringerne - De lovgivningsmcessige spergsmal Opfyldelse af malscetninger af almen interesse Valgmuligheder med hensyn til en fremtidig lovgivningsmodel Spergsmal pa internationalt plan Principper og valgmuligheder for fremtiden Principper for den fremtidige lovgivning inden for sektorer, der bereres af konvergens Valgmuligheder i forbindelse med lovgivningens udvikling Tidsplan for frenitidige aktiviteter Konklusioner Bilag: Eksisterende lovgivning 46 vi lnformationssamfundet er ved at blive en realitet. Udviklingen heraf stimuleres af den hurtige teknologiske udvikling, der forandrer informationsindustrierne. Arten af denne forandring og den hastighed, hvormed den sker, kan stille de politiske beslutningstagere nye udfordringer. over for scerlig og En af de mest betydelige faktorer er den stigende anvendelse inden for forskellige telekommunikations-, sektorer, mediesektor- informationsteknologi sektorerne (IT), af de samme teknologier. Tegnene pa en sadan konvergens er i de seneste ar med blevet flere de af fremkomsten eksisterende nets stigende kapacitet til at bcere bade telekommunikationstjenester og radio- og tv-spredningstjenester. lnternettet og en Konvergensfcenomenet er relativt nyt, og der er mange forskellige meninger om, hvilke implikationer det vii fa for samfundet og pa den 0konomiske aktivitet. Der er bred enighed om, at udviklingen inden for digital elektronik og software skaber det teknologiske ny potentiale for indfaldsvinkel til formidling og brug af informationstjenester. Der er mindre enighed om, i hvor vid udstrcekning denne udvikling vii cendre den nuvcerende praksis, og hvornar det vii ske. Nogle til en mener, at konvergens vii fuldstcendig og hurtig forandring af de eksisterende telekommunikations-, medie og informationsteknologitjenester pa en sadan made, at disse i 0jeblikket separate grupper af tjenester vii smelte sammen og i vcesentlig grad udviske de tidligere sa klare grcenser mellem dem. f0re Andre mener, at de eksisterende separate sektorers specifikke karakter vii begrcense omfanget af konvergens af tjenester, og at medieindustrien spiller en rolle som bcerer af sociale, kulturelle og etiske vcerdier inden for vort samfund, uafhcengigt af den teknologi, som benyttes til at na kunden. Dette betyder i givet fald, at regulering af de 0konomiske vilkar og af vilkarene for informationstjenester skal indholdet af adskilles for at sikre effektivitet og kvalitet. Atter andre mener, at hvis konvergensen opstar, vii den udvikle sig i l0bet af et lcengere tidsrum. af ikke desto mindre klart, at Det er implikationerne udvikling denne potentielt er vidtrcekkende. Fremkomsten af nye tjenester og udviklingen af eksisterende tjenester ventes at udvide det informationsmarked. Dette vii samlede skabe nye muligheder for 0konomisk vaakst og beskceftigelse. Samtidig vii det nye milj0 for kommunikationstjenester ogsa skabe mulighed for at forbedre de europceiske borgeres livskvalitet ved at fornge forbrugernes valgmuligheder, lette adgangen informationssamfundets fordele og fremme den kulturelle diversitet. til Der er derfor tale om positive tendenser i den europceiske 0konomiske og sociale udvikling, som b0r opmuntres. Den offentlige politik skal sikre et milj0, som underst0tter konvergensen, for at sikre, at de potentielle muligheder kan udnyttes i rette tid. Hvad der nu er behov for, er en vidtraakkende og detaljeret debat om konvergensfaanomenet de ts konsekvenser, der kan tjene som bidrag til formuleringen af en sadan politik. Formalet med denne gr0nbog er at igangscette en sadan debat. og liberalisering og Denne debat skal ses i sammenhceng med andre vigtige Kommissionsaktiviteter inden og for telekommunikations-, medie- informationsteknologisektorerne. I scerdeleshed er denne debat central for det fremtidige kommunikationsmilj0 efter den af fuldstcendige telekommunikationstjenester infrastruktur pr. 1. januar 1998. Den proces, som igangscettes med grnnbogen skal sikre, at der under den overordnede gennemgang af 1998- af effekten lovgivningspakken for telekommunikation (som finder sted i slutningen af 1999) tages fuldt ud hensyn til konvergensens indvirkning pa denne sektor. Desuden er kabelvurderingen, pa liberaliseringen og mere baggrund af af det specifikt som resultat af engagement, som er et kabeldirektivet3 om (telekommunikations) fuldstaandig konkurrence4 emnet separat direktivet for en udf0res resultat der og et 3 Kommissionens direktiv nr. 95/51/EF, EFT nr. L256, 26. 11. 95 4 Kommissionens direktiv nr. 96/19. /EF, EFT nr. L74, 223. 96 vii inden lovgivning lovgivningsmcessige strukturer. Faktisk erkender den, at konvergensen kan fr21re til for mind re telekommunikationssektoren og mediesektoren, og at den ikke b0r f0re til mere lovgivning pa omrader sasom IT. Den derimod konvergensfcenomenet, som det optrceder pa markedet, den identificerer emner i relation lovgivningen, som denne udvikling giver anledning til, og den stiller sp0rgsmal vedrnrende disse emner. analyserer til Alie interesserede parter opfordres til at bidrage til debatten ved at svare pa disse sp0rgsmal og ved at indsende ethvert bidrag om dette emne, de matte 0nske. Hr21ringsperioden er fastsat til fem maneder fra datoen for offentligg0relse af denne grnnbog. Det er hensigten, at der inden Juni 1998 skal udarbejdes en rapport om hr21ringen. Bidrag kan sendes via e-mail, fax eller post (venligst 4 eksemplarer) til: European Commission, DG XIII A4 Att. Mr. E. Lalor 200 rue de la Loi, BU31 0/62 B-1049 BRUXELLES Belgien og/eller European Commission, DG X C1 Att. Mr. G. Paulger 200 rue de la Loi, L-102 5/25 B-1049 BRUSSELS Belgium Fax: (+32. 2) 299 9201 og/eller E-post: convergencegp@cec. be Papirudgaver af alle bidrag vii blive stillet til radighed ved hr21ringens afslutning, medmindre der modtages en anmodning om fortrolighed. Der er blevet abnet en fremsendelse at bade web-side gr0nbog og modtagne bidrag. Web adressen er: for http://www. ispo. cec. belconvergencegp og fra meddelelse Kommissionen. Gennemgangen sigter pa at skabe en konkurrencefremmende aben af udbuddet i markedsstruktur telekommunikations- og tv-net, som kan fa en betydelig indvirkning pa markederne, som ben2'res af konvergens. Scerlig vii den tilskynde til konkurrence og hindre, at der konkurrencehcemmende, opstar protektionistiske eller flaskehalse. Kraftig konkurrence pa disse til udvikling af omrader vii for til gavn innovative nye forbrugerne Europceiske Fcellesskaber og vii give europceiske industrivirksomheder og tjenesteudbydere den forn0dne ekspertise til at konkurrere pa de globale markeder. holdninger tilskynde tjenester nye De i konkurrenceprceget Pa baggrund af bestrcebelserne pa at sikre en basis markedsstruktur er denne grnnbogs betimelighed en f01ge af, at der hurtigt kan udvikles nye markeder, og at disse markeder grundlceggende vii vcere af global karakter. Hvis det gceldende lovgrundlag i de enkelte medlemsstater eller i Europa som sadan ikke svarer til udviklingen af disse nye markeder eller endog hindrer udviklingen af disse, kan Europa en til konkurrencemcessigt ufordelagtig position i forhold fleksible globale konkurrenter. Dette vii kunne begrcense forbrugernes deltagelse ved at indskrcenke valgmulighederne og svrekke forbrugernes tillid til de nye tjenester og fa negative konsekvenser for den 0konomiske vcekst og jobskabelsen i Europa. til sine mere komme sta at i af sig den karakter endvidere for savel lovgivning, behandler Gr0nbogen konvergensfcenomenets og fokuserer pa udbuddet af tjenester og de net, over hvilke de distribueres. Den beskceftiger med form som konsekvenserne indhold som konvergensen vii kunne give anledning til. Selv om gr0nbogen omhandler visse aspekter af rammerne for lovgivning om udbud af tjenesterne, vii alle fremtidige initiativer pa dette felt blive gennemf0rt for Kommissionens uden igangvcerende eller implementeringen eksisterende fcellesskabslovgivn ing. arbejde af prcejudice Gr0nbogen holdninger med hensyn indtager ingen til definitive de nye viii Denne gnzmbog reprresenterer endnu et i retning af realiseringen af et skridt informationssamfund i Europa. Den unders0ger en rrekke centrale politiske den sp0rgsmal med for overordnede telekommunikations-, og informationsteknologisektorerne, der i en stor del af dette dokument for nemheds skyld betegnes de 'relevante' sektorer. infrastruktur mden relation. til medie- den udg12Jr et potentielt marked for online virksomheder. Gnzmbogen beskceftiger sig med de brede fremtidsperspektiver og g0r ikke fors09 pa at definere markeder med henblik pa anvendelsen Fcellesskabets af konkurrencelovgivning. Standpunkter, som debatteres i denne gr0nbog, kan ikke g0res gceldende over for standpunkter'. som Kommissionen matte I eller af vurderingen til i sager fremtidige konkurrencelovgivningen. igangvcerende hen hold tage til en realitet Gn2Jnbogen unders0ger ikke politiske til det. mere relation sp0rgsmal med omfattende sret af tjenester, som vii g0re informationssamfundet - tjenester sasom elektronisk handel, der omfatter en rrekke forskellige aktiviteter med potentiel evne til at revolutionere sa forskellige sektorer som detailhandel, rejser og finansielle tjenesteydelser. De politiske sp0rgsmal med relation til dette bredere udvalg af tjenester omfatter sp0rgsmal, hvor Frellesskabets aktiviteter allerede er langt fremskredne, f. eks. inden for omrader som intellektuel ejendomsret, ophavsret og beslregtede ret~igh~der, mediepluralisme, beskyttelse af pnvathvets fred og databeskyttelse, kryptering o~ digitale signaturer. Disse indgar som led 1 de bredere rammer, der er ved at vise sig for de nye tjenester og aktiviteter inden for informationssamfundet. De opfattes derfor som vrerende uden for grnnbogens rammer, og der vii kun blive refereret kort til dem, hvor dette matte vrere relevant for behandlingen af de foreliggende emner. at skabe og tjenester I stedet koncentrerer gn~nbogen sig om den underliggende infrastruktur, som vii bidrage til lever~ informationssamfundets t1I kunderne. Denne infrastruktur bestar af de systemer af komponenter, net og tjenester, som er knyttet til de relevante sektorer. tre sektorer undergar lnden sadanne 0jeblikket rendringer, primrert som fundamentale f0lge af anvendelsen af digital teknologi. Dette vii sandsynligvis fa savel politiske som lovgivningsmressige konsekvenser. systemer for alle for og Ud fra dette perspektiv beskriver kapitel I den konvergensfcenomenet teknologiske udvikling, der ligger til grund for det. Det identificerer ligeledes den nuvcerende udvikling pa markedet - og hvordan tjenesteydere og leverand0rer, forbrugere reagerer pa den - som en indikation af den mulige retning, som eventuelle fremtidige cendringer vii tage. Som ved enhver overvejelse af nye og markeder, tjenesteudbyderes aktiviteter den f0rste indikation af, hvordan tingene kan trenkes at udvikle sig. Deres reaktioner modereres af reaktionerne hos kunderne, der ma acceptere og optage de nye tjenester, f0r der er tale om reelle markeder. leverand0rers giver 1. 1; Kc>ov,. rgens omfa~getJ. : definition af Ordet konvergens har ikke nogen prcecis definition, men beskrives almindeligvis som: • forskellige netplatformes kapacitet til at bcere start set ens tjenester, eller • sammensmeltning forbruger- apparater sasom telefon, fjernsyn og PC. af beskrivelse sidstncevnte Denne af konvergens er den, der ofte ncevnes i populcerpressen - den er nem at forsta for forbrugerne, og den har den yderligere interesse, at den afspejler en mere generel computer-, mellem kamp telekommunikations- samt radio- og tv spredningsindustrierne om kontrollen med fremtidens marked. Gr0nbogen fokuserer pa online levering af tjenester og beskceftiger sig for eksempel kun med offline spredning i det omfang, Til trods for dette populrere billede er en forbrugerapparater konvergens mellem 1 imidlertid netkonvergens. langt mindre en realitet end Ki/de: Squires Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd. til inden Telekommunikationsoperat0rerne tilbyder allerede audiovisuelle programmer over deres net ( omend pa fors0gsbasis) og er for savel blevet vigtige akt0rer udbud af adgang Internet som grundlreggende infrastruktur. Radio- og tv selskaber tilbudt datatjenester over deres net, og disse tjenester vii blive udbygget i l0bet af de kommende 12-18 maneder som f0lge af mulighederne for digital transmission af bade radio og fjernsyn og tilf0jelsen af interaktive funktioner. nogle har ar i i til en tillreg tilbyder rrekke Kabeloperat0rer telekommunikationstjenester, herunder taletelefoni i en rrekke medlemsstater, og er begyndt at distribuere kabelmodemer med henblik pa at tilbyde h0jhastigheds deres lnternet-adgang traditionelle forretningsaktiviteter i form af distribution af fjernsynsprogrammer. Ud til over af og offentligheden bade begyndt videoteknologier finde anvendelse for virksomhedernes 'intranet' som et yderligere medium til distribution af realtidsinformation. Sadanne anvendelser begynder endvidere at vise sig pa web-sider, rettet mod potentielle kunder5. tjenester audio- at udbuddet inden er Netplatformen og forbruger-/brugermilj0et udg0r to elementer af leveringen eller vrerdikreden, der gar fra indholdsskabelse over markedsf0ring, levering af tjenester til den endelige levering til forbrugerne Uf. fig. 1 ). Vrerdikreden er et nyttigt begreb i forbindelse af virksomhedernes og markedernes adfrerd i lyset af konvergens. analyse med Alctivitel Lev. al indhold Tolpuning & varemmrlm. Platform & konnektivitet Levering Adgangsstyring Fig. 1: Den fremkommende vrerdikrede 5 Se Webcasting and convergence : Policy konvergens: implications. Politiske OECD, DSTl/ICCPITISP(97)6 - offentligg1zJres i december 1997 (Webcasting konsekvenser) og 2 I dag er virksomhederne som regel at finde i et eller flere af vaardikaadens elementer. Nogle hrevder, at en rendring mod konvergens vii fa mange af de nuvaarende akt0rer til at overveje at udbygge deres aktiviteter ud over deres kerneforretning, og det pastas, at denne tendens allerede har manifesteret sig i nogle af de seneste fusioner ( se herunder). virksomhedsopk0b og De potentielle aandringer som resultat af konvergensfcenomenet kan opleves pa tre forskellige niveauer (teknologi, industri, tjenester og markeder) (se Fig. 2), selv om det ikke automatisk kan forudsaattes, at konvergens pa et niveau n0dvendigvis f0rer til den samme grad af konvergens pa andre niveauer, eller at konvergens inden for teknologier, industrier, tjenester eller markeder n0dvendigvis vii f0re til et behov for et ensartet lovgivningsmilj0. Teknologikonvergens, som illustreres af. ovennaavnte eksempler, er baseret pa en faalles anvendelse af digitale teknologier pa systemer og net, der er tilknyttet levering af tjenester. Som det fremgar af teknologiske finder afsnit fortsatte konvergens allerede sted, og teknologiske yderligere konsolidere processen i forbindelse med de forskellige elementer i vrerdikaaden. fremskridt vii den 1. 2 i forhold joint ventures vii Mange kommentatorer identificerer en tendens hen imod industriel konvergens, der ses som alliancer, fusioner og joint ventures, der kan bygges pa partnernes tekniske og kommercielle knowhow med henblik pa at udnytte eksisterende eller nye markeder. Sadanne alliancer, fusioner fortsat blive n12Jje og gransket til Frellesskabets konkurrencelovgivning. Mange sadanne alliancer er "horisontale", dvs. de etableres mellem virksomheder, der arbejder inden for den samme del af vaardikreden. De alliancer, der sigter pa de potentielle muligheder, som markedskonvergensen medf0rer, omfatter generelt virksomheder, der opererer inden for forskellige dele af vrerdikreden, hvilket resulterer i en 0get vertikal integration. Nogle af disse alliancer er st0dt hvilket illustrerer markedernes usikkerhed og de involverede risici. startproblemer, pa hvordan de kan 0ge det kreative potentiale og fremme innovation. Computerteknologi spiller nu en central rolle i skabelse og produktion af indhold bade i film- og tv-verdenen. De mader, hvorpa audiovisuelt materiale produceres, formidles og forbruges, udvikler sig. lndholdet bliver "skalerbart, sa det kan anvendes i forskellige milj0er og leveres forskellige netinfrastrukturer. Det via grundlceggende fundament er MPEG familien af standarder for digital kodning af levende billeder. 6 Nar billeder er kodet i dette format, kan de rendres, manipuleres eller transmitteres pa samme made som enhver anden form for digital information. De systemer cg net, der handterer en naturligvis sadan uafhcengige af arten af kildematerialet, uanset om der er tale om billede, lyd eller tekst. Digital kildekodning udg0r saledes grundlaget for teknologisk konvergens. information, er eller over tv-net vcekst sektorens til brug af Digital transmission kan forega over radio- jordbaserede og eller kabelinfrastrukturer tradl0se infrastrukturer. Nar digitalisering anvendes pa radio- og tv-spredningsnet, er den vcesentligste virkning af digitaliseringen den umiddelbare udvidelse af kapaciteten, der effektivt fjerner en knaphed, der har begrcenset siden begyndelsen. Men behandlingskraft og software bidrager ligeledes til en generel udbredelse af forbrugerenheder sasom tv. enheder lndf0relse af i software bidrager til at overvinde problemerne med produktets livscyklus i forbindelse med hardware, hvilket nedbringer markedets trceghed cg fremmer innovation. Det giver ligeledes et intelligensniveau, der g0r det muligt for radio- og tv-spredningsnet at konkurrere med den omstillingskapacitet, man normalt forbinder med telekommunikation. For eksempel kan operat0rer af satellitbaseret til betalings-tv individuelle af adgangsstyringssystemer ofte kombineret med jordbaserede telekommunikationsnet i dag henvende sig hjcelp ved kunder funktionalitet Internet pa sadanne enheder 6 MPEG - Motion Picture Experts Group. Familien af standarder strcekker sig fra MPEG-1 til MPEG- 4, hvor MPEG-2 (fjernsyn af studiekvalitet og multiple audiokanaler af CD-kvalitet) er de mest udbredte. 3 Fig. 2: Stadier i konvergensen et vii vcere resultat Det er ligeledes vanskeligt at vcere prcecis omkring de tjenester, der opstar som et resultat af konvergensen. Mange nye af tjenester teknologiske fremskridt inden for en given sektor, og er maske slet ikke resultatet af tvcersektoriel aktivitet. Andre vii vcere et resultat af udveksling mellem direkte sektorer, telekommunikation og radio- og tv-spredning. Hvor der er tegn pa sidstncevnte, vii begrebet "konvergerende tjenester'' blive anvendt i dokumentet. Hvor en mere generel reference er passende vii der i dokumentet blot blive refereret til begrebet "nye tjenester" uden, at der deri ligger nogen prrecis juridisk definition. f. eks. 1. 2 Tekf)ologlens fremmende rolle virksomheder som ikke Denne gr12mbog beskreftiger sig teknologi. Den behandler direkte med og nye de derimod markedsfcenomener, den teknologiske udvikling fremmer, og som cendrer de forhold mellem leverand12ff og forbruger. En forstaelse af arten af denne udvikling kan f0re til en st0rre vrerdscettelse af potentialet for rend ring. traditionelle Digitale teknologier underbygger konvergens relevante sektorers Som allerede anf0rt er den underliggende tendens de fcelles indf0relse af digitale teknologier. Digitale - teknologier dcekker en rcekke omrader, der generelt associeres med computer- og digital telekommunikationsteknologier digital mikroelektronik, transmission. Anvendt hver for sig inden for hver af de relevante sektorer har disse teknologier allerede vist deres st0rre og effektivitet, omkostningseffektivitet, og de har vist, fleksibilitet software - og for at levere en interaktive tjenester. "hybrid" retursti for Netteknologier konvergens. som grundlag for raekke telekom Efterhanden som alternative munikationsinfrastrukturer bliver mere udbredte, vii h0jhastighedsnet baseret pa optiske fibre snart vaere i stand til sammen med moderne serverteknologi at operere pa en omkostningseffektiv made i et virtuelt radio- og tv-spredningsmilj0. 7 De h0je datahastigheder og den spektrale effektivitet, der kan opnas gennem digital transmission, abner mulighed for at levere audio- og videosignaler af h0j kvalitet over forskellige netinfrastrukturer. en Transmissionsteknologier sasom , xDSL 9 og ATM 10 vii smalbands ISDN8 sikre, at bade eksisterende og nye infrastrukturer kan spille en rolle som baerere af nye tjenester. De eksisterende nets kapacitet 0ges ligeledes via de kompressionsteknikker, der ligger implicit i MPEG-standarderne, hvilket g0r det muligt begraenset for transmissionskapacitet at b~re tjenester, der tidligere kun blev anset for mulige pa avancerede bredbands infrastrukturer. dyrere med net og Dette betyder, at det samme indhold leveres til mange kunder, men pa individuel anmodning og ikke ne. 1dvendigvis pa samme tid. ar de 30 seneste ISDN - Integrated Services Digital Network. Smalbandsversionen er blevet standardiseret over af telekommunikationsoperat0rer, der 0nskede at digitalisere lange udviklingsperiode har skabt risiko for teknisk foraeldelse, der er blevet afb0det af andre og teknologier fremkomsten af egnede applikationer (navnlig lnternet-adgang). datakompression) forbrugernettet. (navnlig Den de udnytter xDSL - x-Digital Subscriber Loop hvor x er den aktuelle teknologi. Der er her tale om teknologier, eksisterende der telekommunikationsnets til h0jhastigheds datatransmission. ADSL (A fo~ fungerer typisk ved 1. 5Mbps. 1 asymmetrisk) nedadgc\ende for og HDSL he. 1jhastighed) ved 6Mbps. Disse erstattes nu af teknologier med h0jere hastighed. kobberkabler retning (H 10 ATM - Asynchronous Transfer Mode, en h0jhastighedsomstillingsteknologi, der opererer pa et grundlEeggende transportniveau. Dette star i modsEetning til h21jniveau-applikationsprotokoller sc\som kan (Internet Protocol), transmitteres oven pa transportprotokoller sasom ATM. der IP er der Det ATM er af stor interesse som multimedie- en transportteknologi. h0jhastighedsteknologi, kan transportere telekommunikationstrafik med forskellige karakteristika (taletelefoni, data, video) over det samme net og er blevet for udformet af bredbands-ISDN, til smalbandet. som grundlag efterf0lgeren ITU fortsatte Denne konkurrence mellem forskellige teknologier kan cendre den ene eller den anden teknologis succes, hvilket g12>r det svaert at forudsige fremtidens netarkitektur. Dette kan vise sig at v~re et relativt de problem, eksisterende applikationer og tjenester i stigende grad bliver uafhcengige af den underliggende infrastruktur, der bcerer dem. eftersom lille lnternet-teknologi uafhamgighed af platform ferer til for formidle og Det mest relevante eksempel pa en sadan uafhrengighed af platform er lnternet IP har udviklet sig til de protokollen (IP). I nternettet, facto-netvrerksprotokollen der kan transportere alle elementer af en multimedietjeneste (tekst, IP anvendes billede, video og lntranetprodukter, ligeledes idet den i leverer en infrastruktur for multimedie applikationer i en virksomhed eller andre lukkede brugergrupper. lyd). fungerer lnternettet kan bedst beskrives som et net af net, der er forbundet indbyrdes pa et abent grundlag ved hjrelp af IP, og som over normalt transmissionsforbindelser leaset af tele kommunikationsoperat0rer (TO). Det har udviklet sig meget hurtigt over de seneste fra et stort set akademisk og ti ar en net regeringsfinansieret i grundlaeggende kapacitet pa 56kbit/s 1986, 0get til 45 Mbit/s i 1993 og til 155Mbit/s i 1996. Denne enorme rendring i lnternet-infrastrukturens kapacitet er sket som svar pa den bemcerkelsesvcerdige stigning i antallet af lnternet-brugere, og rrekken af applikationer og software redskaber, der er udviklet hertil. med Den abne og ikke-ejendomsbaserede indfaldsvinkel til standarder for lnternettet har gjort det nemt for virksomheder at drage fordel af og bygge videre pa de fremskridt, som andre inden for industrien har gjort. For eksempel vii mange pasta, at 4 den hurtige udvikling af World Wide Webs (WWW) kapacitet skyldes den abne holdning til udvikling af browsere, som producenter sasom Netscape, Microsoft og Sun har lnternettet vii blive yderligere for multimedietransport via udviklingen af flere forbedrede eller nye protokoller, som lnternet-serviceudbydere at implementere inden for de kommende 3 ar. indtaget. udviklet forventer vektor som som Denne korte gennemgang af den mest hlJjnefaldende teknologiske udvikling skal ikke opfattes som udt0mmende men i stedet som en illustration af teknologiens rolle forandringen. Teknologien udvikler · sig konstant. Dens anvendelse inden for innovative tjenester og markedsf0ringen af disse tjenester giver l0fter om endnu mere dramatiske rendringer fremover. drivkraft i rendringer Betydelige finder nu sted gennem anvendelsen af ny teknologi pa de enkelte sektorer, og disse vii blive behandlet hver for sig. Sadanne rendringer er ikke i sig selv tegn pa konvergens, men som tidligere nrevnt kan den anvendte teknologis udbredelse danne grundlag for, at konvergens kan udvikles. spredningstjenester Digitale pa fjernsyns- og radioomradet amdrer det aktuelle audiovisuelle landskab digital effektivt teknologi I begyndelsen af 1990'erne stod det klart, at og omkostningseffektivt kunne anvendes til levering af fjernsyns- og lydsignaler. Af srerlig interesse var muligheden for at sende langt flere programmer over den infrastruktur samme (kabel-tv, jordbaserede det satellittranspondere, spektrum) digital at kompression frem for eksisterende analog transmission. anvende ved tv-tjenester ogsa DVB i direktivet om lanceret digitale teknologi De af de lovgivningsmressige rammer, der er fastsat fjernsyn uden grrenser, direktivet om tv-standarder og and re foranstaltninger, 12 er der for nylig i blevet Europa. Andre lande rundt om i verden anvender og europreiske f0rste standarder. kommercielle tjenester startede i Frankrig i april 1996. Andre digitale tjenester fulgte hurtigt efter, og i skrivende stund er mere end 200 digitale tv-kanaler rettet mod i Frankrig, Tyskland, Spanien, seere I ltalien, Benelux-landene og Norden. digitale st0rrelsesordenen en million i modtagere sk0nnes at vrere Europa pa nuvrerende tidspunkt - et tal, der vii kunne fordobles inden udgangen af 1998. i brug interessante for Selv om vi befinder os i de tidlige faser af udviklingen af dette marked, opstar der en frenomener - som rrekke enten er nye tv-mediet eller en betydelig udvikling af tidligere praksis - efterhanden som digital kompression omkostningseffektivt reducerer kapacitets begrrensningerne: i tjenester - Programpakker og. tematiske kanaler - radio- og tv-selskaberne markedsf0rer form af deres digitale "pakker" af programkanaler. "Pakken" supplerer de generelle tv-kanaler med tematiske kanaler, der koncentrerer sig om nyheder, sport, film osv. , hvorved seerne tilbydes st0rre valgmuligheder og st0rre drekning af omrader af scerlig interesse for dem. Tematiske kanaler, der allerede sas i den analoge periode, vii vokse i antal og na endnu finere segmenteringsniveauer med digital teknologi. Sadanne kanaler ma s0ge et bredere vrere og 0konomisk paneuropceisk drift kunne vcere en af maderne, hvorpa dette publikum kan sikres. for levedygtige, publikum at ldet man inden for fjernsynsomradet har bygget pa det arbejde, der er blevet gennemf0rt under Digital Video Broad casting (DVB) projektet11 , og pa baggrund 11 DVB er et organ, der bestar af mere end 200 organisationer fra 30 lande i Europa og resten af verden. Det omfatter tv-selskaber (bade offentlige og private), fabrikanter (af udstyr til forbrugere og (af satellit-, professionelt udstyr), operat0rer kabel- og jordbaserede net) og lovgivere. DVB r~kke af har defineret fuldstamdig et specifikationer for digital TV-udsendelse over en lang r~kke medier, herunder kabel, satellit, jordbaserede og mikrob0lgeradiodistributions systemer. Disse specifikationer er siden blevet omdannet til ETSl-standarder. 12 Direktivet om Fjernsyn uden grrenser fra 1989 (89/552/E0F) blev for nylig rendret og ajourf0rt tv som direktiv 97/36/EF. Direktivet om standarder (95/47/EF) blev vedtaget i oktober 1995. 5 - Near Video-on-demand - Adgangen til en betydelig transmissionskapacitet til rimelige priser vii snart muligg0re "near video-on-demand" (NVOD) tjenester. Eksempel: Med 60 satel/itkanaler vii ti 90- minutters film saledes kunne sendes samtidigl, idet de hver isll. !r starter med et kvarters mellemrum. find es - Pay-per-view - Pa samme made er det muligt at markedsf0re specifikke arrangementer eller filmforevisning pa et individuelt grundlag. Sadanne pay per-view (television med betaling pr. set udsendelse) i Det tjenester Forende Kongerige pa analoge kanaler (boksemesterskaberne) og i Spanien i digitalt format (fodboldligakampe). Det digitale fjernsyns st0rre kapacitet g0r det muligt samtidigt at transmittere flere ( det mest sadanne begivenheder indlysende tilfcelde er kampe, der spilles i en fodboldliga), sa seerne far mulighed for at fa adgang til en bestemt begivenhed pa 'pay-per-view' basis. fra de vcek grafik, udsendelser, Disse famomener, der er et vcesentligt traditionelle skridt programbaserede kan forbedre forbrugernes valgmuligheder. Da den digitale kanal i sagens natur er mere fleksibel end den analoge kanal, kan den endvidere levere andre tjenester i form af data, billeder eller levende kombinationer af disse. Digitalt fjernsyn har disse egenskaber tilfcelles med digital lydspredning, tilbyder lytterne en lydkvalitet tcet pa CD-kvalitet. abner "Multimediedatatransmission" allerede mulighed for at downloade (overf0re) computerprogrammer, herunder videospil og datafiler, og for at etablere tv lnternettet via direkte adgang apparatet eller en netvcerkscomputer. ligeledes som til Eksempe/: Hughes Olivetti Telecom /ancerede i 1996 DirecPC - en satellitbaseret lnternet tjeneste. Den forbinder omkring 2000 steder i Europa ti/ lnternetlel med hastigheder op ti/ 20 gange hurtigere end traditione//e moderner. Fremkomsten af digital radio skaber spcendende muligheder for kombination af radio og billeder eller forbindelser ("links") til Internet-sider, der markedsf0rer CD'er eller billetter til koncerter med de orkestre, og Radio- transmitteres 13 som tv. selskaber som CNN og BBC er begyndt at stille dele af deres transmissionsindhold til radighed pa Internet, hvorved de udvider deres normale geografiske rcekkevidde, mens en ny gruppe at 'webcasters' - - er begyndt lnternet-nyhedsformidlere transmittere over Internet, f. eks. sportsdcekning, koncerter og andre st0rre begivenheder. live-begivenheder Eksempel: Dll. !kningen a/ det seneste valg i Irland var ti/gll. !ngelig for irske borgere over webcast-side verden he/e (www. itv. com). via en inden nyskabelser Andre tv spredningsomradet er Widescreen-tv, der anvender 16:9 format, der giver teknisk mulighed h0jere opl0sn ing,. billeder med for for Liberaliseringen munikationen og samker priserne af telekom f/Jger valgmulighederne af fra den oplevet rend ring tjenesterne konkurrence med Pa mindre end ti ar har den europreiske en telekommunikationssektor radikal cendring fra en sektor med infleksible og ineffektive monopoler til en sektor, der star over for fuldstrendig og totale stor liberalisering og infrastrukturen, som skal finde sted i de januar 1998. fleste medlemsstater delvist Denne tidligere udgangspunkt konvergensen konvergensfase, nemlig mellem og databehandling, ti ar siden. Teknologisk konvergens forte hurtigt til markedskonvergens til "vrerdifor0gende"-tjenester - nyskabende tjenester, der lante koncepter fra begge sektorer, og som gjorde det muligt for deres virksomhederne at de databehandlingskraft geografiske deres umiddelbare beliggenhed satte. telekommunikation for over tager en grrenser, udvide over som og ud kontrast De lovgivningsmressige traditioner inden i for telekommunikationssektoren stod frie skrerende hvilke markedsvilkar, databehandlingsindustrien havde udviklet sig, og deres fusion bet0d, at der var behov for nogen rationalisering at disse, til under de 13 Radio with Images, Financial Times, 11. november 1997 6 for fra en telekommunikation hvis de nye tjenester skulle udvikle sig og 198714 vokse. I gn~nbogen konkluderede man, st"me at harmonisering og en gradvis abning af ville markedet skabe det mest frugtbare milj0 for en sadan vcekst. De f0rste foranstaltninger blev indledt i 1988 og kulminerede med indf0relse af den fulde liberalisering af telekommunikationssektoren fra 1. januar 199815 liberalisering af trinvise telekommunikationssektoren og abning af verdensmarkedet allerede forbrugerne betydelige erhvervslivet og fordele i form af lavere priser, forbedret service og nyskabende tjenesteudbud. Alligevel har det generelle prisniveau og fortsat stor den generelle prisstruktur indflydelse pa, i hvor vid udstrcekning nye tjenester accepteres. Denne giver Mobilkommunikationsindustrien er scerlig dynamisk. Eksempel: nCEsten hver tredje indhygger i Skandinavien har en mohiltele. fon, og der jindes brugere af mobiltelefoner i Europa. over 37 millioner inden Sadanne mobilsystemer tilf0jer i stigende omfang en multimediekomponent. Et af for aspekterne af konvergensen telekommunikationssektoren er konvergensen mellem fastnettelefoni og mobiltelefoni, idet mobiltelefonerne hos bestemte grupper af befolkningen (f. eks. studerende og sma virksomheder) i visse medlemsstater er ved at erstatte de taste telefonforbindelser. teknologier, Men dette praktiske eksempel pa, hvordan taste net og mobilnet konvergerer, er kun en del af en bredere tendens i retning af integration af kabelbaserede og fuld er tradl0se nceste hovedmalscetningen mobilkom generation af munikationssystemer. Dette give vii brugerne en platform, hvorpa de uden vanskelighed vii kunne modtage en rcekke forskellige taletelefoni-, data-, multimedie og audiovisuelle tjenester, uanset hvor de for digitale hvilket den fcelles marked 14 En mere dynamisk europceisk 0konomi, grranbog om etablering at et for teletjenester og -udstyr, KOM(87)290, Bruxelles, 30. 06. 1987 15 Kommissionens og lovkomplekset vedtaget af Europa-Parlamentet og R~det. Nogle medlemsstater tillades visse yderligere overgangsperioder. 96/19/EC direktiv nr. befinder sig. Denne vision, som har vigtige konsekvenser for samtlige sektorer, der ber0res af konvergens, blev f0rste gang papeget om mobilkommunikation 16 og er senest taget op igen i Kommissionens to meddelelser om universal mobilkommunikation 17 1994-grnnbogen i. lnternettet bringer nye erhvervslivet befolkning og ti/ tjenester den ti/ brede er bade tjenester lnternettet eksisterende Det er imidlertid i en tredje sektor, nemlig lnternettet, at cendringer har vceret mest den radikale. symbolske og vigtigste drivkraft bag konvergens. Det er et medie, der leverer bade (f. eks. elektronisk post, video, lyd, taletelefoni) og helt nye tjenester (f. eks. World Wide Web) til brugerne. Det har hurtigt udviklet sig fra et regeringscentrereUakademisk net til en magtfuld og lnternettet, der er handelsplatform. karakteriseret af en hidtil uset vcekstrate i kommunikationsteknologiernes historie (antallet af brugere fordobles hvert ar), er begyndt at pavirke en rcekke 121konomiske sektorer med fremkomsten af en hurtigt voksende elektronisk handel. kommunikations- pa virksomheder handelsmetoder. Internet trceder i stedet for traditionelle computernet og er begyndt at vise de f0rste tegn pa, hvordan det kan udg0re en platform, som med tiden vii kunne erstatte traditionelle For eksempel viger traditionel handel mellem to lukkede for multidimensionel virksomhedsnet nu handel pa globale abne net. lnternettet viser sig endvidere som en alternativ tilbyde grundlceggende metode til at telekommunikationsydelser om (selv forskelle fortsat bevirker forskelle mellem de to tjenester) gennem udbud af lnternet-telefoni, i visse tilfcelde uden telefonsamtalen beh0ver at have en Internet udg0r desuden en computer. for vcesentlig transmissionstjenester. i kvaliteten parterne platform nogen af at 16 Grranbog om en fcelles strategi inden for mobil i Den Europceiske og personkommunikation Union, KOM(94) 145 endelig udgave. 27. 4. 94 17 KOM(97) 217, 29. 5. 97 og KOM(97) 513, 15. 10. 97 7 Eksempel: I dag jindes der 650 Wehcast radiostationer og 270 "Real Video "-sider pa Internet, 111 som tilbyder videomateriale. fra nuvtl!rende europt. eiske og amerikanske rudio og tv-selskaher. Nye lnternet-teknikker, f. eks. 'multitasking', dvs. 'handtering af flere opgaver samtidigt', giver mulighed for at levere audiovisuelt indhold til op mod 50. 000 brugere ad gangen i stedet for som 50. 000 individuelle meddelelser, hvorved grrenserne mellem tidligere adskilte sektorer udviskes. Mange mener, at Internet vii blive en vigtig kanal for distribution af video og lyd ( srerlig musik). og fremfor centrale og til de Men Internet som platform betragtet har udviklet sig anderledes end traditionelle telekom- transmissions- munikationsplatforme. Det har alt brugerdrevet med vrere vresentligt brugerejet udstyr (de sakaldte 'routers' har udf0rt perifere netfunktioner), og brugerne selv fortsretter med at generere en vresentlig del af lnternettets decentraliserede indholdet. karakter betragtes af mange som den vigtigste enkeltarsag til dets succes, og som en lrerestreg for det konvergerende milj0. Et kendetegn ved lnternettet er, at det samtidigt fungerer som medium for kommunikation. udgivelse I modsretning traditionelle medier underst0tter lnternettet pa samme tid en forskellige lang kommunikationsformer bade form af i transaktioner og i form af transmission: en til-en, en-til-mange, mange-til-mange. En lnternet-bruger kan skiftevis "tale" eller "lytte", hvorved offentlig kommunikation (hvis indhold - i hvert fald hvad angar det transmitterede traditionelt er indhold lov) blandes med privat reguleret -ved kommunikation ( der traditionelt ikke er reguleret) ved et tryk pa en tast. Dette konstante skift mellem offentlig90relse og reguleres privat gennem meget forskellige principper, udg0r en af de vigtigste udfordringer i forbindelse med lovgivningen omkring lnternettet. kommunikation, rrekke der - 18 www. timecast. com citeret i OECD-report op cit note 5. 8 Fusioner og alliancer omdanner eksisterende industrier fra lige tjenester f0rer Den igangvrerende konvergensproces, abningen af telekommunikationssektoren for fuld konkurrence bade i Europa og pa globalt plan samt den hurtige vrekst i lnternettet og online til skabelsen af nye markedsstrukturer og I 1996 nye roller for markedsakt0rerne. blev over 15% af den samlede vrerdi af fusioner og opk0b pa internationalt plan ($1 billion) skabt af aktivitet, i hvad der bredt kan betegnes som informations- og kommunikationsindustrierne. Sadanne foretagender reprresenterer en lang rrekke transaktioner horisontale transaktioner med risikodeling, som samler frerdigheder, der supplerer hinanden, til vertikal som akt0rerne i et markedssegment fors0ger at teknologiske fa konvergens, udvide til andre segmenter vrerdi med udvikle stordriftsfordele. unders0gelse En gennemf0rt for Europa-Kommissionen fortolkede motivationen bag nogle af de vigtigste typer af transaktioner (ikke alle afsluttet med held), som er vist i tabel 1 og 2 nedenfor. 19 Skf'mt de ikke n0dvendigvis afspejler Kommissionens synspunkter og ikke kan ses som en vurdering i relation til konkurrencelovgivning, F rellesskabets giver de dog et nyttigt fingerpeg om markedssituationen, som den udvikler sig. integration, efterhanden indflydelse pa den h0jere eller Tabel 1: Horisontale fusioner og al/iancer Baggrund Eksempler 0get gennemslags- kraft pa markedeU erhvervelse af en effektiv minimums- st,melse H0je omkostninger til nye (digitale) teknologier Uvis eftersp0rgsel efter nye tjenester lnternationalisering Vebacom - Urbana Systemtechnik, Cable and Wireless Communications, Demon - Cityscape Canal Plus - Nethold Multimediabetriebsgesellschaft (Kirch, Bertelsmann, etc. ) BT~MCI, Global One, UUNet - Unipalm Pipex Muligheder, der opstar MFS/Worldcom, Telenet pa grund af lovg ivningsmeessig reform Flanders, NYNEX/Bell Atlantic to 19 Unders0gelse om Adapting the EU Regulatory Framework the Developing Multimedia Environment (Tilpasning af EUs lovgrundlag ti/ udviklingen af et multimediemilj0), Squire, Sanders & Dempsey LLP and Analysys Ltd. , offentligg0res i december 1997. Tabel 2: Vertikale fusioner og alliancer Baggrund Eksempler Uvished omkring efterspll'Jrgslen Hughes Olivetti Telecom (DirecPC), @Home Markedspositionering og Bertelsmann - AOL, BBC adgang til nye faerdigheder WorldWide - ICL, STET - IBM Opnaelse af kontrol med BT - BSkyB, Disney - ABC - kanaler til forbrugeren Capital Cities Flytning ind i omrader af Microsoft Network - NBC vaerdikaeden med heJjere indtaegtsmargen (MSNBC Internet new channel) Afvaerge konkurrence fra US West - Time Warner, Oracle - Sun - Netscape selskaber pa tilknyttede (Network Computer) markeder Den samme unders0gelse konkluderer, at der kan udpeges to tendenser i sadanne aktiviteter. Den ene gar i retning af en konsolidering af aktuelle aktiviteter, og den anden gar i retning af diversifikation som som svar pa de nye muligheder, liberaliseringen og verdensmarkedet abner for, og med henblik pa de muligheder, der viser sig med konvergensen. Vertikale fusioner ses som en mere betydningsfuld indikator for en rendring i industristrukturerne som svar pa konvergensfrenomenet. af EU-markedet Grundlreggende for denne analyse er den realitet, at fa - om nogen - af akt0rerne pa markedet i dag vii have de n0dvendige frerdigheder eller ressourcer til at sprede sig over hele vrerdikreden inden for et konvergeret milj0, hvorfor fremkomsten af st0rre akt0rer inden for sektorerne, som benares af konvergens, uundgaeligt vii bygge pa forskellige grader af samarbejde mellem akt0rerne. I den sammenhreng vii konkurrencelovgivningen fortsat spille en vresentlig i vurderingen af nye selskaber, efterhanden som de viser sig. rolle Konkurrencepolitik: Behovet for at opretholde markedskonkurrencen Tidligere har Kommissionen anvendt Frellesskabets konkurrencelovgivning pa rrekke konvergenssager2°, herunder en nogle af de sager, som er nrevnt i ovenstaende tabel. Global One og BT/MCI hvor pa er i efter Kommissionen beskytte for arrangementerne sager, rend ringer at eksempler 20 Se Europa-Kommissionens arsrapport konkurrence yderligere oplysninger. for 1994, 1995 og 1996 om for 9 med fremskridt. konkurrencen i henhold til konkurrence lovgivningen har kunnet godkende aftaler, der blev betragtet som fremmende for de teknologiske Men Kommissionen har ogsa grebet ind over for arrangementer, som uretmressigt monopoliserede markederne og derfor var uforenelige Frellesskabets konkurrencelovgivning. Blandt sadanne tilfrelde skal isrer nrevnes MSG og Nordic Satellite Distributions aktiviteter, hvor kombinationen af markedsakt0rer pa de konvergerende de med markedspositioner, sandsynlighed ville indtage fremover, pa lrengere sigt ville have til en monopolisering af markedet. Dette ville til sandsynligvis f0rt overpriser samt fornyelse og produktvariation til skade for den hurtige udvikling af disse markeder i Europa. Da det ikke var muligt at afhjrelpe dette gennem rendringer i arrangementerne, blev arrangementerne forbudt. markeder som tab af senere have f0rt de og Fremover vii Kommissionen fortsat vrere mest positivt stemt over for aftaler, der fremmer de teknologiske fremskridt og fremmer indtrreden pa markedet. Omvendt vii Kommissionen ikke tillade aftaler eller fusioner, der kan f0re til monopolisering af markederne eller en styrkelse eller skabelse af dominerende positioner eller kan give parterne mulighed for at nregte nye akt0rer adgang. vii Kommissionen hindre markedsakt0rer, som i forvejen indtager en dominerende rolle, i at misbruge denne dominerende rolle, sadan som tilfreldet var i Microsoft med sagen telekommunikationsoperat0rerne pa de liberaliserede markeder. forbindelse Ligeledes eller i 1. 4 Reaume,og ·•pergamll:: og en beskrivelse I dette kapitel er der gjort fors0g pa at definere konvergensfrenomenet mellem telekommunikationssektoren, IT-sektoren. Det mediesektoren de indeholder af for teknologier, der danner grundlag konvergens, og den made, hvorpa konvergensen oprindeligt kom til udtryk i online i netplatforme distribution og I kapitlet konkluderes det, at, selv om der er bred enighed om begrebet teknologisk konvergens, sa er der mindre sikkerhed for og/eller omkring sandsynligheden levering af tjenester. tilknytning til timingen af tjenester og markeder. fuld konvergens mellem ·· j~r:tera:e~. ~Jtd\fl~kg &!Q>at ;) ·. / i ~,,U~n. ·:1 ;<ta~f~t ', '. '. ·ar:,. · P. i't~···kar~kt~~~n af : J~n~~:1~. d. en ·teknologieke. mssi'1'e. :. tidvikling; og. :hvad ~nde. er · pj spil I · pol~tisk :fQpa~•. -·~Ji/:;·:/ A /, teknologiske niveau, Mens konvergensen viser sig pa (A) i hvor stort det omfang og med hvor stor hastighed sker dette og pa markedsniveauerne? industri-, tjeneste- Mrerkes effekterne af (8) konvergensen allerede i erhvervslivet og i vort dagligliv, og hvis dette er tilfreldet, pa hvilken made? Kapitel II Konvergensens indvirkninger pa de bererte sektorer. Etter en drnftelse af den sociale og 0konomiske baggrund for konvergens, unders0ger kapitel II markedstendenserne for at vurdere konvergensens potentielle indvirkninger pa de bernrte sektorer. Kapitlet slutter med en drnftelse af, hvordan reagere pa denne udvikling. forbrugerne kan 11. 1 Den sociale og 0konomiske bagg_rund Sociale aspekter for danner baggrund den lnformationssamfundet politiske konvergens. lnformationssamfundet gennemsyrer de nuvrerende overvejelser omkring den fremtidige og forventes at fa den samme indvirkning pa samfund og beskreftigelse, som den industrielle for et arhundrede siden. 0konomiske revolution udvikling havde I denne sammenhreng har de nye tjenester og aktiviteter, som er muliggjort gennem de ovennrevnte teknologiske og markedsmressige tendenser, potentiale til at pavirke alle aspekter af vort liv, fra hjem til arbejdsplads, fra den made, vi g0r forretninger pa, og til den made, vi lrerer pa, til fra adgang til sundhedspleje og levering af offentlige administration og tjenester samt den made, hvorpa borgerne deltager i et demokratisk samfund. I dag bruger borgerne allerede telefonbaserede visse medlemsstater pa tjenester om rad er bankforretninger, sasom forsikring og bestilling af computere eller teaterbilletter. Der er kun et relativt lille skridt til det tidspunkt, hvor levering af sadanne tjenester bliver almindeligt over fjernsynet eller via en PC. Et vresentligt element i denne sammenhreng er at sikre, at brugerne er fortrolige med og f01er sig trygge ved at bruge de nye teknologier og tjenester, mens lovgrundlaget, som det vii fremga senere, spiller en rolle i at sikre brugernes tillid til det nye milj0. En rrekke frellesskabsinitiativer har s0gt at konkretisere pavirkningen fra informations samfundets sociale og samfundsmressige konsekvenser pa baggrund af den 10 fra 1993, 2 1 og skelscettende hvidbog Bangemann-rapporten, udgivet aret efter. 22 P~ samme tid blev lignende markante initiativer taget i USA og andre dele af verden, og en international dimension blev tilf0jet i 1995, da G7-landene m0dtes i Bruxelles for at udforme en global strategi for imod informationssamfundet. udvikling hen omfatter Forum en inden Fcellesskabsinitiativer til informationssamfundet Brede sociale aspekter behandles i en rcekke initiativer, som Kommissionen er involveret i. for Disse gruppe informationssamfundet23, af hejtstaende eksperter for omradet informationssamfundets sociale aspekter24, Kommissionens hvidbog om undervisning og uddannelse,25 Grnnbogen om liv og arbejde i informationssamfundet26 og en genindkaldt Bangemann-gruppe, der gennemgik, hvilke fremskridt der er gjort siden rapporten fra 1994. Kommissionen erkendte pa et tidligt tidspunkt konvergensens Europas betydning audiovisuelle programindustri, der er en fremtrcedende vektor for sociale og kulturelle vcerdier. 27 fra nyere Kommissionen, det ene en gnanbog, det andet en meddelelse, spergsmal omkring ulovligt indhold og indhold, der kan for mindrearige. 28 Europa- vcere skadeligt omhandlede dokumenter for To 21 Hvidbog om va:Jkst, konkurrenceevne og beska:Jftigelse - Udfordringer og veje ind i det 21. 5. /Jrhundrede, KOM(93) december 1993 700, Bruxelles, 22 Europa og det globale henstillinger Europaeiske RAd, 26. maj 1994 fra Bangemann-gruppen infonnationssamfund, til Det 23 F0rste Arsrapport for informationssamfundet til Europa-Kommissionen: Net for mennesker og samfund - Juni 1996 Forum fra 24 Building the European lnfonnation society for us all europa:Jiske af informationssamfund for a/le), endelig rapport fra den hejtstAende ekspertgruppe, april 1997. (Opbygning det 25 Om lcsre at Handlingsplan uddannelsesomradet, (96) 471, 2. oktober 1996 informationssamfundet for et europa:Jisk initiativ p/J i 26 Grmnbog Liv og informationssamfundet: Mennesket KOM(96) 389, 22. juli 1996 arbejde i i centrum, 27 Gr0nbog om Strategiske muligheder for at styrke af den politik, forfamgelse audiovisuelle programindustrien europcsiske KOM(94)96, 6. april 1994. unions 211 Se Grmnbog om beskyttelse af mindrearige og den menneskelige vEBrdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og infonnationstjenester, KOM (96) 483, 16. oktober 1996, og Meddele/se fra Kommissionen om skadelig og illegal brug af lntemettet KOM(96) 487, 16. 10. 97. 11 Parlamentet29 og Radet30 har vceret aktive pa dette omrade, og i en meddelelse vedtaget for nylig hvordan informationssamfundet ma strcekke sig over en tang raekke EU-politikker. 31 beskrives, pa de at samles De mange initiativer, der nu er pa vej med fremme henblik informationssamfundet, i en rullende handlingsplan 32 , der udg0r anden fase pa af Kommissionens svar Bangemann-rapporten. Den fase f0rste lovgivningsmcessige omfattede nettet, aspekterne omkring rammer, tjenester og indhold samt de sociale og kulturelle sp0rgsmal. 33 Anden fase, der er 35 er et · baseret pa en ajourf0rt rcekke af prioriteter: erhvervsklimaet, undervisning og uddannelse, beskyttelse af den almene interesse og den internationale dimension. resultat af Korfu-topm0det, 34 Pavirkningen af den ekonomiske og industrielle konkurrenceevne · Konvergensdebatten, som rejses af denne grnnbog, er meget mere end blot en teoretisk 0velse. Det akademisk eller Europceiske Fcellesskabs evne til at udnytte konvergensen, samtidig med at den tilpasses den europceiske udgave af vcere et vcekst, grundlceggende konkurrenceevne og i de kommende ar. Faren er, at safremt man i Europa ikke er i stand til at udnytte de informationssamfund, for jobskabelse vii 29 Herman-rapporten, 19. september 1996 30 RAdets resolution af 21. november 1996 om Nye forbindelse med politiske infonnationssamfundet, EFT nr. C 386, 12. 12. 96, s. 1 prioriteter i 31 Kommissionens infonnationssamfundets politikkeme 24. 07. 1996 - nreste skridt, meddelelse betydning om for EU KOM(96)395, 32 Kommissionens meddelelse om Europa i spidsen for det globale infonnationssamfund: rul/ende handlingsplan, KOM(96) 607, endelig udgave 27. 11. 1996. 33 Europa pa vej mod infonnationssamfundet: En handlingsplan, KOM (94) 347, 19. juli 1994 34 Kommissionens meddelelse til Radet, Europa Parlamentet, Det 0konomiske og Sociale Udvalg vedr12Jrende og lnfonnationssamfundet: Fra Korfu ti/ Dublin -De nye prioriteringsomrader, KOM (96)395, 24. juli 1996. Regionsudvalget 35 Kommissionens meddelelse for EU "lnformationssamfundets betydning politikkeme - nreste skridt". KOM (96) 395, 24. juli 1996 sektorer fig. 3, at de ide om omfanget viser relevante reprresenterede omkring 1 750 mia. ECU i 1996, hvoraf tilskrives EU 508 mia. ECU kunne markederne. 39 af Udvidelse af markedet for tjenester og midlerne til distribution af disse vii sandsynligvis fa en afsmittende virkning pa indholdsproduktionen, omend ofte som et resultat lovgivningsmressige forpligtelser, der palregges bestemte radio- og tv-selskaber. Der er f. eks. tegn pa, at succesen med Canal+ betalings-tv i Frankrig har haft en positiv indvirkning pa den franske biografindustri. Pa samme made uafhrengige Forende indholdsproducenter Kongerige en stigning, da kanal 4 kom pa banen. oplevede i Det af og den kvaliteten fremtidige udvikling kan pavirke Den offentlige opfyldelsen tjenesteforpligtelse. For det f0rste ma operat0rerne, efterhanden som markedet for betalings-tv udvikler sig, eventuelt 0Qe deres investeringer i lokalt indhold for at opretholde produkt differentieringen. F. eks. er den britiske satellitbetalings-tv operat0r BSkyB nu en stor investor i den britiske filmindustri, og Canal+ erhverver rettigheder i franske biografbiblioteker. For det andet vii konkurrencen transmissions formerne Uordbaseret, kabel, satellit osv. ) sandsynligvis, navnlig i et digitalt milj0, flytte flaskehalsen fra levering til indhold med en deraf f0lgende stigning i priserne for rettigheder til indhold. inden for muligheder, som tilbydes af konvergensen, sakke agterud, risikerer Europa at efterhanden store handelsblokke h0ster fordelene af en mere positiv strategi. andre som de i og forskellige social0konomiske De erhvervs m~ssige f0lger af informationssamfundet fora pa unders0ges nu f~llesskabsplan. 36 lndvirkningerne af de nye markedsstrukturer og tjenester, som konvergensen medf0rer, vii kunne m~rkes i hele 0konomien savel som i selve de relevante sektorer. Det mest betydningsfulde eksempel pa f0rstn~vnte er det nye omrade elektronisk indirekte handel. Dette omfatter bade (elektronisk bestilling af handgribelige varer) og direkte (online bestilling og levering af uhandgribelige varer og tjenester) former. Elektronisk handel g0r det muligt at handle til lave priser pa tvcars af regionale og nationale gr~nser. de enorme En nyere meddelelse fra Kommissionen potentielle omhandlede muligheder, som elektronisk handel abner for i forbrugerne og virksomhederne Europa, s~rlig de sma og mellemstore virksomheder37. I meddelelsen sk0nnede man, at indt~gterne fra elektronisk handel, bade de direkte og de indirekte, ville stige til 200 milliarder ECU pa verdensplan i ar 2000. I meddelelsen understregede man ligeledes, at fastlreggelse af favorable lovgivningsmressige rammer bade pa EU plan og pa internationalt plan er en foruds~tning for videreudviklingen af elektronisk handel. til hensyn konvergensens Med indvirkninger pa komponentsektorerne viste en unders0gelse, at indtregterne i de relevante sektorer kunne falde med omkring 40% inden ar 2005, hvis markedet ikke udvikler sig i en retning, der drager fuld nytte af konvergensen. 38 For at give en 38 Jf. f. eks. En indsats for beska1ftigelsen i Europa: En tillidspagt, CSE/1262/96 EFT nr. C56, 24. februar og informationssamfundet, KOM(97)7/22, januar 1997. Samh(IJrighed 1997, og 37 Kommissionens meddelelse inden initiativ KOM(97)157, Bruxelles, april 1997. for - Et europa1isk handel, elektronisk 38 Telecommunications Se KPMG-rapport, Public Policy Issues arising and Audiovisual from Convergence (Sp(IJrgsmal i den offentlige politik som f(IJ/ge af konvergens i telekommunikation og den audiovisuelle sektor) , September 1996 12 39 Kilde: developments in Market integrated telecommunications the year 2010 communications services og (Markedsudvik/ing integrerede kommunikationstjenester indtil ar 2010), unders(IJgelse gennemf0rt af /DATE for Kommissionen, 12197 telekommunikation and to i Fig. 3: 1996 fordelingen af indtagterne pa verdensplan (1 750 mia. ECU) for de relevante sektorer (Ki/de /DA TE) lndvirkning pa beskaeftigelsen De signaler, dette sender til markedet, vii f0re til st0rre investeringer og dermed beskceftigelse i indholdsindustrien for at im0dekomme den stigende eftersp0rgsel. Europa har gode muligheder for at tage denne udfordring op ved at knytte sin sin kreative kapacitet sammen med kulturelle diversitet. Men EU-produktionen vokser ikke hurtigt, og EU ma derfor styrke konkurrenceevne sine fa st0rst saledes at offentligheden kan muligt udbytte af de muligheder, som de saledes at nye medier giver, til markedsvceksten arbejdspladser, af beskceftigede inden for denne industri i Europa (1,8 millioner) kan komme tcettere pa det (2,6 millioner). forvandles antallet kan hvorved tilsvarende antal virksomheders i USA og vii faktor fremmende Helt bortset fra multiplikatoreffekterne, som genereres af konvergensen i dens for rolle som en informationssamfundet, der sandsynligvis ske en direkte og positiv indvirkning pc\ beskceftigelsen inden for de relevante sektorer. Markedsekspansionen ?9 den ledsagende eftersp0rgsel efter nyt indhold og nye tjenester vii generere et behov de n0dvendige kreative talenter. Dette vii man opleve bade i store virksomheder, der s0ger at cendre kurs i retning af de nye markeder, og i sma og mellemstore for medarbejdere med Internet med for virksomheder, der s0ger at udnytte nichemarkederne. De sma og mellemstore virksomheder vii kombinere deres brug af standardiserede digitale platforme som specifikke f. eks. softwarefcerdigheder udvikle programmer og tjenester, rettet savel mod professionelle private brugere forbrugere. Opgaven vii besta i at udnytte den teknologiske konvergens fuldt ud ved at integrere de forskellige komponenter fra telekommunikations-, medie- IT sektorerne, sa der produceres innovative tjenester. som og at Omskoling af medarbejdere vii vcere et vigtigt krav. At tilpasse sig de nye markeder vii krceve medarbejdere med ?en rette blanding af fcerdigheder, hvilket 1gen vii krceve specialiseret uddannelse. rcekke Kommissionen har omraderne inden initiativer scerlig uddannelse, undervisning og handlingsplanen i Om at informationssamfundet40 visse samt ) programmerne for aktiviteter inden Leonardo og Socrates (uddannelse) (undervisning). igangsat en lcere for Forskning og udvikling Den europceiske st0tte til kooperativ forsknings- og udviklingsaktivitet gennem Communications ACTS (Advanced 40 Op. cit Note 25 13 af af de har europreiske rammeprogram vis opmuntret Technologies and Services)-, Esprit- og Telematikprogrammerne har spillet en vigtig rolle i mange af de teknologiske udviklinger, der har gjort konvergens feenomenet muligt. Den har bidraget til styrken IT-, telekommunikations- og softwareindustrier. En stor del af dette arbejde har tekniske udviklingen underst0ttet standarder, som derefter er blevet accepteret og · formaliseret af europreiske standardiseringsorganer og har bidraget til tekniske platforme og udviklingen af redskaber tit st0tte for elektronisk handel. Aktiviteter under programmet for forskning og teknologisk udvikling (RTD) i l0bet af pa fjerde det tilsvarende st0rre til og mellemstore deltagelse af sma virksomheder, som for eksempel kan drage fordel af systemer og tjenester, der stimulerer specifikt eksempel pa en integreret strategi for systemer og tjenester til gavn for sma og mellemstore virksomheder er Integrated Applications for Digital Sites. 41 (integrerede applikationer til digitale arbejdssteder). Her leverer online og offline multimedie fra applikationer integrerede for central-/lokalmyndighederne - telemedicin, transportadministration, undervisning til ldkalsamfundets borgere, virksomheder og andre organisationer pa en omkostnings effektiv og brugervenlig made. Efter vedtagelsen af forslaget om det i april 1997 har femte rammeprogram forsknings Kommissionen gennemgaet aktiviteter inden for IT, telekommunikation og telematik med henblik pa at samle dem i et enkelt integreret program. lnden for rammerne af konvergens omfatter dette F&U-aktiviteter for omraderne inden multimedier og audiovisuelt indhold. 42 tjenester inden fjernarbejde. uddannelse og Et for anvendt 41 Genstand for en forslagsindkaldelse i 1997 under programmet telematik. Digitale arbejdssteder ("Digital sites") er fysiske steder i geografiske omrader, eksempelvis landomrader, smabyer, byer eller regioner, hvor de lokale behov hos borgere og virksomheder kan opfyldes gennem telekommunikations og multimedieapplikationer. IT- 42 Se KOM(97)553, endelig udgave af 5. 11. 97, Femte rammeprogram, Forskning og teknologisk Kommissionens udvikling arbejdsdokument om de specifikke programmer: Udgangspunkter for diskussion. (1998-2002), 14 i til er for som eksempel aktiviteter konvergens 11. 2 Markedstendenser I dette afsnit ses pa markedstendenserne uden at der dog gives en vurdering i Frellesskabets forhold Markeds- konkurrencelovgivning. akt0rernes og investeringsstrategier som reaktion pa den nye udvikling bliver nu tydelig og giver et godt fingerpeg om, hvordan disse akt0rer tendenser. En opfatter de , fremtidige indikator er markedsakt0rernes vilje til at udnytte de muligheder, som de nye platforme - srerlig lnternettet - tilbyder, for at udvide deres aktiviteter ud over grrenserne for deres traditionelle savel kernemarkeder produktmressig geografisk henseende. 'Webcasting', som er omtalt ovenfor, herpa. et Telekommu n ikationsoperat0rernes indtrreden pa omradet udbud af lnternet tjenester og lnternet-taletelefoni kan siges at vrere et andet eksempel. Sadanne tjenester de reprresenterer et skridt ind pa omrader, der er nye for den pagreldende udbyder. Men nogle tjenester er nye for alle. Nye tjenester fleksibilitet Den digitale skaber mulighed flere og mere for varierede konventionelle tjenester (f. eks. digitalt og mobilkommunikation i bedre kvalitet), samt en og anvendelser. Disse nye tjenester varierer online lige supermarkeder og home banking og brug af multimedie-websider til bade international kommunikation og som centralt vrerkt0j for erhvervslivet. elektroniske aviser, kataloger, informations tjenester fjernsyn rrekke radio fordi lang nye, nye kun fra og er Eksempler: nye omrc. "'ula • Radio- og lv-selskaher. clc:r ekspanclerer ti/ data11d'ic11dclsc. /11temell<. '/ telckom- nyhed~formicl/ing ('wehcasting ') munikationstransport og -tjenester. over samt. ,. ,1. wm • Telekommunikationsoperaterer, der /everer audiovisuelle tjenester sasom beta/ings-tv og kabel-tv. • Internet-tjenesteudbydere, der begyncler at distribuere audiovisuelt materia/e, og udhyclere qf lnternet-adgang, der leverer taleteleJimikupacilet. Nye aktBrer Efterhanden som konvergensen g0r det muligt for de traditionelle akt0rer inden for telekommunikationssektoren og radio- og tv-spredningssektoren at udvide deres roller, markerer den ligeledes fremkomsten af ~agtful. de nye akt0rer fra udgivelses- og informations- For IT-mdustnerne. udgivere, sasom leverand0rer finansielle databaseoperat0rer og lnternettet en informationstjenester er betydningsfuld deres traditionelle knowhow og et ideelt middel til genanvendelse og anvendelse af rige lagre af information til andre formal end de oprindelige. udvidelse af af ud0ver samme software IT made Pa virksomhederne en betydelig indflydelse pa udformningen af det nye marked for tjenester i Europa - efterhanden som de bevceger sig hen imod en generel online distribution og ~ultime?ieindhold, foretager betydelige mvestermger i kabel- og tv-selskaber og fungerer som centrale akt0rer inden for i integrering af avancerede Europa. IT-industrien, der underst0ttes af en data behandlingskraften og er blevet holdt pa tceerne af de hurtige produktcykler, er vant til ubarmhjertig konkurrence, og har traditionelt ikke har vceret underlagt sncerende lovgivningsmcessige band, og dens bidrag til og potentiale til f0rst at virke som drivkraft bag og derncest drage fordel af konvergensen b0r ikke undervurderes. eksponentiel tv-fors09 vcekst i for edb grafisk innovation Til trods for de nuvcerende begrcensninger, lukker en rcekke applikationer hullet mellem smart television og video Internet. Det omrade, hvor disse to omrader konvergerer, udg0r nu det mest frugtbare og grundlag ivcerkscetteraktivitet - samt for skabelse af helt nye typer af indhold. Innovative former for grafikrige "lnternet-kanaler'' bygger pa kreativiteten i de tidligere adskilte sektorer videoproduktion, og informationsforvaltning. Pa samme made skaber net passionerede grupper af spillere pa tvcers af nationale grcenser. I et grcensel0st og skalerbart digitalt milj0 fremkommer der multimedie innovative hybride fjernsyns applikationer, sasom digitale "informationsreklamer'' med lnternet svarmekanismer (til 0jeblikkelig bestilling), CD-ROM lnternet kataloger med forbindelser (til ajourf0ring af indhold eller priser) og kommercielle web-sider med lokale (til hukommelsesintensive multi-medie- demonstrationer). udvidelser CD-ROM etableret videospil i fra hidtil I leveringsenden af vcerdikceden bevceger akt0rerne sig ind pa det, der for dem er nye aktivitetsomrMer. Nye trcek tilf0jes tjenester pa alle net Derudover cendrer selve tjenesterne sig, idet de kombinerer tjenester. trcek saledes Fjernsynsprogrammer "dataforstcerkede" parallelle via adgang til tekst og grafik. Et pilotprojekt supplerer af hestevceddel0b med informationstekst og faciliteter til online spil pa hestene. Digital radio tilbyder samme muligheder. separate er den udsendelser f. eks. 15 Fig. 4: De vigtigste akterers placering i vcerdikceden og forholdet mellem dem TO Radio- og tv selskab Elektronisk udgiver Internet service- udbyder lndholds- skaber Software udvikler lndholdsskabelse Markedsfering Udbud af tjenester Udbud af infra strukturer Salg af terminaler vending - - Hovedaktivitet Delvis kompetencc [-_--=] ----. Eksisterende forb. eller kontraktuel forb. Potcnticl kontraktual forb. til en andcn aktor (Ki/de: Squires, Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd. ) Nye markedsstrukturer og i retning tjenester kommercielle Tendensen Den betydelige aktivitet inden for fusioner, opk0b og alliancer (M&A), der er beskrevet i kapitel I, er motiveret af en strategiske rcekke faktorer. af konvergens ville vcere en - emend meget vigtig - af disse. Nogle hrevder, at de nye markedsstrukturer afspejler et betydeligt skift i vrerdikreden, idet vrerdien flytter sig fra en simpel levering til produktion og markedsf0ring af indhold eller tilbud om transaktioner. online Liberalisering og konkurrence g0r sammen med digitalisering og betydelige for0gelser i. netkapaciteten for bade radio- og tv spredningsnet og telekommunikationsnet transmission og levering af tjenester til et produkt og omdanner det til en forretning lav med i indtjeningsmargin. Virksomheder, der 0jeblikket opererer i de lavere dele af vcerdikceden,. rage omfanget af deres centrale aktiviteter gennem horisontale alliancer eller vrekst ind pa nye geografiske markeder. s0ger derfor at omsretning hraj og og sig opad i Samtidig bevreger de til aktiviteter med hrajere vcerdikceden vertikal indtjeningsmargin koncentration. Telef6nica's opk0b af Antena3 TV i Spanien, STET koncernens gennem 16 skabelse af Stream i ltalien og Microsoft's opk0b af kabel-tv-operat0ren Comcast i USA er alle eksempler pa virksomheder, der bevceger sig pa tvrers af sektorerne lige sa meget af strategiske arsager som af kommercielle, profitmotiverede arsager. Fig. 4 skitserer disse strategier fordelt efter typen af markedsakt0r og efter, hvilke elementer i vcerdikceden der g0res brug af. Figuren typer kommercielle forhold, der viser sig, mellem forskellige dog akt0rer. Det bemrerkes, at der er tale om en skematisk gengivelse, og at det til tider er vanskeligt at opstille en klar skelnen mellem indholdsskabelse, markedsf0ring og tjenesteudbud. endvidere viser skal de Situationen forstcerkes af fremkomsten af industrier, der udfylder hullerne nye mellem sektorer, der st0der op til nystartede hinanden. Nogle af de virksomheder, der for ti ar siden var for computernetworking pionerer inden i tjenester, er vokset dag. multimilliarddollarklassen CompuServe og America On-line er to eksempler herpa. Den nylige etablering af forbindelser mellem disse to virksomheder og Worldcom er et yderligere eksempel hvor aktuelle pa, markedsstrukturer er. til koncerner i flydende de i den st0rste usikkerhed, Arten af og den potentielle vcekst i markedseftersp0rgslen efter nye tjenester er som markedsakt0rerne star overfor. Signalerne fra markedet er modstridende. lndikatorer pa forsyningssiden i form af fusioner og virksomhedsovertagelser og investering i udvikling af nye tjenester giver et positivt indtryk af markedspotentialet. Men selv om vceksten er imponerende, anvender kun omkring 8% af de europceiske borgere lnternettet pa arbejde, og 4% anvender det hjemme. Dette reprcesenterer en lille andel af det samlede forbrug af audiovisuelt materiale, hvor tv-apparatets indtrcengen overstiger telefonens. Endvidere anser mange den passive brug af familiefjernsynet for at kraft bag det vcere den drivende audiovisuelle forudsigelig fremtid. 43 lnternet-tjenesterne forbrug i en forbrugsm0nstrene Der er imidlertid nogle tegn pa potentielle i cendringer for i hjemmemilj0et. Nogle af tjenester og disse kommer fra markedsudviklingen i Nordamerika, hvor brugen af PC'er i private hjem for 0jeblikket er langt st0rre end i Europa. Derfor er det kun muligt at til det amerikanske drage paralleller marked i den udstrcekning, at brugen af PC'er kan na samme niveau i Europa. Forbrugsmenstre under aendring afscet Forbrugerne vii sandsynligvis kun bruge tjenester, som de nye produkter og konvergensen medf0rer, i det omfang sadanne tjenester er nyttige for dem. Nye tjenesters ikke udelukkende vcere drevet af udbuddet, men ma ogsa tage hensyn til eftersp0rgsel forbrugerens synspunkt. og navnlig Dette afspejles i forbrugstendenserne, der begynder at udvise de f0rste tegn pa konvergens i hjemmet: derfor kan til - i 1998 vii der for f0rste gang blive solgt flere PC'er end fjernsynsapparater i hele verden; dette skal naturligvis ses tv's meget h0je pa baggrund af 43 Se of Economic Implications New Communication Technologies on the audio visual markets (0konomiske konsekvenser af de nye kommunikationsteknologier for de audiovisuelle markeder), undersllJgelse gennemfllJrt for Europa Kommissionen af Norcontel (Irland) Ltd. , marts 1997. ·- penetration i hjemmet og det faktum, at PC'er scelges bade til virksomheder og til private; foran fjernsynet i 1995 tilbragte amerikanerne under halvdelen af deres "skcermtid" foran computere; amerikanske nyere markedsunders0gelser viser, at web brugere allerede tilbringer 59% mindre end tid gennemsnitsseeren, og det sk0nnes, at tv-apparatets andel af "skcermtiden" vii vcere halvdelen af PC'ens andel af "skcermtiden" i 2005; pa den anden side viser seertal for 1995/96, at den gennemsnitlige daglige tv-forbrugstid i Europa 4 minutter sammenlignet med et fald pa 2 minutter i USA; steg med i, forskning hvilke aktiviteter der fortrcenges af den 0gede brug af at computere, personlige viser, fjernsynet er taberen og ikke andre aktiviteter sasom lcesning af b121ger og tidsskrifter eller videospil; i henhold til Price Waterhouse tilbringer unge i USA mellem 18 og 35 ar, der tidligere tilbragte 4 tv timer dagligt skcermen, nu en af disse timer med at surfe pa nettet. foran i Udtrykt fritid og tilradighedstaende udgifter vcelger de unge segmenter allerede interaktion. I henhold til Arthur Andersen udg0r videospil alene ncesten 20% samlede medieforbrug pa nogle markeder44 16-ariges de af • Hjemmemiljeet under amdring En central faktor i, hvorvidt og i hvor h0j grad nye tjenester accepteres og bruges, vii vcere penetrationen af PC'er - herunder scerlig multimedie- og lnternet-udstyrede i de private hjem. Mens PC PC'er - penetrationsniveauer pa op til 30% er almindelige i de fleste medlemsstater, er penetrationen multimedie-PC'er betydeligt lavere, og brugen af Internet i hjemmet er som ncevnt ovenfor i vcekst, men det sker fra et lavt udgangspunkt. Omvendt er den gennemsnitlige levetid for en PC 3 ar, hvilket peger pa, at den aktuelle bestand af PC'er relativt hurtigt vii blive i stand til at udnytte multimedier, af 44 "He who hesitates has no audience", ("Den, der te. iver, har ikke noget publikum") Jolyon Barker, Broadcast, 10. maj 1996 17 11. 4 Resume og spergsmil Dette kapitel drnftede den generelle politiske og 0konomiske baggrund for konvergens, idet den blev stillet op imod informationssamfundet, og rrekken af EU aktiviteter pa dette omrade blev beskrevet. syn idet til at drnfte Derefter gik det over fra bade et markedstendenserne ud et og udbudssynspunkt de eftersp0rgselssynspunkt, fremtidige optimistiske blev gennemf0relse ledsaget af et realistisk syn pa de aktuelle forbrugsm0nstre relative og udgangspunkter for forskellige platforme sasom lnternettet og "frit i luften" radio- og tv-spredning. konvergens pa den de af mens stigende fortroligg0relse med disse teknologier pa arbejdspladserne og i skolerne vii bidrage til yderligere at srette fart i den private anvendelse. til tv-kanaler En star rendring i hjemmet har vreret skiftet fra kollektiv familiekigning af to til tre generelle det enkelte familiemedlem, der ser alene og vrelger fra den meget bredere rrekke af kanaler, som det aktuelle multi-kanalmilj0 tilbyder. Multi kanalmilj0et konkurrerer med pakkemedier, der anvendes pa videoband optagere eller videospillemaskiner. Alt dette vii konkurrere i stigende grad med computeren, srerlig med dens online brug. selv De tjenesters og udstyrs Tv- og databehandlingsindustrierne er klar over rendringerne i forbrugsm0nstrene og kappes om seernes opmrerksomhed. Tv tv-producenterne 0ger selskaberne og deres interaktive nuvrerende digitale kapacitet. enheder, der giver adgang til Internet ved hjrelp af tv-apparatet, kombinerer allerede tv med telekommunikationsfunktioner. Digitale tv-apparater kan allerede fungere som monitorer for lnternet-applikationer med lave omkostninger. Mange inden for elektronikindustrien tv indbygget PC-kapacitet, apparater med herunder lnternet-opkobling, vii blive en vigtig del af forbrugermarkedet pa kart sigt. forudser, at Fra den anden ende af spektret tilbyder computerindustrien allerede multimedie PC'er, der g0r det muligt at se tv-kanaler. Hybrid WebTV-enheder til tilslutning i tv apparater kombinerer lnternettet og digital tv-modtagelse med lagerfaciliteter, der g12Jr det muligt at manipulere videoindhold, hvorved applikationer sa forskellige som downloading af film eller transmission af videoklip som e-mail bliver mulige. hermed Pa samme Om PC/tv eller tv/PC vii vinde denne kamp er endnu ret uklart. Det er imidlertid sikkert, at forbrugernes "hjemmeplatform" vii underga en betydelig udvikling i de tid og kommende fa ar. vii para lie It forbrugereftersp0rgslen og behovet for information dog ogsa bedre adgang til de muligg0re telekommunikations-, og informationsteknologiprodukter tjenester, der s0ger at tilfredsstille omrader af almen interesse sasom undervisning, sundhed, milj0 og transport. konvergens mellem medie, og 18 : mhsver. konv$rg~nsens ·, ·. ·. d~Ug 9b~. d~r t,o~::. ah;~, ,, ··~rnft). r1aet/. :6e~"'. ,~1sjn;: ·. · kohkurrence·~vri. · hos '. J;urqpa; · · qg •. ~~fl ·1 ~d :; vejen · ·· i. l'· ·:ef: :varieretk:ku4t)ud · ,: at. atip~, ' underh:ol~~lng :,69 '. -~. ,, uddannelse jobskabelsen og Vil konvergensen fa betydelig (A) pa indvirkning pa Den undervisning og Europreiske vii konvergensen sandsynligvis pavirke vores made at arbejde pa? Vil dens virkninger vrere ens hele Det Europreiske Frellesskab? Hvordan Union? (8) Hvilken virkning vii den aktuelle udvikling med sandsynlighed have pa telekommunikations-, medie- IT sektorerne set i forhold til disse sektorers udbudte underliggende 0konomi, de tjenester og de sandsynlige tjeneste udbydere? og og Hvilket bevis er der for, at der vii (C) ske rendringer i den made, i Europa hvorpa brugerne far adgang til tjenester, information, underholdning og kultur i hjemmet kontoret? Hvilke pa konsekvenser vii de aktuelle niveauer for PC-penetration, tv penetrationen have for optagelsen af nye tjenester? Hvilke ( eventuelle) aktiviteter krreves der for at overvinde lave niveauer at multimediecomputerpenetration og I nternet-brug? lnternet-brug og Hvilke former for F&U-programmer (D) skal Frellesskabet ivcerkscette i forbindelse med sp0rgsmalet om konvergens pa baggrund af de holdninger, som blev i Kommissionens arbejds prcesenteret femte vedrnrende dokument rammeprogram45? det Konvergens viser allerede tegn pa at vcere den centrale drivkraft bag den nuvcerende udvikling inden for telekommunikations-, medie- og IT-industrierne. Den udvikling og de tendenser, der blev identificeret i kapitel I og II ovenfor, har muligheden for pa indvirkning betydelig at informationssamfundets start i Europa. en fa Det er vigtigt for at kunne formulere et svar pa den nuvcerende passende udvikling, at der lanceres en bred debat om, hvilke eventuelle hindringer - aktuelle eller potentielle - der kan holde tendensen mod konvergens tilbage. og Kapitel Ill fors0ger at identificere sadanne hindringer og opfordrer til indsendelse af kommentarer om deres indvirkning. lkke identificerede hindringer er af alle de lovgivningsmcessig en art, lovgivningsmcessig l0sning er heller ikke den eneste mulige l0sning pa potentielle forekommer det problemer. Alligevel hensigtsmcessigt denne grnnbogs generelle rammer at opfordre til indsendelse af overvejelser omkring en lang rcekke faktorer, der vii kunne indvirke pa konvergensprocessen. inden for anvendelsen inden Pa omrader, hvor lovgivningsmressige hindringer er identificeret, b0r det saledes ikke automatisk antages, at der er behov for en lovgivningsmressig l0sning. Som af tidligere anf0rt er konkurrencelovgivning for denne sektor vigtig, og markedsl0sninger, som fjerner hindringer for konvergens inden for deres egen sammenhreng, vii ofte vrere Pa mere hensigtsmressige. eller frellesskabsplan ma pa hindringer potentielle baggrund af de grundlreggende mal i traktaten, og funktionen af et indre marked, fremme af et system uden konkurrenceforvridning, gennemf0relse af transeuropreiske net eller opretholdelse af en h0j standard for forbrugerbeskyttelse. De ma ligeledes unders0ges pa baggrund af de specifikke fastlagt frihedsrettigheder, i traktaten, vedrnrende friheden til at levere tjenester eller den frie etableringsret. faktiske vurderes der er regler etableringen sasom sasom 45 Op. Cit. Note 42 Regler, der etablerer restriktioner, ma f01ge overordnede malsretninger af almen 19 til at skal formal Samtidig leve op interesse (som fastlagt i EF-traktaten eller at Domstolen) og ska I sta i rimeligt forhold til sadanne malscetninger for at vcere acceptable. enhver frellesskabsaktivitet (herunder aktivitet harmonisere det med divergerende national lovgivning) fors0ge at disse overordnede malscetninger af almen interesse og vrere underlagt subsidiaritetsprincippet. 111. t,J. lili:ft'. rende hind ringer. I de fors0ger vi at f01gende afsnit identificere centrale faktiske og potentielle hind ringer af konvergensfrenomenet og i sidste ende for indf0relsen af i Europa. informationssamfundet udviklingen for fra sektor Adgang ti/ brugerne. Fremgangsmaderne til ejerskab og drift er med hensyn forskellige til sektor. Dette betyder, at mange tjenester vii have et begrrenset udvalg af veje til forbrugeren. Selv hvor lovfrestede monopoler er blevet opgivet, kan 0konomien i den lokale sl0jfe give de nuvrerende telekommunikations og kabel-tv-netejere en fremtrcedende rolle med hensyn til etableringen af forbindelser til forbrugerne pa mange markeder. Hvor flaskehalsfaciliteter kontrolleres af vertikalt integrerede akt0rer, er der mulighed for at begrcense konkurrencen pa tjenesteplan. Lovgivningsmaessige begraensninger i brugen af infrastruktur. De nuvcerende begrcensninger i nogle medlemsstater ( og ikke i andre) med hensyn til, hvilke typer tjenester der kan formidles over de forskellige infrastrukturer, kan g0re det vanskeligt for operat0rerne at formulere ensartede strategier for de paneuropceiske markeder. Det forhindre kan stordriftsfordele. De deraf f01gende h0jere enhedsomkostninger og dermed tariffer, kan holde innovative tjenester tilbage. leveringen af ogsa Priser for telekommunikationsydelser. H0je priser for telekommunikationsydelser og for den underliggende netinfrastruktur, til der anvendes levering af sadanne tjenester, kan indvirke betydeligt pa eftersp0rgslen efter tjenester. Blandt de indberettede arsager til lnternettets succes i Nordamerika omfattende anvendelse af en enhedsprisstruktur, der tilbyder "gratis" lokalopkald, og det faktum, lavere at konkurrence har er den f0rt til omkostninger for leasing af netkapacitet. 46 Dette lavere omkostninger for udbydere af adgang. i betydeligt resulterer 11. 1 kan den udvidelse forbedringer Tilgaengelighed af indhold. Som anf0rt i af afsnit leveringsmetoderne, som i teknologien og konvergens har medf0rt, flytte flaskehalsen fra levering til indhold og f0re til en mangel pa passende indhold pa mellemlangt sigt. Kvalitetsindhold er allerede en central succesfaktor bade pa de digitale og de analoge tv-markeder. Vedvarende mangel forhindre nyindtrcedelser pa markedet og dermed konkurrence og innovation. kan tjenester Fragmentering EU-markedet. af Ekspansionen i antallet af tv-kanaler vii sandsynligvis ske pa bekostning at de nuvrerende tv-selskabers markedsandele. F aldende markedsandele kan opvejes at en udvidelse af malpublikummet uden for de nationale grrenser. Efterhanden som vii megen udvikles, nye innovation fra sma ligeledes komme akt0rer, der udnytter nichemarkeder, eller fra store akt0rer med store F&U budgetter. Under alle omstrendigheder vii de begge fa brug for st0rre publikummer, end de nationale markeder kan give, for at dcekke deres omkostninger. Mens tv-kanalerne frit kan s0ge st0rre publikum som f0lge af direktivet om Fjernsyn uden grrenser, kan den vcesentligste udfordring for dem vcere de flersprogede, multietniske publikums grupper, fremfor potentielle hindringer for etablering i de lande, hvor de 0nsker at vcere kommercielt reprcesenteret. Utilstraekkelig beskyttelse af intellektuel ejendomsret. lndholdsudbydere vii kun vcere villige til at stille indhold til radighed, safremt deres intellektuelle ejendomsret er tilstrcekkeligt beskyttet. Pa samme made vii udgivere og operat0rer kun investere i innovative tjenester, hvis de har tillid til, at levering ~f information nye metoder til tjenester giver en passende og/eller beskyttelse af deres organisationers og deres indholdsleverand0rers intellektuelle og industrielle indsats. Den utilstrcekkelige beskyttelse er allerede en hindring for offline elektronisk indhold, og dette vii 46 I henhold til en CECO-rapport fra 1997 koster 20 timers lnternet-brug $38 i Finland, $64 i Det Forenede Kongerige og $74 i Tyskland sammenlignet med $29 i USA 20 kunne smitte af pa online milj0et. Nyere WIPO-aftaler, der omtales senere i dokumentet, bidrager til en klarlceggelse af den nuvcerende situation. til og inden Pa grund af den fremskredne status for aktuelle fcellesskabsinitiativer, der tilpasser det eksisterende lovgrundlag for til det digitale milj0, dette omrade ikke gr0nbog denne behandler lovgivningsmcessige sp0rgsmal henseende og ophavsrettigheder beslcegtede rettigheder. Disse sp0rgsmal er behandlet omfattende i grrz>nbogen om i ophavsret og beslcegtede rettigheder i informationssamfundet dens opf01gningsmeddelelse47 , og den deraf f0lgende strategi tager forn0dent hensyn til i retning af udviklingen af teknologier konvergens. 11t21~,hli. bil!~dnuei/t::;. ,,. usikkerhed. Lovgivningsmmssig Lovgivningsmcessig usikkerhed som f0lge at omfanget af de nuvcerende definitioner, den made, hvorpa de anvendes, eller hvorvidt de passer ind i markedsstrukturer eller tjenester under cendring, kan udg0re en vigtig hindring for markedsakt0rernes investering. Mens mange definitioner i dag pa (bade og fcellesskabsplan), sasom tjenester inden for telekommunikation, taletelefoni, tv-spredning el/er informationssamfundet, fortsat vii for mange forblive gyldige tjenester aktiviteter, vii alligevel kunne holdes tilbage, hvor disse definitioner efterlader virksomhederne med til den en usikkerhed med hensyn som lovgivningsmcessige deres tjenester vii fa. leveringen af plan for behandling, nationalt pa transmissions- som I nogle. tilfcelde kan dette simpelthen vcere en risiko for, at lovgiverne pa trods af de aktuelle definitioner pa fcellesskabsplan af savel telekommuni kationsaktiviteter i nogle medlemsstater kan henf0re en bestemt ny tjeneste under en lovgivningsmcessig ordning, mens den opfattes som h0rende ind under en anden ordning i andre medlemsstater. 48 47 Hhv. KOM(95) 383 19. 7. 95 og KOM(96) 568, 20. 11. 96. 48 Et eksempel er bestillings-tv {Video-on-Demand), til Squire Sanders Dempsey der i henhold en enten behandles unders1ZJgelsen vcerdiforeget telekommunikationstjeneste eller endnu ikke er blevet formelt kategoriseret i alle som for medlemsstaterne. der lnden endvidere kunne opsta hindringer, hvis ensartede henh0rte under forskellige lovgivninger f. eks. pa grundlag at den platform, over hvilken de leveres. tjenester, vii I andre tilfcelde kan tjenesternes fremtidige karakteristika betyde, at de strcekker sig over mere end et lovgivningsmcessigt omrade pa grundlag af de nuvcerende definitioner. Dette kan i en uforholdsmcessig lovgivningsmcessig byrde pa visse tjenester. resultere Endelig kan de teknologiske tendenser og markedstendenser, der blev identificeret i ligeledes kapitel scette 11, og sp0rgsmalstegn det nuvcerende ved grundlag for fastlceggelse af definitionerne. I pa forb0d eksempel offentligg0relse Et lovgivningsmcessig usikkerhed viste sig under den nylige valgkampagne i Frankrig, hvor reglerne, af der meningsmalinger i ugen op til valget, fandt anvendelse pa offline medier, men ikke pa malinger, offentliggjort pa Internet. En redakt0rer valgte under disse rcekke omstcendigheder at se bort fra forbudet, der stillede traditionelle medier darligere49. at indhentning af Mange lovgivningsorganer. Processen lovgivningsmcessig med autorisation i alle medlemsstater og potentielt fra forskellige lovgivningsorganer at en bestemt pakke af tjenester kan give anledning til betydelige omkostninger for pa der 0nsker dem, paneuropreisk af plan. tjenester kan blive hcemmet, nar markeds rcekke akt0rerne lovgivningsmcessige ordninger eller ma have mange lovgivningsorganer, f. eks. nar et net skal godkendes en telekommunikationsinfrastruktur og som et tv-spredningsnet (fordi det bruges til at udbyde begge tjenester). operere Leveringen underlagt kontakt bade med som en er forskelle Markedsadgang og autorisation. Der find es for telekommunikationssektoren, mediesektoren og IT-sektoren med hensyn er til, markedsadgang hvorvidt ind en medlemsstater, undtagen i Frankrig og Det Forenede Kongerige, hvor den henh1ZJrer under tv-spredning, og i Tyskland, hvor den falder inden for den nye kategori "teletjenester". 49 OECD op cit note 5 21 ubegrcenset, begrcenset eller underlagt monopolrettigheder sc:Erlige rettigheder. IT-sektoren er generelt fri for autorisationsprocedurer. eller heist Enhver brug af autorisation eller en hvilken lovgivningsmoossig som markedsadgangen begrcensning reprcesenterer en potentiel hindring for leveringen af tjenester, for investering og fair konkurrence og b0r derfor for begrcenses tilfcelde. Tendensen b0r navnlig ga i retning af en begrcensning af lovgivningen, hvor der findes potentielle hindringer, frem for at udvide en tungere lovgivning til sektorer med for at lovgivning lettere harmonisere markedsvilkarene. berettigede en til licens levering af kabel-tv Hvor fortsat er vigtig, er der betydelige forskelle mellem sektorer og mellem medlemsstaterne med hensyn til den tid, det tager, at opna autorisation, procedurernes transparens, autorisationernes varighed og de gebyrer, der skal betales. Mange autorisationer til telekommunikations- og tv-spredningsnet scerlig er nationale, men andre vedr0rende - er regionale eller lokale. Alie disse faktorer, der er acceptable forbindelse med specifikke sektorer, kan g0re det svcerere eller dyrere for organisationer at udbyde en integreret pakke af tjenester, navnlig over grcenserne. Dette kan udg0re en teknologien uforholdsmcessig byrde, da fremmer en sadan integration, og der efter al sandsynlighed vii vcere en voksende eftersp0rgsel fra bade erhvervsliv og forbrugere efter en sadan integration. i ti/ net, sikkerhedsforanstaltninger er principielt genstand Adgang adgangsstyrings systemer og indhold. Sp0rgsmalet om adgang for kommerciel forhandling og underlagt de generelle i konkurrencereglerne. Alligevel er der i 0jeblikket en ubalance, derved, at der kun er opstillet adgangsregler for visse net (f. eks. reglerne om samtrafik og abne net, som for gcelder telekommunikationsnettene, men ikke for infrastruktur, der bruges radio/tv findes spredningsaktiviteter. Tilsvarende der rammer for adgangsstyringssystemer til digitalt fjernsyn, men ikke for alle typer af digitale tjenester (Bemcerk, at hvad angar sidstncevnte forhold gennemf0rer i 0jeblikket Det Forenede Kongerige til 22 h0ringer om udviklingen af feelles rammer for adgangsstyringssystemer for alle digitale tjenester). til kunderne kontrollerer Hvor markedsakt0rerne f. eks. gennem adgangen ejerskab af den lokale sl0jfe eller gennem kontrol med adgangsstyringsteknologier, virksomhed pagceldende kan den for dets egne fordel til diskriminere tjenester. for anvendelse. "kvalitets"-indhold Med hensyn til adgangssp0rgsmal knyttet finder normale kommercielle til indhold En generelt pnnc1pper undtagelse er dog behandlingen af visse former medlemsstaterne nationale sportsbegivenheder, hvor a3ndringen af direktivet om fjernsyn uden grcenser har i hele sikret gensidig anerkendelse som Fcellesskabet af begivenheder, "frit-i til friholdt medlemsstaterne har luften" -fjernsynstransmissioner. sasom af af tilgcengeligheden hvilket Ti/deling · af radiofrekvens og andre ressourcer. Leveringen af ydelser ( og udviklingen af en egentlig konkurrence) vii af afha3nge tilstrcekkelig for netkapacitet, mange tjenester er ensbetydende med til radiospektret. Den parallelle adgang fjernsynstransmissions-, udvidelse mobilmultimedie- og taletelefonianvendelser og brugen af tradl0se teknologier inden for taste net vii f0re til en betydelig vcekst i eftersp0rgslen. Hvor der findes forskelle i, hvilken del af spektret der er tilgcengelig, eller i den made, hvorpa det tildeles, er der for, at der vii opsta sandsynlighed hindringer, som vii fa indvirkning pa det underliggende omkostningsgrundlag for netdriften inden for de forskellige sektorer, til hvilket konkurrencemcessig indtrceden i en sektor frem for i en anden. tilskynder potentielt rammer Forskellige indfaldsvinkler ti/ opnaelse af malsaetninger af a/men interesse. De lovgivningsmcessige for hver enkelt af de sektorer, der bernres af konvergens ra3kke indeholder en foranstaltninger, der s0ger at sikre scerlige malscetninger af almen interesse, som er specifikke for disse sektorer, og som er i med overensstemmelse Saledes fcellesskabsmalscetningerne. lcegger Kommissionen star vcegt pa almen leveringen tjenester lang af af fastlagt pa interesse50 , scerlig med henblik pa at sikre den sociale og regionale sammenhreng inden for F cellesskabet, mens de skridt, som pa nationalt plan er taget pa telekommunikationsomradet for at sikre forsyningspligten, nu udl0ber af rammer, som er fcellesskabsplan. Alligevel udg0r den made, hvorpa sadanne malscetninger (snarere end forf0lges malsretningerne selv) en potentiel byrde for organisationer, der er underlagt forbindelse · med forpligtelser gennemf0relsen af dem. til grcenseoverskridende levering af tjenester kan forskellige strategier sektorerne og · medlemsstaterne imellem afskrrekke fra en sadan levering af tjenester eller investering i innovative tjenester eller net. spcendinger mellem I relation i Befolkningens ti/lid ti/ det nye mi/jfJ. forbrugerbeskyttelsesniveauet, Hvor juridisk for beskyttelsesniveauet behandling af elektroniske transaktioner eller databeskyttelse og beskyttelse af varierer de enkelte privatlivets sektorer og forbrugere maske ikke tillid til de tjenester og systemer, der stilles til radighed, hvilket lcegger en dcemper pa udviklingen af konvergerede tjenester. fred imellem, brugere har Mangel pa standarder, der steJtter inter operabilitet indbyrdes og sammenkobling at konvergerende net. Malet om at sikre, at en hvilken som heist bruger kan kommunikere med en hvilken som heist anden bruger, hindres, hvor levere markedsmekanismerne produkter er interoperable. Specielle standarder, der kontrolleres af dominerende akt0rer, kan begrrense en sadan interoperabilitet. ikke kan tjenester, der og IJJ~'. :. ~aWilfilAI 'm,il' 3. : · Hlndrlnger fpr · · :J(Qnvergena ·t,};;. ,,;i,b,~d-~. ~~-~k~elle og f. kq~verg~~s. ' ;h:,~-,,. ,, ;, ~,. ; <. ' l~ Hvilken sandsynlig indvirkning vii de udpegede hindringer fa, og er der andre hindringer eller faktorer, som kan have en betydelig pa konvergensprocessen i Europa? indvirkning so Se KOM(96)443 23 Kapi~t 1y. ·· <: Lovgivnlngsmcesslge lmpllkatloner · Ved unders0gelsen af den indvirkning, som de ovenfor identificerede hindringer har, unders0ger kapitel IV f0rst, hvorvidt den nuvrerende for lovgivning telekommu nikationssektoren, for at mediesektoren og vurdere, ved hvorvidt konvergensfrenomenet skaber nye og specifikke udfordringer for lovgivningen. IT-sektoren visse inden trrek Afsnit IV. 2 udpeger mulige indfaldsvinkler til udviklingen af en central lovgivning. Afsnit IV. 3 behandler sp0rgsmalet om at opfylde malsretninger af almen interesse, unders0ger og valgmulighederne for en mulig fremtidig lovgivningsmodel. Afsnittet slutter med en oversigt over internationale relevante sp0rgsmal. afsnit IV. 4 IV. 1 Udfordringer. tll de nuvcerende lovglvnlngsmaesslge lndfaldsvinkler De omrader, hvor konvergensfrenomenet vii kunne skabe problemer for de eksisterende lovgivningsmressige indfaldsvinkler, er identificeret nedenfor. Disse bade lovgivningens indhold og dens praktiske gennemf0relse. Mulige l0sninger pa disse sp0rgsmal dmftes i afsnit IV. 3 til IV. 5. udfordringer grelder Lovgivningens rolle sociale, Lovgivningen er ikke i sig selv et mal. Derimod er den blot et middel pa linje med brugen af markedskrrefterne til at opna og bredere 0konomiske overordnede politiske malsretninger svarende til dem, der blev fremhrevet i kapitel 11. Dette blev allerede anerkendt i om Kommissionens fremsatte elektronisk princippet om for pnnc1p lovgivningens grelder i lige sa h0j grad inden for alle konvergensomrader. De grundlreggende for malsretninger, der meddelelse som skyld''. 51 Dette lovgivning til grund handel, "ingen ligger s1 Op. tre cit. De eJvrige pnnc1pper, som prCBsenteres i denne meddelelse er ligeledes vigtige i sammenhCBng med konvergensen. De gar ud pa, at enhver lovgivning skal baseres pa friheden inden for Det lndre Marked, skal tage hensyn til realiteterne i erhvervslivet og skal interesse opfylde malsCBtninger af almen effektivt. i forskelligartede lovgivningen medlemsstaterne, undermineres ikke af konvergens. Disse malscetninger er og skrceddersyet til de forskellige sektorers specifikke behov, men omfatter nationale fremme af effektiviteten, mal sasom 0konomisk velfcerd samt almen interesse og Pa fcellesskabsplan afspejles lignende mal i bestemmelserne og malsa:!tningerne i EF traktaten. forbrugernes interesse. Alligevel b0r konvergensens art og karakteristika, som unders0ges nedenfor, samt det registrerede behov blandf de industrielle akt0rer for en begra:!nset og meget malrettet lovgivning foranledige de offentlige myndigheder pa bade nationalt plan og fcellesskabsplan til endnu en gang at unders0ge lovgivningens rolle og va:!gt pa Tre hovedemner kan fremha:!ves: konvergeret marked. et • Markedskra:Jfternes til lid IT- og ro//e. for at fa:!ste st0rre indfaldsvinkel Nogle kommentatorer la:!gger scerlig vcegt pa behovet til markedskrcefternes kapacitet ti. I at sikre lovgivningsmcessige malscetninger. De fremf0rer, at denne filosofi afspejles i den forsyningspligt inden for telekommunikation eller inden tv for spredningsverdenen, der er ved at udvikle sig i medlemsstaterne via den industriledede udvikling af interoperable standarder og software. Andre stiller sig tvivlende over for markedskrcefternes evne til at stille passende forhands garantier over forbrugerne og for tillcegger lovgivningen en vigtig rolle i af beskyttelsen til henseende malscetninger af almen interesse. radio- og • Balancen mellem sektorspecifik lovgivning og konkurrenceregler. Et andet centralt emne er balancen mellem konkurrencereglerne og den sektorspecifikke hvor mange slar til lyd for, at man skal lcegge st0rst vcegt pa at anvende konkurrencereglerne pa enkelttilfcelde i et fremfor at videreudvikle en omfattende lovgivning. konvergeret milj0, lovgivning, • Brugbare /0sninger. Hvor lovgivningen er til stede, ma den fungere pa en brugbar og relevant made. lnternettets globale karakter eller en satellit region ale transmitteret karakter vidner om de potentielle tjenestes 24 i andre problemer med at handhoove en lande. medlemsstats regler Mens de hurtige oondringer med hensyn til tjenester og markeder, der males i maneder og uger, udg0r en reel udfordring for enhver, der s0ger en lovgivningsmoossig et pa specifikt problem, har sadanne l0sninger pa fcellesskabsplan tendens til at kunne males i maneder og ar. l0sning Udfordringen til lovgivningens konsekvens Et centralt tra:!k ved et konvergeret milj0 er muligheden for, at ethvert net kan anvendes til at levere en meget bredere rookke tjenester, end det er tilfooldet pa nuvoorende ikke tidspunkt. Det automatisk heraf, at levering af forskellige tjenester over et enkelt net eller via en enkelt serviceplatform g0r disse tjenester ens, eller at de malscetninger af almen for ligger interesse, der lovgivningen, automatisk lader sig overf0re fra den ene tjeneste til den anden. til grund f01ger betragter disse som transmitteres En film, en sang, en togk0replan og en i telefonsamtale kan alle digital form, men dette betyder ikke, at forskellige brugeren tjenester/aktiviteter voorende ombyttelige. Pa samme made vii de lovgivningsmcessige indfaldsvinkler til hver enkelt af disse tjenester samtidig med, at de potentielt baseres pa ensartede generelle principper, sandsynligvis fortsat blive skrceddersyet til disse forskellige tjenesters specifikke karakteristika. Ill kan Som anf0rt i kapitel forskellig lovgivning for hovedsageligt ens tjenester, navnlig pa grundlag af den teknologi, der anvendes til at transmittere tjenesten, dog reprcesentere en forskelsbehandling, der investering og kan hindre konkurrence, leveringen af tjenester. Ovenfor er allerede ncevnt et eksempel pa behandlingen af meningsmalinger under den franske valglov. Et andet eksempel kunne vcere det begrcensede omfang af de aktuelle samtrafikregler telekommuni kation, som ville give samtrafikrettigheder til en organisation, der driver et offentligt telekommunikationsnet, men ikke til en, der transmissionsnet. Samtrafikken mellem disse to kan have sa:!rlig betydning forbindelse med i tjenester, der bruger transmissionsmedier til at overf0re information og tjenester, men driver inden for et som munikationsnettet som returkanal. benytter sig af telekom- forskelle er Ved vurderingen af sadanne forskelle i behandlingen bade pa tvcers af sektorer og mellem medlemsstaterne ma enhver fcellesskabsplan overveje, analyse pa hvorvidt de i fortsatte overensstemmelse med de malscetninger i ~f almen traktaten og af Domstolen, og hvorvidt de fastlagte regler star i rimeligt forhold til det mal, der emskes opnaet. Hvor svaret pa begge de pagceldende regler kunne blive indbragt for Domstolen. interesse, som er fastlagt sp0rgsmal nej, er vii er resultatet Hvor hindringerne af foranstaltninger, som er fuldt ud forenelige traktaten, og hvor principper om med gensidig finder anvendelse, kunne der saledes vcere frellesskabsforanstaltninger grundlag af harmonisering (for lovgivningen). for eksempel anerkendelse ikke Den globaliseringen. udfordring, der ligger tjenesterne er et Globaliseringen af karakteristika ved det nye landskab. Satellittransmitteret tv-udsendelse er et eksempel herpa, men det er lnternettet, der udg0r det vcesentligste globale net. lnternettets og allestedsncervrerelse har gjort det muligt for det at modsta fors0g pa at regulere det pa nationalt plan. struktur I det nye globale milj0 kan den made, hvorpa net og tjenester er reguleret i forskellige regioner, i vcesentligt omfang pavirke investeringerne i disse regioner. Overdreven eller utilstrcekkelig lovgivning i en region kunne resultere i en migration af 0konomisk aktivitet til andre regioner med uheldige af for informationssamfundet i den f0rste region. udviklingen f01ger Den udfordring, som overflod udger for en lovgivning baseret pa knaphed nuvcerende Konvergensen kan vcere en udfordring for lovgivningsmressige de indfaldsvinkler, scerlig med hensyn til tildeling af autorisation af net og ressourcer, sadanne fremgangsmader afspejler en registreret knaphed pa bade radiofrekvens og indhold. hvor platforme, nuvrerende markedsteknologiske De tendenser, sasom betydelige stigninger i netkapaciteten, muligheden for, at indhold og tjenester kan leveres over en rcekke forskellige voksende kunderne og konkurrerende veje forbedringer i digital kompression tyder pa, at knaphed i et fuldt digitaliseret milj0 med tiden vii blive et mindre vresentligt nuvrerende sp0rgsmal, lovgivning ma fornyet til vurdering. den tages op hvorfor de til det "kvalitets"-indhold Alligevel vii fjernelsen af knaphed ikke ledsaget af en n0dvendigvis blive tilsvarende stigning i indhold eller tjenester (srerlig eller tjenester, der er n0dvendigt for at fylde alle disse omstcendigheder vii flaskehalsene, mens man tv- spredningssektorens fuldstrendige overgang fra analoge til digitale tjenester, sandsynligvis en forudsigelig fremtid. fortsat eksistere kanaler). afventer Under radio- og Udfordringen til sondringen mellem offentlige og private aktiviteter vii for, ikke Konvergens forhindre gennemf0relsen at lovgivning baseret pa skellet mellem det private og det offentlige, men den kan cendre grrenserne for, hvor linjen mellem de to kan trrekkes. Dette kan fa konsekvens i hvor h0j grad lovgivningen anvendes pa en bestemt tjeneste. I det omfang reglerne er blevet udformet ud fra den betragtning, at specifikke net, tjenester eller aktiviteter er offentlige og ikke private, 52 kan der vrere behov for en nyvurdering for at afg0re, hvorvidt de eksisterende grcenser mellem det, der er offentligt, og det, der er privat, fortsat er gyldige pa baggrund at den teknologiske udvikling. For eksempel kan nye midler tjenester, interaktivitet og muligheden for at betale per transaktion g0re det svrerere at trrekke disse linjer i fremtiden. levering af til 52 Et eksempel inden for telekommunikation er, at mens offentlige telekommunikationsnet kan vaare til i underlagt betingelser malsaatninger af almen interesse og tekniske krav, sa er private telekommunikationsnet maske kun underlagt tekniske krav. lnden for radio- og tv-spredning omfatter definitionerne pa radio- og tv-spredning i en raakke medlemsstater specifikt elementet levering til offentligheden i forbindelse tilknytning bade 25 Et andet praktisk eksempel afspejles i der · bl. a. vedr0rer WIPO-traktaterne, I ophavsrettigheder. traktater disse fastslas, at en "offentlig kommunikation" i forbindelse med loven om ophavsret omfatter den situation, hvor et produkt stilles til radighed for offentligheden (f. eks. via en web-side) pa interaktiv vis. Udfordringen for de lovgivningsmcessige strukturer lovgivere kompleksiteten og Fragmenteringen, lovgivningsmCBssige diversiteten af de der er omfattet af de strukturer, konvergerende sektcrer, var et af de emner, der blev fremhcevet i afsnit 111. 2 ovenfor. I den udstrCBkning der er risiko for lovgivning, eller der er overlappende behov for at have kontakt med mange forskellige og mellem medlemsstaterne, kan markedsakt0rerne krCBve en rationalisering af de nuvCBrende for at undga un0dvendig strukturer administration, der skaber hindringer. Hvor tjenester f. eks. kan udbydes via et enkelt net, kan organisationerne f. eks. drage fordel af kun at skulle kontakte en enkelt lovgivningsmyndighed i en medlemsstat omkring sp0rgsmal i forbindelse med det pagceldende net, uanset om tjenesterne udbydes over nettet. i · · \~MM~'!'gen. •f ,kon,yergene '. ·. ~lie l~~g~~~tn~t?. • <· ~: -~. ~: d~. :tuc;ttc)riitj~ter~;· S()m lding ·· rejser ·. ·for balancen konkurrenceregler og Ing, es frie spil. Kapitlet behandler. om, · hvordan rargsmAlet. sen' ~. kan de • ·· · ~r:-tll grund ·. (c:>r: ~e" aktuelle >; for:;:>telekommuoik&tion~ ·. ,' ,_ ;1 ·~·'· •• ,,:. :. y. _;: ,:· f/ r- , ·. ,>-:·. ,,,v ,;<,, ~ reme,~·-~· J~}df:>;;;/~t>~L. :,;,; L. · pAvirke d:~//. ,\;>/;·,;;; ·~,. :. •. · j" ~:-'>·. t ·:. ,. :: / ·. :· 0,, (A) Krsever den aktuelle udvikling mere eller mindre lovgivning inden for de sektorer, som ber0res af konvergens, mere eller mindre anvendelse af konkurrenceregler og mere eller mindre brug af markedskrcefterne, for at man kan opna de malssetninger, som er udpeget i de foregaende kapitler? Udfordrer konvergensen (B) de principper, som ligger til grund for eksisterende lovgivningsstrategier for telekommunikations-, medie- og IT-sektorerne, og i givet fald, hvor storer denne udfordring? inden IV. 2 Handtering af hindringerne • De lovgivningsmmsslge spergsmal syv brede Dette afsnit unders0ger omrc'. 'lder, konstateret er der hvor potentielle lovgivningsmCBssige hindringer: • Definitioner • Markedsadgang og autorisation • Adgang til net, til adgangsstyrings- systemer og til indhold • Adgang til frekvensspektret • Standarder • Prissretning • lndividuelle forbrugerinteresser for Dette afsnit beskCBftiger sig ikke med en i 0jeblikket er rrekke sp0rgsmal, der genstand i initiativer scerskilte Kommissionen. Disse omfatter omrader som medieejerskab, digitale signaturer og som intellektuel ejendomsret, ophavsret og beslCBgtede rettigheder. ovenfor nrevnt IV. 2. 1 Behov for nye definitioner? de detaljerede nuvrerende definitioner udstikker De forskellige grCBnserne mellem sektorielle forskellige lovgivninger og lovgivere. samt mellem omrader, der er reguleret, og omrader, der start set er fri bestemmelser. for Lovgivningen er knyttet til definitionen af aktiviteter. Selv om reguleringen kan vrere "teknologineutral" som tilfreldet er inden for radio/tv-spredningssektoren ( og i stigende omfang telekommunikationssektoren), kan den vrere knyttet til den teknologi, som anvendes til at udbyde tjenester. i vii pa ikke hvilken der aktiviteterne, fjerne Konvergensprocessen behovet for definitioner, men usikkerheden finder om, lovgivning anvendelse eller eksistensen af uensartede definitioner pa nationalt plan vii kunne skabe hindringer for investeringerne eller udbuddet af tjenester. Samtidig skal det bemrerkes, at det faktum, at forskellige tjenester kan leveres over det samme net, ikke i sig selv rendrer tjenesternes karakter, sa de bliver til den samme tjeneste. med kategoriseringen af tjenester, der falder under radio- og tv-spredningsordningen. 26 I lyset af de potentielle hindringer, der er identificeret ovenfor, b0r de nuvCBrende · indfaldsvinkler lovgivningsmCBssige til definitioner (og den made, hvorpa disse lovgivnings definitioner anvendes af myndighederne) at for overveje, hvorvidt de: · unders0ges • er bceredygtige i lyset af den teknologiske udvikling; • • resulterer i, at den samme tjeneste falder et lovgivningsomrade, og hvor dette er tilfceldet, hvorvidt dette er rimeligt. under flere end ind til f0rer forskelsbehandling ved at tillade, at ensartede net eller tjenester reguleres forskelligt. rcekke medlemsstater har opstillet En definitioner af visse nye aktiviteter. I Tyskland er der blevet skabt nye begreber som "teletjenester" og "medietjenester" , der fokuserer pa aktivitetens art frem for teknologi. Den pa den underliggende audiovisuelle i Frankrig har lovgivning ogsa fokuseret pa tjenestens art frem for pa den underliggende platform. Valgmuligheder fortsat at En valgmulighed ville vrere arbejde med de eksisterende definitioner i erkendelse af, at de vii forblive gyldige for st0rstedelen af de tjenester, der udbydes, og at udvide principperne, der ligger til grund for den aktuelle lovgivning, samtidig med, at man tilpasser den made, hvorpa den anvendes, til at tage hensyn til de "nye" specifikke egenskaber ved de tjenester. En anden valgmulighed kunne vrere skabelsen af en separat kategori af "nye" tjenester, der skal eksistere side om side med de eksisterende definitioner. En tredje valgmulighed ville vrere at tilpasse de nuvrerende definitioner, der telekommunikation for anvendes og/eller radio- og tv-spredning, sa de afspejler de aktuelle tendenser og den aktuelle udvikling. inden IV. 2. 2 Markedsadgang og autorisation Blandt de potentielle hindringer, som blev udpeget i kapitel Ill, var der en rrekke hindringer, der skyldes virkningerne af forskellige vilkar for markedsadgang pa markedet, autorisation og drift i de sektorer, der ber0res af konvergensen. Dette rejser en rrekke sp0rgsmal, som dr0ftes nedenfor: Markedsadgang traktatens Medlemsstaternes tildeling af srerlige og eksklusive rettigheder er ikke uforenelig med regler, hvor sadanne rettigheder kan begrundes i, at l0sningen af en opgave af overordnet 0konomisk interesse er overdraget til den pagreldende virksomhed, og hvor rettighedstildelingen star i rimeligt forhold til opnaelsen af den pagreldende malsretning, selv om disse rettigheder resulterer i en indskrrenkning af konkurrencen eller en hindring af tjenesteydelsers frie bevregelighed. I denne sammenhreng vii nogle mene, at hvor et hvilket som heist net potentielt kan brere en hvilken som heist tjeneste, skal de offentlige myndigheder sikre, at lovgivningen ikke forhindrer dette. De vii hrevde, at opretholdelse af kunstige begrrensninger i brugen af net eller opretholdelsen af monopoler, hvor andre dele af det konvergerede milj0 er helt forhindre abent innovative brugerne i at fa adgang tjenester uberettiget ska be og sadan forskelsbehandling. fremgangsmade vii blive opfattet som vrerende i modstrid med de teknologiske tendenser og markedstendenser, der er identificeret tidligere i dette dokument. for konkurrence, kan til En Hindringer kan opsta pa en rrekke mader: (i) tildeling af monopol eller srerlige rettigheder til net eller tjenester til en virksomhed eller et begrrenset antal virksomheder kan forhindre andre i at levere den samme tjeneste; (ii) begrrensning af de tjenester, der kan udbydes over et bestemt net (hvorved for en eksempel telekommunikationsoperat0r forhindres i at anvende sit net til at udbyde underholdningstjenester) (iii) krav om, at visse tjenester (sasom "frit i luften" tv-kanaler) skal og udbydes, hvilket reducerer omfanget af leveringen af andre tjenester. radio- vii hrevde, Andre af begrrensede rettigheder og begrrensning i brugen af net til srerlige formal er vigtige metoder til at fremme investering tildeling at Nogle vii ogsa hrevde, at disse typer af hvor restriktioner er srerlig konkurrencen befinder sig i en tidlig fase, eller hvor en bestemt akt0r indtager en vigtige, 27 sikre, tilfrelde "kvalitets"-indhold). strerk stilling (f. eks. over et konkurrerende I net eller over specifikke sadanne kan beskyttelsesforanstaltninger at potentielle konkurrenter ikke udsrettes for findes forskelsbehandling, eller at der passende incitamenter for dem til at trrede til dette ind pa markedet. passende argument form beskyttelsesforanstaltninger antage af regnskabsmeessig adskillelse eller krav om transparens, strukturel adskillelse eller endog restriktioner af hele virksomhedens 'forretningsomrade. I henhold kan A utorisation om Mange aktiviteter og omrader inden for databehandling og IT er ikke underlagt vii autorisation. krav i sandsynligvis stadig vrere fremtiden, og Kommissionen ser ikke nogen grund til at eendre denne praksis, vedr0rende forudsat intellektuel behandles effektivt. sp0rgsmalene ejendomsret Dette tilfreldet et forblive Samtidig vii autorisation sandsynligvis fortsat centralt lovgivningsredskab, gennem hvilket de offentlige myndigheder kan ud0ve ko~tro~ over deres nationale markeder, seerhg 1 af forbindelse telekommunikationsnet og -tjenester samt radio- og tv-net og -tjenester. levering med i · disse fremsrettes bestemmelser f0rste omgang Enhver vurdering af begrundelsen for og effektiviteten af autorisationsprocedurerne skal i forbindelse med den specifikke sektor, hvor finder anvendelse. Men den rrekke af potentielle hindringer, der blev identificeret i kapitel Ill i forbindelse med autorisation, tyder pa, at der kan vrere behov for at unders0ge dette sp0rgsmal nrermere pa baggrund af de teknologiske og markedstendenserne. tendenser der anvendes Nogle kommentatorer heevder, at et centralt mal b0r veere at g0re det nemmere at komme ind pa markedet og at bevrege sig i retning af mindre strenge forpligtelser, en konsekvent made i hele det konvergerede milj0. De opmuntres derfor af eksempler inden for databehandling, lnternettet og online udgivelsesindustrien, hvor en grad af selvregulering f. eks. i forbindelse med pa skadeligt indhold ulovligt eller pa lang aktiviteter. Alligevel lnternettet, har suppleret anvendelsen af generelle love sasom konkurrenceregler der eller forbrugerbeskyttelsesregler, reekke finder anvendelse pa en 0konomiske er selvregulering ikke uden risici for det indre marked pa grund af den st0rre mulighed i for forbindelse af selvregulering, med mindre den i nogen grad koordineres pa feellesskabsplan. fremgangsmader udvikling divergerende med er der ikke behov Samtidig kan forbrugerne selv pa omrader, hvor for autorisationssystemer, og der er foreslaet selvregulerende ordninger, stadig krreve garantier for, at deres interesser beskyttes pa at operat0rernes tjenesteudbydernes respektive ansvar identificeres i forhold til forbrugeren. Forbrugerne b0r involveres fuldt ud i udviklingen og funktionen af eventuelle selvregulerende systemer. made, og passende og · og andre lnternettets kommuni kationstjenesters og radio- og tv-tjenesters globale karakter vii ogsa fa indflydelse pa forbindelse med i fremgangsmaderne handheevelse af autorisation og srette nationale · sp0rgsmalstegn ved autorisationsaktiviteter, enten gennemf0res inden for en medlemsstat eller leveres via regionale platforme f. eks. via satellit. de der sig vrek gennem Tilskyndelse ti/ innovation og effektiv autorisationer. drift Tildelingsmyndighederne kan overveje at bevrege fra autorisations procedurer, der forhindrer innovation eller begrrenser en effektiv drift. Et eksempel inden for telekommunikationsomradet ville tjenester veere at knytte sammen med en bestemt teknologisk for eksempel ved at kreeve platform, over separat frekvenstildelingsprocedurerne) en fastnetoperat0r, der 0nsker at anvende tradl0se systemer i den lokale sl0jfe. levering af autorisation ( ud for af autorisationer Der kan vrere behov for en ny strategi i tildelingen til spredningstjenester. For 0jeblikket tildeles radio/tv-selskaber generelt en autorisation eller licens for hver kanal af de relevante myndigheder i hver medlemsstat. En gennemgang af disse systemer, som er et produkt af tradition og den historiske udvikling af tv-spredningstjenester, kan vrere pakrrevet i et nyt, flerkanals digitalt 28 til milj0. Muligheder som f. eks. tildeling af autorisationer radio/tv-selskaber gceldende for en samling af tjenester (f. eks. en satellitpakke eller en landbaseret multiplex), fremfor autorisationer til enkelte kanaler b0r vurderes. Den britiske radiospredningslov af 1996, som vedr0rer multiplex-tjenesteautorisationer til digitalt jordbaseret fjernsyn, er et eksempel pa, hvad der kunne vrere starten pa en tendens, som b0r opmuntres. Faelles principper for tildelingen af autorisationer Som anf0rt i kapitel Ill kan uensartede autorisationsbetingelser forhindre markedsadgang og optrrede som en indre marked. Hvor hindring sadanne hindringer er identificeret, skal de vrere begrundet i en malsretning af almen interesse og sta i rimeligt forhold til denne malscetning. for det For at undga en sadan divergens kan der vcere grund til at anvende et frelles sret af principper i hele Frellesskabet. Disse kunne bl. a. omfatte f0lgende: • tildellngsmyndighederne uafhcengige af akt0rerne sektoren, b0r vrere for inden • procedurerne b0r vrere transparente og ikke-diskriminerende, de b0r ledsages af faste tidsplaner, og de b0r f0re til beslutninger, der kan appelleres, og • alle gebyrer i forbindelse med en autorisation skal vaere proportionale forbindelse med med arbejdet autorisations administration proceduren en udg0re diskriminerende afgift af forventet overskud, i af ikke og • uanset det foregaende princip kan gebyrer i forbindelse med autorisation af fastsaettes pa et niveau, der tilskynder til en effektiv brug af de tildelte ressourcer. radiofrekvens IV. 2. 3 Adgang til net, adgangs- styringssystemer og indhold Der opstar sp0rgsmal om, hvorvidt de regler for aben adgang, der aktuelt finder telekommunikationsinfra- anvendelse pa fjernsyns- strukturer og infrastrukturer adgangs- styringssystemer, b0r anvendes bredere i sektorerne, der ber0res af konvergens. digitale med sa (amend Hvis markedet og teknologien udvikler sig i den retning, der blev beskrevet i kapitel I og II i denne gr0nbog, vii konvergensen sandsynligvis medf0re en aendring af vaerdikreden, indholdsproduktion, markedsf0ring og serviceudbud stiger i ikke n0dvendigvis som vaerdi adskilte forretningsaktiviteter), mens transmission af tjenester over et fast eller tradl0st net, som det afspejles i nogle fusioner, kan blive aktiviteter af relativt lille vaerdi. Denne tendens vii blive ledsaget af fors0g fra de aktuelle akt0rer pa at udvide deres aktiviteter til forretningsomrader med h0jere vaerdi. Adgang trans til begge ender af missionsnettet ( dvs. levering af tjenesten til brugerens telefon, PC eller fjernsyn og muligheden for at fa adgang til nettet i for at kunne udbyde f0rste omgang tjenester eller vaere af indhold) vii afg0rende betydning. til til Generelt er betingelserne for tildeling af adgang adgangs nettet, styringssystemer og til specifikt indhold forretningsaftaler mellem genstand markedsakt0rerne. Konkurrencereglerne vii fortsat spille en central rolle i l0sningen af de problemer, der matte opsta. for lovgivning Dette rejser sp0rgsmalet om rollen for sektorspecifik pa faellesskabsplan ved siden af de generelle traktaten, der hindrer bestemmelser sikrer og konkurrenceforvridning tjenesteydelsernes frie bevregelighed. i interoperation Der findes nu en EU-lovgivning, som st0tter kommercielle aftaler om samtrafik og telekom munikationsnet og -tjenester. Der findes en digitalt lignende til fjernsyn, af tredjeparters adgangsstyringssystemer53 lovgivning saerlig med anvendelse. omkring hensyn af Det fremkommende marked vii besta af akt0rer af meget forskellig st0rrelse, men der vii, som anf0rt ovenfor, ligeledes vcere staerkt vertikalt integrerede operat0rer fra telekommunikationsindustrien, den audiovisuelle industri (saerlig radio- og tv spredning) og IT/software-industrien, der bygger pa deres traditionelle styrke og 53 Direktiv 95/47/EF om brugen af standarder til transmission af fjernsynssignaler, EFT Nr. L 281/51, 23. 11. 95. 29 finansielle ressourcer. Sp0rgsmal, der kunne opstA pa tvcers af de forskellige sektorer omfatter samling af indhold og tjenester, eller at netkapacitet og tjenester, dumpingpriser, af tjenester eller udstyr og diskrimination til fordel for egne aktiviteter. krydssubsidiering har inden for og radio- pa markedet Endvidere betyder den dominans, som de fast nuvcerende operat0rer tv telekommunikation og spredning for privatkunder, at de i en forudsigelig fremtid kontrollerer flaskehalse for tilkommende lokale kunder. abonnentsl0jfe disse adgangsstyringssystemer og navigations systemer. fra omfatter Bortset den Adgang ti/ net til net eller Som understreget ovenfor er sp0rgsmal omkring adgang ihdhold generelt genstand for kommercielle aftaler, som er underlagt konkurrencereglerne. Men pa nogle omrader er der blevet gennemf0rt lovgivningsindgreb til st0tte for den kommercielle proces inden for de nuvcerende rammer. og for anden bruger, lnden telekommunikationssektoren sikrer de fastsatte rammer for samtrafik, at brugerne kan kontakte en hvilken som heist at tjenesteudbyderne kan fa adgang til disse kunder pa fair, ikke-diskriminerende og rimelige vilkar. Derudover har de nationale lovgivningsmyndigheder telekom munikationsomradet bef0jelser til at gribe ind og l0se konflikter, og der er indf0rt en rcekke beskyttelsesforanstaltninger for at ikke st0rre sikre diskriminerende adfcerd. transparens pa og rammer findes abne l0b breder sig og Som anf0rt i kapitel Ill kan det faktum, at for visse der infrastrukturer, men ikke for andre, skabe investeringerne, forvride hindringer og teknologikonvergensen scerlig, hvis i tidens industri- og til tjenesteniveauerne: markeds- Sp0rgsmalet i forbindelse med den mulige konvergens kan derfor vcere, hvorvidt der er grundlag for at udvide principperne for finder aben adgang som dem, der anvendelse telekom munikationsinfrastrukturen, til andre former for net, eller hvorvidt der ville kunne udvikles andre principper. pa ind en far adgang for rejser Selv telekom- lnternettets munikationssektoren udvikling en rcekke sp0rgsmal med relation til de vilkar, hvorunder lnternet adgangsudbydere til de taste og mobile net. Et nuvcerende sp0rgsmal er, hvorvidt de burde nyde samme samtrafikrettigheder som andre akt0rer, og hvorvidt de burde vrere i stand opsplittede til til tjenesteelementer, mens andet et sp0rgsmal er, hvorvidt sadanne udbydere, af der udvalg tage telekommunikationstjenester, burde i nogle af forpligtelserne, som er del knyttet telekom til munikationstjenester. 54 udbuddet udbyder adgang af et at fa om adgang til Sp0rgsmalet adgangsstyringssystemer kan blive mere betydningsfuldt end sp0rgsmalet om kontrol med ledningen op til det punkt, hvor den forbindes med et sadant system. for ikke eller inden transmitteres telekom- Heller krcever munikationssektoren Fcellesskabets politik en fuldstcendig opsplitning af den lokale sl0jfe eller en strukturel adskillelse af den tilknyttede infrastruktur fra leveringen af de tjenester, der over den. Dette udelukker ikke, at der indf0res passende sikkerhedsforanstaltninger -krav under konkurrencereglerne. I virkeligheden er sp0rgsmalet om opsplitning af den transmissionsnettet lokale komplekst og ma knyttes n0je sammen med generelle af konkurrence pa det pagreldende marked, tilgcengeligheden af levedygtige alternative distributionskanaler og udgangspunktet for konkurrence pa et bestemt marked. Nogle vii hcevde, at opsplitning kan ga imod forbrugernes interesser pa lcengere sigt, 0konomiske fjerner idet incitamenter for organisationeme til at indf0re deres egne ledningsnet eller tradl0se net. omfanget ende den den de af Adgangsstyringssystemer Adgangsstyringssystemer er de tekniske midler, der g0r det muligt for indholds- og 54 En videre behandling findes i CECO-rapport Op cit note 5. En ra:!kke spl'lJrgsmal med tilknytning til levering af tages endvidere op i Kommissionens kommende meddelelse om status for lnternet-telefoni under direktiv nr. 90/388/EF telefoni over lnternettet 30 i nye til at denne rammer til digitale tv-standarder at genvinde deres tjenesteudbydere investeringer gennem abonnementer eller gebyrer for individuelt forbrug. Direktivet danner om lovgivningsmressige om tv-tjenester adgangsstyring baseret pa et krav om, at dem, der driver sadanne systemer, skal tilbyde radio- og tv-selskaber tekniske tjenester pa et fair, rimeligt og ikke-diskriminerende grundlag. Direktivet indtager en bevidst afbalanceret holdning industris opstartsfase. Kravene heri er tilstrrekkelig innovation og lette investering i et teknisk og kommercielt klima i hastig udvikling, og tilstrrekkelig strenge til at beskytte fair konkurrence og er forbrugervelfrerd. bekymret over den hastighed, hvormed i medlems dette direktiv gennemf0res staternes lovgivning. Den anvender aktivt de bef0jelser, den har i henhold til traktaten, til at sikre en rettidig og korrekt gennemf0relse. Hvor en ukorrekt gennemf0relse forekommer, har Kommissio~en reageret kraftigt for at sikre ordentlig overensstemmelse med en traktaten. Kommissionen nationale tilskynde til Navigationssystemer er opstaet som et redskab til at hjrelpe brugere med at forvalte stigningen i og den store mrengde tjenester information i informationssamfundet. Eksempler pa navigationssystemer omfatter browsere (f. eks. Netscape, Microsoft Explorer), s0gemaskiner (Altavista, Yahoo osv. ) og elektroniske programguides (EPG). og fremtidens tidspunkt udg0r de to Pa nuvrerende adskilte markedssegmenter - browsere og s0gemaskiner er redskaber til udforskning Internet-web-sider, mens EPG'er af elektroniske reprresenterer igennem "zappere", der guider seerne myriader af digitale tv-programmer og -kanaler. Mange mener, at denne nye form for programvalg vii til, at kanal begrebet, som vi kender det i dag, vii forsvinde og blive erstattet af strerke paraplyvaremrerker suppleret med a la carte valg fra forbrugernes side. f0re if01ge Browsere og s0gemaskiner er sagens natur uafhrengige, i stand til at udforske lnternet-universet uden at binde sig til bestemte informationskilder eller til bestemt operativ hardware eller software. For nylig er der imidlertid blevet rejst 31 konkurrencemressige sp0rgsmal omkring browserne muligheden markedsf0res anden software eller endog integreres fuldt ud i selve softwaren. for, at sammen med og succes afhrenger navigations- Adgangsstyrings- systemernes af samarbejdet med de markedsakt0rer, der befinder sig pa de forskellige steder i vrerdikreden, hvilket fremkalder sp0gelset om en ledvogterrolle, der kan misbruges, navnlig af vertikalt integrerede akt0rer, til at udelukke markedsadgang. En udvidelse at de principper, der allerede finder anvendelse pa digitalt fjernsyn med henblik pa at sikre, at nye akt0rer ikke udelukkes sadanne systemer, b0r overvejes. adgang fra til og omkring interaktive til udbud af I modsretning til navigationssystemerne er EPG'er knyttet til den 'information' de giver adgang til, idet de udvikles 'som st0tteanordninger til specifikke digitale tv programpakker eller tv- tjenester. tjenester Sp0rgsmal af eller tredjeparters programlregning pa lister og kvaliteten af en sadan listef0ring vii veere af afg0rende betydning. 55 Seerlige ordninger, der knytter seerlige ~pecifikke tJenestebundter, kan blive et problem, der kreever for at sikre tredjeparter adgang pa fair, transparente og ikke-diskriminerende vilkar. lovgivningsindgreb tjenester opf0ring EPG'er til treek ved er forbrugernes Et nyt hjemmeterminal Application Programming Interface (API). API er en gruppe software i terminalen, der ligner en PC's operativsystem. Det anvendes til at styre· interaktive applikationer, herunder EPG'er, som terminalen brerer, og som en tredjeparters specifik grrenseflade udvikling af applikationer. PC-industrien kan for en stor dels vedkommende takke den rolle, som de facto standard APl'er har spillet med hensyn til at lette skabelsen af af en omfattende softwareapplikationer af tredjeparter, for dens succes. I skrivende reekke udviklet for 55 Tilsvarende problemer er allerede under blevet europC!:!iske behandlet konkurrenceregler, forbindelse med computerreservationssystemer for flyrejser. der 2299/89, er omfattet af Radets forordninger 3089/93, behandlet pa ny i KOM(97)246 endelig udgave, Bruxelles, juli 1997. de i f. eks. en og risikerer fragmentering problemer forskellige findes der en rrekke stund APl'er, der anvendes i enheder til tv baseret lnternet-adgang i Europa, hvorved af man med markedet interoperabilitet. Endvidere frzJrer den kombinerede brug af navnebeskyttede APl'er og adgangsstyring til 0get risiko for misbrug blandt operat0rer, der kontrollerer adgang til tjenester. sammen med EPG'er af digitalt Markedsgennemf0relsen i et milj0 med hurtige fjernsyn sker teknologiske rendringer, hvis endelige resultat endnu er uklart. Kommentarer om dette bista skulle Kommissionen i vurderingen af, hvorvidt direktivet om fjernsynsstandarder er velegnet. til at klare denne teknologiske rendring og markedsresultaterne heraf. derfor emne Adgang ti/ lndhold dette vrere fa Ider kan som Som en generel regel er ordninger mellem ihrendehavere af indholdsleverand0rer, rettigheder og indholdsbrerere genstand for kommercielle aftaler. Hvis der tildeles et enerettigheder, sp0rgsmal, under konkurrencereglerne. Sreraftaler mellem leverand0rer af indhold og brerere af forbrugernes begrrense indhold valgmuligheder ved at udelukke adgang til indhold leveret af konkurrenter, srerlig indtil der er en reel konkurrence i udbuddet brugeren. af indhold Ejendomsrettigheder til centralt sasom st0rre eller filmbiblioteker sportsarrangementer kan give markeds akt0rerne srerlig kommerciel magt. leveringskanaler kan til (f. eks. forvaltning Selv om indholdsindustrien er meget afhrengig af st0rrelse, udnytter den generelt sadanne stordriftsfordele gennem af omhyggelig en distributionsvinduer biografer, vid~oudlejning, videosalg, betaling per set udsendelse (pay-per-view), betalings-tv, "frit i luften"). Eneret til distribution er ofte et kendetegn, der sikrer denne proces for indholdsihrendehaveren. Konvergens kan fa indflydelse pa det nuvrerende grundlag til for vinduesforvaltningen og kan frzJre st0rre afhrengighed af elektronisk distribution, hvortil der ikke er knyttet enerettigheder, som er en mere effektiv metode til optimering af indtregterne. Pa samme made kan konvergensen fa den virkning, at transportflaskehalse ophases. 32 der tildeles ikke For eksempel vii de enerettigheder til kabel-tv- distribution, selskaberne, maske lrengere automatisk resultere i monopolbef0jelser pa tjenesteniveau. Kabelselskaberne vii sandsynligvis konkurrere med digitale jordbaserede-tv-selskaber, satellit- udbydere og af telekommunikationsoperat0rer. lnternet-adgang og IV. 2. 4 Adgang til frekvensspektret Til trods for, at den digitalisering, der ligger til grund for konvergensen, har udvidet potentielle transmissionsnettenes i kapacitet betydeligt, betyder vreksten til eftersp0rgslen bade med hensyn markedsakt0rer at bandbredde, og fortsat vii vrere et ressourcesp0rgsmal lovgivningsmressigt sp0rgsmal. centralt Det vigtigste af disse er adgang til radiofrekvens. selv Frekvensspektret forbliver en central, men i ressource, begrrenset digitalalderen. Selv om skiftet fra analoge til digitale teknologier i sidste ende vii enhver resultere i store gevinster, vii rendring bade for den mobile telefoni og for radio- og tv-spredning ga langsomt. For lnternet-adgang og andre on-line tjenester indebrerer formidling satellitbaseret muligheden for hurtig levering til en PC eller faste telekommunikationsnet kan anvendes som returkanal. Derudover tyder udvidelsen af lokale, tradl0se sl0jfer og indf0relsen af Universal Mobile Telecommunications Services i det nreste arhundrede pa, at der vii ske en stadig stigning i eftersp0rgslen efter spektrum. (UMTS) mens tidligt det tv, et de overordnede Pa grund af spektrets betydning kan de forskelle mellem sektorerne, der blev identificeret i kapitel 111, med hensyn til, hvor stor en del af spektret der er tilgrengelig, og hvor meget dette spektrum vii koste, fa stor indflydelse pa udviklingen af eksisterende og nye leveringskanaler. tildelinger Mens bestemmes pa internationalt og regionalt kan de nuvrerende sektorielle plan, forskelle potentielle konkurrenceforvridninger. Et eksempel kunne vrere, hvor et radio- og tv-selskab, der tilbyder multimedietjenester eller online tjenester, anvender spektrum, det har faet gratis eller til en lav pris, konkurrerer med telekommunikations operat0rer sektoren, der har betalt en pris, som ska be fra afspejler den kommercielle vrerdi af den tildelte ressource. lyd fremf0rer, kommentatorer at Mange prissretning af spektret ud fra et 0konomisk synspunkt kan tilskynde til en mere effektiv udnyttelse af det og bidrage til at sikre, at frekvens tildeles omrader, hvor der er st0rst behov herfor. De vii sla lignende kommercielle til principper b0r pavirke frekvenspolitikkerne pa det niveau, hvor tildelingen bestemmes inden for World Radio-communications Conferences eller pa regionalt plan, sa beslutningerne om tildeling b0r s0ge at g0re for h0jvrerdibrugere frem for lavvrerdibrugere. tilgrengelig spektrum for, at Hvis hele spektret skulle underlregges kommerciel vrerdisretning, kunne dette fa den f01gevirkning, at det ville tilskynde eksisterende offentlige brugere, sasom til at anvende mere militrer og politi, omkostningseffektive teknologiske l0sninger, saledes at der frig0res frekvens band til nye tjenester. ind gar 0konomer for Mange bortauktionering som den bedste made at sikre resultater, der i sidste ende er i forbrugerens interesse. Selv om andre giver udtryk for bekymring over en sadan prissretnings indvirkninger pa de priser, der opkrreves af brugerne. tildele blokke af spektret Med hensyn til en effektiv udnyttelse af spektret kunne en fremgangsmade vrere at bevrege sig vrek fra den aktuelle praksis med at til til tjenester eller bestemte srerlige teknologier levering af til brug ved sadanne tjenester. I en sadan situation vii der stadig vrere behov for visse tekniske minimumsbeskyttelsesforanstaltninger (f. eks. mod elektromagnetisk interferens mellem forskellige systemer). Dette er et af de sp0rgsmal, der rejses i forbindelse med indf0relsen af UMTS, men det kan anvendes mere bredt. I praksis kan dette betyde, at en frekvenshaver i stedet for at tildelt et specifikt band af spektret fa udelukkende af mobil kommunikation eller radio- og tv-spredning til at anvende spektret til kan tjenester efter eget valg. levering lov fa til Endelig lregger den stigende eftersp0rgsel efter spektrum, srerlig til UMTS og satellitbaserede tjenester, 0get pres pa de eksisterende for frekvenskoordinering pa regionalt plan. mekanismer 33 at er dette henblik fra analoge Kapitel I og II har illustreret, hvordan hver enkelt del af de konvergerende sektorer bevreger sig til digitale teknologier. Medlemsstaterne kan spille en central rolle i denne proces ved at udvikle klare tidsplaner for en sadan overgang med forenkle pa tjenesteplanlregningen. Nogle vii hrevde, om at et til brugerprreference og b0r overlades vii markedskrrefterne. spektrum eftersp0rgslen aktuelle, sandsynligvis sa tilgrengelige regeringerne· ma eventuelt spille en central rolle i nyvurderingen af den aktuelle balance mellem telekommunikation, radio og tv-spredning samt civil/statslig brug af de tilgrengelige ressourcer. efter overstige frekvensressourcer, sp0rgsmal Alligevel de Desuden b0r det maske overvejes, hvorvidt et sadant skift behr2wer at koordineres pa europreisk plan. Det kan fremf0res, at en klar tidsplan for den fuldstrendige overgang fra analog til digital transmission af tjenester, der anvender frekvensspektret, ikke alene ville hindre fragmentering af det indre marked, men ogsa forsinkelser i frigivelsen af vrerdifuldt spektrum, som i dag benyttes af analoge tjenester, til andre brugere. Andre hrevder, at sp0rgsmal som dette vedr0rende af frekvensallokation subsidiaritetsprincippet, at Frellesskabet ikke har nogen rolle at spille i l0sningen af dem. reguleres og IV. 2. 5 Standarder teknologiske Det er blevet fremf0rt i dette dokument, at en af de vigtigste f0lger af udviskningen af grrenser mellem de informationsteknologi, telekomrnunikation og forbrugerelektronik er den voksende globalisering tjenesterne. af iboende globale lnformationssamfundets karakter krrever, at enhver standardisering til st0tte for dets udvikling ligeledes skal vrere global. Brugerne kan 0nske adgang fra en hvilken som heist terminal til en hvilken som heist tjeneste, uafhrengigt af den teknologi, der anvendes, eller det geografiske sted, hvor en sadan adgang i et milj0 med mange finder sted, udbydere. af de st0rste Et med standardiseringen er derfor at opna interoperabilitet mellem net og tjenester. Teknologisk harmonisering er ikke et mal. mal og Standardiseringen er imidlertid et redskab, der kan styrke bade de generelle politiske mf:tl sAsom skabelse af et indre marked for kommunikationstjenester de lovgivningsmcessige rammer. Tilskyndelse til brug af bedste praksis pa omrader i databeskyttelse forbindelse med og forbindelse med digitale sikkerhed signaturer af underbygges kan standardisering og skabelse af bred enighed passende lovgivningsrammer56. inden for i platforme Der ligger en legitim almen interesse i at give industrien, brugerne og de offentlige myndigheder for effektive skabelse af bred enighed bade pa europceisk og internationalt plan. Selv om informationssamfundet er globalt, kan standardiseringen begynde pa regionalt fra andre plan, regioner kan deltage i aktiviteterne. Workshop-mekanismerne har mulighed for at udbyde den platform, hvorpa der kan skabes af bred enighed, samtidig med at de ogsA g0r det muligt for de europreiske akt0rer at 0ge deres indflydelse pa den internationale standardiseringsscene. forudsat at akt0rerne IV. 2. 6 Prisscetning og online udelukkende prisoverkommelighed udgivelsesmarkederne IT- uden opererer ncesten specifik priskontrol. lnden for radio- og tv spredningssektoren er priskontrol (f. eks_ med licensen), hvor den findes, generelt i malsretninger af almen begrundet interesse, der s0ger at sikre, at tjenester forbliver 0konomisk overkommelige for seere og lyttere, sa der opnas en h0j gennemslagskraft for "frit i luften" kanaler. for Kravet om forsyningspligtydelser for telekommunikationssektoren er baseret pa den samme forudsretning og resulterer i i en prisloftmekanismer, der finder anvendelse pA en kurv af detailhandels- og/eller erhvervstjenester, subsidierede og for srerlige grupper af sociale brugere. Betalings-tv-kanaler omfattende kvalitetstjenester, luften" samt operat0rers kommercielle aktiviteter er ikke generelt underlagt prisregulering, men er genstand for konkurrence fra andre markedsoperat0rer. medlemsstater tariffer rcekke inden "frit i i 56 Op. cit note 60 34 og taletjenester til markeder med for at sikre, at afgifterne Desuden er det under den specifikke telekommunikationslovgivning, som led i overgangen fuld konkurrence saledes, at operat0rer med en betydelig markedsstyrke er underlagt for kontrol samtrafik, leaset infrastruktur er omkostningsorienterede. I denne situation fungerer prisreguleringen som en stedfortrreder for virkningerne af konkurrence. Der har ikke vceret nogen for punkt direkte analogi til inden tv-spredning, men multipunkt radio- og hvor nu, opstar samtrafiksp0rgsmal interaktive ell er elementer transaktionsorienterede elementer indf0res - adgangsstyring er det f0rste af sadanne omrader. i Innovative prispakker vii komme til at spille en central rolle med hensyn til fremme at tjenester informationssamfundet. Opstarten af mange online tjenester og transaktionsorienterede tjenester pavirkes direkte den af omkostningerne infrastruktur. Et centralt underliggende at kommercielt budskab ma innovativ prissretning vii vrere af central betydning for en meget mere omfattende udbredelse og brug af online tjenester og andre tjenester. vcere, til forvridninger, prisscetningsregler Derudover ma der gennemf0res en unders0gelse af, hvorvidt der er mulighed hvor der gcelder for for uensartede forskellige net, selv om ethvert net i et konvergeret milj0 vii vcere i stand til at udbyde en hvilken som heist tjeneste. Samtidig af leveringskanaler konkurrencedygtige sandsynligvis begrcense muligheden for at fastscette priser, for eksempel pa adgang til et net, uafhcengigt af konkurrenterne, sa for der vii mflske lovgivningsmressige indgreb. ikke vcere behov eksistensen vii og radio- illustration heraf, tiden Endelig kan konvergensen med udsrette de offentlige tv selskaber for kommercielt pres. Erfaringer fra telekommunikationssektoren kan tjene som idet operat0rer inden for denne sektor i tidens l0b er skiftet til at fastscette prisen pa deres tjenester pa en made, som er i bedre sammenhreng med det stadigt mere konkurrenceprregede milj0, uanset de lovgivningsmressige denne prissretning. begrrensninger at som Maden, radio/tv-selskaber (licens, sadanne Disse erfaringer Viser, justeringer i prisstrukturen kan · forega pa ikke har ugunstig en made, tjenesters indvirkning pa de udbudte prismcessige overordnede hvorpa overkommelighed. offentlige aktuelt finansieres reklame, offentlige tilskud) tillader ikke, at der trcekkes nogen direkte analogi med telekommunikations sektoren. Hvorvidt dette skulle vcere en hindring for radio/tv-selskaber, der rzmsker at kan indf0re andre prisstrukturer, debatteres, lige som den indvirkning, mere kommercielle prisscetningsstrategier kan have pa mulighederne for at opna statslig finansiering eller mulighederne for at fa adgang til andre indtcegtskilder, sasom reklame- eller abonnementsindtcegter eller udnyttelse af rettigheder. <>:'C,. Spergsmat S:. · Ov. e~inc;lttl8•;af hindringerne. Etablering af detht~~ovgrundlag for erhvervslivetog forbrugeme ··" r· · ?. ·. ·. ,. ". : at for Kapitef". !'/* ·. unders09er en rcskke> centrale omrader::,;:l'n,. tor der kan voore behov. for lovgiV~J~gsl~sninger ·overvinde hindrl(lg~r:0,9 beskytte konkum:mcen: ,: (A) Er inden definitionerne to~ telekommunikations-, medie- og IT-sektorerne 1 og/eller den fcellesskabslovgivningen tilpasset konvergens processen? lovgivning nation ale ,. " ;;· ~·' '. ' Vil konvergensfcenomenet krceve (B) tilpasning at eksisterende str~tegier ell:r anvendelse at nye strategier pa sp0rgsmal vedmrende adgang til markeder og tildeling at autorisationer, adgang til net, kunder (herunder adgangs-styringssystemer), og prisscstning? ind hold (C) Vil konvergensen stille krav om cendringer i strategierne for tildeling at og prisscstning pa frekvensspektrum, og i scerlig grad, hvilken strategi skal vcelges pa ~aggrund at konvergensen i forhold til sp0rgsmalet om at gennemf0re overgangen fra analoge til digitale tjenester, herunder behovet for en tidsplan for afviklingen at de analoge tjenester? (D) Hvad b0r standardiseringens fo~mal vcere pa baggrund af konvergensen, og hv1lket forhold b0r der vcere mellem regional og international standardisering? Hvilke (eventuelle) (E) yd~rligere aktiviteter er der behov for, for at s1kre, at torbrugeres brugeres interesser baggrund af konvergensen? handicappede pa respekteres og IV. 2. 7 lndividuelle forbrugerinteresser Malscetningen at maksimere fordelene og minimere risici for forbrugerne medf0rer et behov for etablering af hensigtsmcessige lovgivningsinstrumenter for at beskytte de af forbrugernes fundamentale rettigheder forpligtelser, som skabes af den og omfattende cirkulation af information i sektorerne som omfattes af konvergensen. Sp0rgsmal om beskyttelse af privatlivets fred, ansvar i henseende til indhold og beskyttelse af mindrearige, ytringsfrihed over for bagvaskelse, hensigtsmcessig jurisdiktion og forbrugerreprcesentation er nogle af de sp0rgsmal, skal behandles i det nye milj0. som IV. 3 Opfyldelse af malsmtninger af almen interesse findes opfattelse spiller af Regler, der s0ger at opfylde visse malscetninger af almen og generel i alle sektorer, som interesse, bernres af konvergens. Som anf0rt ovenfor er dette fuldt ud foreneligt med den vcegt, som man pa europceisk plan lcegger pa den rolle, tjenester af almen 0konomisk i interesse Fcellesskabets det europceiske samfund. De tendenser, som blev udpeget i kapitel I og 11 fjerner ikke forsyningspligtlovgivningen vcerdien telekommunikationsomradet, inden eller af en offentlig tjenesteforpligtelse inden for radio/tv-spredningen. Tvcertimod 0ger de muligheder, som teknologien nu tilbyder, behovet for klare og effektive regler i henseende til specifikke formal sasom beskyttelse af privatlivets fred og kulturel databeskyttelse, diversitet eller behovet for rammer for beskyttelse af mindrearige og den offentlige orden. fremme for af af Alligevel kan konvergensen meget vel indvirke pa den made, hvorpa sadanne mal nas, og at hvem. Ligeledes kan de forskellige regler, som det blev fastslaet i kapitel 111, selv om de er tilpasset til hver enkelt sektors specifikke karakteristika, alligevel skabe potentielle hindringer for integreret levering af tjenester eller drift over grcenserne. Behovet for en klar definition af malscetninger af almen interesse Generelt sikrer forsyningspligten universe! til en adgang til definerede radio/tv- overkommelig pris, medens tjenester 35 selskabers offentlige tjenesteforpligtelse (ogsA betegnet 'public service-mission') gar ud over sp0rgsmal om ~niversel adgang og pris og fastlcegger betingelser i henseende til indholdet af de udbudte denne baggrund ma tjenester. Pa udgangspunktet for enhver analyse af malscetninger af almen interesse pa baggrund af konvergensen vcere behovet for at definere malscetninger af almen interesse, sa markedsakt0rerne kan danne sig en klar ide om, hvilke forpligtelser de skal opfylde. Nogle mener, at en sadan vurdering ogsa er vigtig for at bed0mme, forbliver hvorvidt disse malscetninger gyldige og et mediemilj0 under udvikling, mens andre mener, forbliver at malscetningerne gyldige, og kun den made, hvorpa de opfyldes alle omstcendigheder ser en egentlig vurdering ud til at krceve en klar identifikation af de underliggende malscetninger. kommunikations- sig. Under udvikler i forsyningspligtoperat0rer Med hensyn til visse malscetninger i de forskellige sektorer er en eller flere operat0rer blevet palagt at sikre opfyldelse af disse malscetninger. Dette er tilfceldet for med telekommunikationssektoren eller radio og tv-selskaber, som er blevet palagt at for tjenester. levere offentlige telekommunikationssektoren kan omkostninger forbindelse med disse forpligtelser, nar de udg0r en urimelig byrde for den pagceldende operat0r, deles med andre akt0rer. lnden inden i af den Eftersom sadanne rammer findes inden for telekommunikationssektoren, mener nogle, at fravceret af tilsvarende rammer for opfyldelse offentlige tjenesteforpligtelse inden for radio- og tv spredning vii afskrcekke virksomheder, der integreret 0nsker at operere pa et grundlag, eller favorisere de virksomheder, der kommer ind pa telekommunikations markedet via mediesiden. Andre svarer, at konvergens ikke scetter sp0rgsmalstegn ved forskellige fremgangsmader, da de underliggende malscetninger er ret forskellige. De hcevder endvidere, at det simpelthen ikke er muligt at ved opfyldelsen offentlige tjenesteforpligtelse pa en meningsfyldt made, og at sammenligninger med telekom- erfaringerne omkostningerne eksistensen bestemme den fra af af munikationsomri!idet ikke er til nogen nytte i denne sammenhceng. til forsyningspligt Et andet sp0rgsmal er, hvem der i fremtiden vii vcere i stand til at opfylde en pligt til levering af offentlige ydelser eller tilbyde en forsyningspligt? Forpligtelserne er traditionelt faldet pa en enkelt udvalgt organisation (selv om dette nu cendrer sig med hensyn i nogle medlemsstater). Muligheden for at tilbyde taletelefonitjenester over en computer eller et fjernsyn eller muligheden for at anvende lnternettet til at lcese, se eller lytte til radio og tv-selskabernes programmer illustrerer imidlertid muligheden for, at nye platforme kan spille en til opfyldelse forpligtelser. af Sp0rgsmalet opstar om, hvorvidt dette er en yderligere grund til at identificere disse forpligtelser korrekt. rolle med hensyn sadanne rammer b0r cendres Sp0rgsmalet er desuden, hvorvidt de for nuvcerende at etablere eksempelvis for bade rammer sammenhcengende radio/tv offentlige private og forskellige spredningsorganisationer sa organisationer far mulighed for at byde pa levering af sadanne ydelser, herunder organisationer uden for den traditionelle sektor. Hvor der findes specifik st0tte i industrien eller form af finansiering fra endog opstar offentlig sp0rgsmalet blandt andet om, hvorvidt denne mekanisme skal vcere aben for en hvilken som heist organisation, der er villig til at blive udpeget til at skulle opfylde forpligtelser af almen interesse. finansiering, Malscetninger i henseende til indhold til f0rer allerede til midlerne Konvergens en nyvurdering af fremgangsmaderne til at na til gennemf0relse af frem indhold. til i henseende malscetninger Dette har allerede vceret tilfceldet med fremgangsmaderne omkring skadeligt og ulovligt indhold pa lnternettet (se afsnit IV. 1 ). Helt basalt er det grundlceggende sp0rgsmal ikke gyldigheden af bestemte regler, men teknologiens hvorvidt indvirkninger pa bestemte tjenester krcever en nyvurdering af midlerne til at opna de pagceldende mal. Dette er hovedsageligt en anvendelse af proportionalitetsprincippet, der betyder, at de nuvcerende fremgangsmader ma tages op til fornyet overvejelse i lyset af de 36 ved forskellige karakteristika den scerlige pagceldende tjeneste. Dette betyder, at der ikke beh,zwer at vcere en enkelt standard, som finder anvendelse pa det samme indhold, uanset hvilken kanal der anvendes til distribution. I stedet kan der gcelde For eksempel er det sandsynligt, at kontrol, der finder anvendelse pa reklamer inden for "frit i luften" radio- og tv-spredning, vii forekomme uhensigtsmcessig, hvis den anvendes pa et betalings-tv-program eller en lnternet-tjeneste pa grund af den pagceldende tjenestes scerlige karakteris tika. standarder. Offentlig tjeneste-transmissioners rolle af kulturel betydning, til udvalgte ('public anerkendes tjenesteforpligtelser, som De offentlige service'-) gives som radio/tv-selskaber, og vcerende i denne organisationer med ansvar forrn21den henseende er berettiget til finansiering, i overensstemmelse med traktatens regler. Den seneste protokol om offentlig radio og tv-spredning, der findes som bilag til Amsterdam-traktaten, dette synspunkt. 57 for sa vidt denne er bekrcefter vid Konvergens kan imidlertid g0re det muligt for seere at fa adgang til langt flere kilder til audiovisuel information. De offentlige myndigheder ma til stadighed overvage, i hvor 0nskede udstrcekning de interesse nas malscetninger af almen gennem de normale markedsfunktioner, herunder virkningerne af andre medier, og hvorvidt de lovbefalede forpligtelser, der er palagt radio- og tv-selskaberne kan lettes. op rolle til tage deres traditionelle offentlige radio- og tv De i et selskaber ma konvergerende milj0 fornyet overvejelse. Pa den ene side vii deres markedsandel sandsynligvis blive mindre, efterhanden som brugerne far st0rre valgmuligheder pa et marked, der er til det ncesten mcettet med hensyn individuelle potentiale forbrug af audiovisuelle tjenester inden for d0gn~ts 24 timer. Endvidere kan de stigende priser for kvalitetsindhold udscette dem for et budgetpres, der overgar de nuvcerende kapacitet. finansieringsmekanismers for 57 Protokol nr. 32, der er et bilag til EF-traktaten om offentlig radio- medlemsstaterne. og tv-virksomhed 37 om erhvervelse Sp0rgsmalet vii vcere, om offentlige radio/tv-selskaber kan fortscette med at fa adgang til attraktivt indhold i den skarpe konkurrence af programrettigheder, inden for rammerne af finansierings deres mekanismer. Mange forbereder sig pa at udnytte deres ry og deres kunders "varemcerkeloyalitet" i konkurrencen med nye betalings-tv selskaber. eksisterende Pa den anden side tilbyder teknologisk konvergens en rcekke nye muligheder til offentlige radio/tv-selskaber, hvad angar bade aktiviteter og mulige veje for seere og lyttere. Dette kan udvide deres aktuelle rolle og give nye, vcerdifulde indtcegtskilder parallelt med den aktuelle finansiering. Det radio/tv lovgrundlag b0r give aktuelle selskaber mulighed for at udnytte disse nye muligheder. Det b0r endvidere tillade dem at udnytte stordriftsfordele, hvor disse for forbrugeren. ogsa medf0rer fordele Men hvis statsmidler afsat til at st0tte et offentligt radio/tv-selskab i opfyldelsen af tjenesteforpligtelse blev dets offentlige og som benyttet krydssubsidiering af disse nye aktiviteter eller brugen af nye teknologiske platforme sasom lnternettet, ville en sadan praksis traktatens vcere konkurrencebestemmelser og friheden til at udbyde tjenester. fundament underlagt for Andre malscetninger af almen interesse fred af privatlivets og Sikring databeskyttelse. For at konvergerende tjenester kan udvikles, skal brugerne have sikkerhed for at deres privatliv ydes den forn0dne beskyttelse, og i scerdeleshed have tillid til sikkerheden i forbindelse med information, der transmitteres over de net, som om databeskyttelse er allerede blevet vedtaget pa fcellesskabsplan 58 , og denne vii inden lcenge blive scerlige bestemmelser om databeskyttelse og privatlivets fred inden for telekommunik ation. 59 suppleret med Lovgivning anvender. de og Radets 58 Europa-Parlamentets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sadanne oplysninger, EFT nr. L281, 23. 11. 95 59 Forslag til direktiv om behandling af personlige data og beskytte/se af privatlivets i telekommunikationssektoren,. , Fee lies indstilling fred f. eks. artikel 22 i fcellesskabsplan Of. direktivet om fjernsyn uden grcenser), vii nogle af de konvergerende tjenesters n0dvendigg0re transaktionskarakter tilpasninger af de midler, hvormed sadanne malscetninger nas for at sikre en beh0rig overholdelse af proportionalitets princippet. ved indfaldsvinkler konvergens de at Endvidere er problemerne med handhceve beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med skadeligt eller ulovligt indhold pa lnternettet et andet eksempel pa, scatter hvordan traditionelle sp0rgsmalstegn lovgivningsmcessige til gennemf0relse, mens den ikke g0r det princip, som reglerne s0ger at beskytte, ugyldigt61. Platformens globale karakter og problemerne med at ud0ve kontrol inden for en bestemt medlemsstat til l0sninger, der er baseret pa industriens formel selvreguleringspraksis lovgivning, ledsaget af tekniske l121sninger for at sikre, at forceldre patager sig et strarre ansvar. frem pa f0rer er pa og baggrund, at denne Det Kommissionen har vedtaget et forslag til Radets henstilling om beskyttelse af mindrearige den menneskelige vcerdighed. 62 Dette sigter mod at fremme fcelles for etablering af rammer pa nationalt plan for selvregulering med det formal at beskytte mindrearige og inden for den menneskelige vcerdighed audiovisuelle informations tjenester, uanset kommunikationsmidlet. tjenester og retningslinjer Kryptografi og digitale signaturer. I en nyere meddelelse fra Kommissionen om digitale signaturer og kryptering anbefales en rcekke aktioner, der sigter mod at garantere sikkerhed og tillid til elektronisk kommunikation. 60 Pa grund af den elektroniske handels globale karakter, lcegges der i mange af henstillingerne vcegt pa behovet for international adgang til kryptografiske produkter og tjenester, der opfylder de forskellige behov hos erhvervsliv og enkeltpersoner. for De der radio- Kulturel diversitet. I en skelscettende involverede mediesektoren sag, ("TV10" CJEC 23/9 af 9. 10. 94), erkendte Europceiske Domstolen Fcellesskaber, kulturpolitiske at malscetninger er malscetninger af almen interesse, som en medlemsstat lovligt kan forf0lge. Offentlige tv spredningstjenester har traditionelt vceret en vektor til at na dette mal. Protokollen herom, der til EU traktaten som cendret ved Amsterdam faktum, at traktaten understreger det i og radio- "offentlig medlemsstateme hrenger direkte sammen med de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og med bevare n0dvendigheden mediepluralisme". findes som bilag tv-virksomhed af og at udfolde herunder fcellesskabsplan bestemmes det Pa i artikel 128 i EU-traktaten, at Fcellesskabet "bidrager ti/, at medlemsstatemes kulturer kan sig" den audiovisuelle sektor, og at Fcellesskabet ligeledes "tager hensyn ti/ de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold ti/ andre bestemmelser traktat". Kommissionen agter i l0bet af 1998 at udarbejde en gr0nbog, der specifikt fokuserer pa udviklingen af de kulturelle aspekter af de nye audiovisuelle tjenester og informationstjenester. denne i Beskyttelse af mindrearige og af den offentlige orden. Mens malscetninger af forbindelse med almen i beskyttelse af mindrearige og den offentlige orden traditionelt har vceret anerkendt pa nationalt plan og pa interesse vedtaget af Radet 12. 9. 96, EFT nr. 96/C 315/06, 24. 10. 96. 90 Kommissionens meddelelse Mod europaeiske rammer for digitale signaturer og kryptering, KOM(97) 503, oktober 1997 61 Kommissionens meddelelse Handlingsplan fremme af sikker anvendelse af KOM(97)583, 26. 11. 97 ti/ Internet, 62 Forslag til en Radshenstilling om beskyttelse af mindrearige og den menneskelige viBrdighed, vedtaget 18. november 1997. KOM(97)570. 38 · :l~Slkrlng·af mAlamtnlnger ,,,lleJJy1et af,kon~Jrgens ;y. k fcellesskabspl~nlst~der $,:; mAlsmtninger. af··. ( almen ~,tte. blev. ligelege,, u~~frsrz»gt i ·tf'·. ben ''. aktuellEt. · udvjkling ka·n ,>. resultere j. nye ,,,,der at nfi i-,···ti. saetninger p~. Hvor sAdanne ·' ·,r i dag n. 6s ved. at plll~gge en , arkedsakt0rer ,fO[P!igtelser · rsy1Jii1gspligt:. ·. if1c(fm · for ltf. :. : ;'tJllf1r. d,e ·. pffentlige ~,;:. $0. m p/Jl~gg~s • visse h. t<a~~,,r~y~ l'~~!Rgi~~ 99 &t:udouote,. ·t1enester. mere ,. -~;r~,,>;"' ,;,,· ,. , , Er kb~verg~nsfcenomenet · en (A) st0tte eller udfordring til den made, hvorpa malscetninger af almen interesse nas i telekommunikations-, medie- IT sektorerne? og Burde (8) sadanne malscetninger identificeres klarere, og hvor de kan omscettes til bestemte forpligtelser, skulle sadanne forpligtelser da kunne overdrages til en bredere gruppe af akt0rer? ]j~llgheder med hen,syn til 1\l:?: en:JlilQl,. ~jg lovgivningsmodel Valgmuligheder med hensyn til lovgivningens struktur i. En resulterer Kapitel Ill understregede den potentielle usikkerhed, som en separat og opdelt lovgivning sadan usikkerhed blev set som en hindring for de nuvcerende akt0rer, der 0n_sker at operere pa tvcers af de sektorer, der er bernrt af konvergens, og for den mere generelle levering af tjenester sasom elektronisk tjenesteydelser finansielle handel eller (bankvirksomhed, forsikring, vcerdipapirer osv. ) over konvergerede platforme. Nogle kommentatorer accepterer, at der findes hindringer, men anser dem hverken for at vcere uovervindelige eller for at vcere i modstrid med EU-traktaten. Rent praktisk reprcesenterer de blot en normal opdeling for alle af aktiviteten, der er virksomheder, der opererer pa tvcers af en rcekke 0konomiske sektorer. De vii hcevde, at den nuvcerende vertikale indfaldsvinkel til lovgivning er bceredygtig og yder en h0j fcelles af grad markedsakt0rer. sikkerhed for de fleste teknologiske modstrid med Et alternativt synspunkt er, at disse de hindringer er og nuvcerende markedsmcessige tendenser. I henhold til dette synspunkt er der behov for en enkelt lovgivningsmodel for alle sektorer i et fcelles konvergeret milj0 baseret pa principper, visse at specifikke elementer for de specifikke tjenester, der udbydes, maske bibeholdes. samtidig med, fremf0rer, sp0rgsmal, en afspejle horisontal at Andre fremgangsmade den b121r teknologiske mulighed for, at et hvilket som heist net kan bcere en hvilken som tjeneste, og begrcenser derfor heist udviklingen af en horisontal indfaldsvinkel til den der infrastruktur. Dette ville underliggende muligg0re en forskellig behandling af tjenester, der leveres over dette net. De regler, der anvendes pa tjenesteplan, kan f121lge den nuvcerende vertikale maske opdeling pa tjenesteplan eller maske cendre denne opdeling, sa den afspejler udviklingen i teknologier og markeder. bernrer I begge tilfcelde er fremgangsmaden i alt vcesentligt et skift vcek fra en vertikal model for sektoriel lovgivning og hen imod en horisontal fremgangsmade, der s0ger eller at mellem skelne transmissionslaget de konvergerede sektorer og de tjenester, der bceres over disse net nettet inden for gennemf0rt unders0gelser To for Kommissionen63 tyder pa, at en udskiftning af de nuvcerende vertikale strukturer med horisontale skel mellem levering af tjenester/indhold og transport ser ud til at vcere en mulig l0sning pa de typer af hindringer, der blev identificeret i kapitel Ill. Der vii fortsat vcere definitionssp0rgsmal om, hvor tjenesterne skal placeres, men de skulle vcere mere fremtidssikrede, idet de knyttes mindre tit de underliggende teknologier. Skellet mellem to de ikke desto horisontale mindre, at der anvendes scerskilte lovgivningsmcessige kriterier pa de to lag, idet forbindelserne mellem de to lag dog anerkendes. lag muligg0r 63 Op. cit. 19 39 en rcekke I kapitel Ill understregedes betydningen for virksomhederne af at skulle have kontakt forskellige med lovgivningsorganer forbindelse med i forskellige aspekter af deres integrerede for aktiviteter. Det vii skabelsen af et klima for innovation og investering, at disse hindringer fjernes. vcere vigtigt tanken om at ga Hvis fra vertikale lovgivningsmcessige opdelinger til en mere fremgangsmade accepteres, horisontal kan for det virksomhederne at drage fordel af kun at skulle forhandle med en enkelt modpart. lettere g0re det og tjenester Et vigtigt sp0rgsmal er, hvorvidt en sadan rationalisering b0r f0re til, at en enkelt lovgiver behandler alle aspekter - indhold savel som tjenesteudbud og levering - eller hvorvidt en struktur, der deler ansvaret mellem transmissions aktiviteter vii vcere mere velegnet, eller om der skal vcere mange lovgivningsmcessige organer pa begge disse lag. Nogle vii mene, at et enkelt organ vii vcere bedre i stand til at opretholde en mere sammen fremgangsmade, der mere hcengende flydende lovgivningens integrere aspekter af almen interesse og 0konomisk effektivitet i en enkelt ramme. Andre foretrcekker en fortsat adskillelse for at undga risiko for, at den almene interesse bringes i fare som f0lge af 0konomiske prioriteter. kan trcek iboende ved Alligevel er et konvergenstanken, at en streng adskillelse mellem tjenesteudbud pa den ene side og transmission og transport pa den anden side maske ikke er mulig og kunne skabe til sp0rgsmal problemer med hensyn omkring markedsstyrke vertikal integration. og Skabelse af ligevcegt mellem Fcellesskabets og medlemsstaternes ans var til en mulig Nar man ser pa valgmulighederne med fremtidig hensyn lovgivningsmodel, ma der tages hensyn til den made, hvorpa ansvar fortsat vii vcere og delt mellem medlemsstaterne for medlemsstaterne mellem de nationale, de lokale regionale og nogle gange de et myndigheder. fcellesskabssynspunkt EU- af traktaten subsidiaritetsprincippet de omrader, hvor F cellesskabet inden og definerer grundlag pa Ud fra Fcellesskabet kan gribe ind. En sadan foranstaltning gennemf0res, forudsat der er tale om et omrade, hvor Fcellesskabet har kompetence "kun hvis og i det omfang malene for den patcenkte handling ikke i af tilstrcekkelig medlemsstaterne og derfor, pa grund af den patcenkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemf0res pa fcellesskabsplan. " opfyldes grad kan. Sprargsmal 7: Lovgivningens frem~dige udformning IV. 1 Kapitel konvergens praasenterede processens udfordring til de principper. der llgger tit grund for den aktuelle lovgivning, mens kapitel IV. 3 behandlede en r83kke selvst93ndige lovglvnings-sp0rgsmal. IV;2 og kan IV. 4 disse principper indeholder en diskussion af, Kapitel hvorledes finde anvendelse fremover, adskilt for hver sektor, eller "horisontalt" pa forskellige markedssektorer. · Kapitlet rejser, endvidere at relaterede · sp0rgsmal antalJet lovgivningsorganer og m~llem aktivitet pa nationalt plan henholdsvis frellesskabsplan. om balancen tv&!rs af (A) Kraever den en aktuelle nyvurdering at den made, hvorpa reglerne anvendes pa telekommunikations-, radio/tv sprednings- og IT-sektorerne? udvikling (B) Repraesenterer eksistensen at forskellige lovgivningsmyndigheder eller ministerier med ansvar for forskellige aspekter af telekommunikations-, medie- IT aktiviteterne til en lovgivningsmaessig tilsyn pa baggrund at konvergens? og l0sning brugbar (C) Vil konvergensen kraeve en nyvurdering at lovgivningsansvaret pa nationalt plan, taellesskabsplan eller internationait plan, og hvis dette er tiltaeldet, pa hvilke omrader? Pa grund af mange af de leverede tjenesters regionale og globale karakter kan denne subsidiaritetstest opfyldes. Forskellige nationale fremgangsmader kan pa den anden side skade og ikke fremme brugernes interesser, underminere den diversitet, som det indre marked tilbyder, og meget vel f0re til forvridninger, der favoriserer af produktionsfaciliteter i regioner, hvor der findes mindre strenge ordninger. etableringen IV. 5 Spergsmal pa lnternationalt plan Globaliseringen forstcerker konvergensens klart internationale eksempel herpa er den fortsatte hurtige dimension. Et 40 til De ekspansion af lnternettet pa verdensplan, tvivl vii give anledning der uden til yderligere industrielle teknologiske og omstillinger samt til spcendende sociale, kulturelle og i sidste ende kommercielle muligheder. Disse virkninger vii ikke vcere begrcenset Europceiske Fcellesskaber og Nordamerika. De vii med lige sa stor sandsynlighed kunne skabe cendringer blandt vore fundamentale naboer i Central- og 0steuropa og mere bredt lnternettets globale udstrcekning har allerede vist et behov for internationale hZJsninger pa en sasom rcekke sikkerhed, intellektuelle ejendomsrettigheder, told, privatlivets fred, interoperabilitet og cyberkriminalitet. i udviklingslandene. sp0rgsmal centrale sp0rgsmal I modscetning hertil fokuserede mange lovgivningsmcessige i tilknytning til telekommunikation og radio indtil for nylig pa det tv-spredning og nationale eller det i Fcellesskabet pa grund af autorisationens nationale karakter inden for disse sektorer. regionale plan af aspekter regeringer En multilateral dialog om rammerne for de forskellige telekom mu nikations- og informationsteknologi, der industri, involverer i mange i 0jeblikket gennemf0res internationale fora. Kommissionen har gennem en rcekke internationale topm0der om informationssamfundet aktivt fremmet en rcekke lovgivningsinitiativer i de central og 0steuropceiske lande. og at behovet Intellectual effekt relation for politiske Eksisterende internationale organisationer, sasom World Property Organisation (WIPO), ITU og OECD, har overveje erkendt og konvergensens igangscette aktiviteter med til Internet og elektronisk handel. Konvergens var sjette for temaet lovgivningskollokvium64 tilfcelde har dette allerede resulteret i aftaler om principper eller minimumsbestemmelser. Som eksempler kan ncevnes de to WIPO- om traktater ophavsrettigheder visse ("WIPO ophavsrelaterede december og ITU's I nogle rettigheder 1996 fra. 6'4 De konsekvenser af lovgivningsmc:essige telekommunikationskonvergens; Formandens rapport fra det sjette lovgivningskollokvium om tid med regeringens c:endrede privatisering ITU, af Geneve, 11. -13. december 1996. telekommunikationen, i en rolle Copyright Treaty" og ''WIPO Performance and Phonograms Treaty"), samt Bonn erklceringen af juli 1997. informationssamfundet til ~uroparadet arbejder aktuelt pa aspekter i for inden henseende menneskerettigheder, demokratiske vcerdier og udtryksfrihed og ventes at vedtage resolutioner om disse europreiske sp0rgsmal ~inisterkonference om massemediepolitik 1 Thessaloniki i december 1997 ved den 5. assessment Skelscettende globale aftaler sasom Information Technology Agreement (ITA), on Mutual Recognition Agreements conformity og (MRAs) WTO/GATS aftalen om grundlreggende (februar telekommunikationstjenester 1997) har bidraget til et nyt globalt syn pa lovgivningssp0rgsmal. WTO-aftalen finder ikke anvendelse pa radio- og tv-spredning. fakt. orer, lnternettet give anledning Efterhanden som denne indsats styrkes, kan det vise sig, at der ma tages hensyn til nye sasom konvergens og globaltsenng samt indvirkningen af disse 0konomiske cendringer ud over den industrialiserede verden. For eksempel kan til, at sp0rgsmal, der behandles af forskellige organisationer og aktuelt omfatter vigtige nye og mindre konventionelle akt0rer som f. eks. Internet Society, har en afsmittende virkning pa hinanden65. Endvidere vii formelle principper og regler sandsynligvis vcere baseret pa et vist mal af selvregulering fra industriakt0rernes side. I denne forbindelse vii det maske blive anset for at vcere mere hensigtsmcessigt at lancere en international dialog med det formal at na frem til l0sninger, nar og hvis der opstar problemer i forbindelse med teknologisk, social og industriel udvikling. En sadan proces ville vcere fleksibel og aben. Den ville ikke have nogen formelt fastsat tidsramme og ville vcere aben for alle herunder de de internationale forskellige lnternet-organer (f. eks. Internet Engineering Task Force og Internet Advisory Board) samt tekniske eksperter. En sadan international dialog kunne give til nedscettelse af specifikke anledning akt0rer, organisationer, bernrte 65 The l~ternet s?ci~ty er en ikke-statslig profess1onel organisation med det sigte at udvikle en konsensus om fremmer lnternettets videre udvikling. ltz1sninger, som 41 arbejdsgrupper, som skulle fokusere pa sasom digitale specifikke sp0rgsmal, signaturer eller told og beskatning. Det overordnede mal med en sadan proces kunne, nar den er blevet lanceret, vcere at udvikle en international pagt om global kommunikation, sk12mt omfanget af og malene med en sadan pagt endnu ikke er fastlagt. ~,. ~o~. ·. ·. •ernationale · aktivite er1. sc>rri ko er·kn. e :; l. konver9ens. samt til sP4cifl~ke indftydelse pA herRA'. ~ f. eks. ""'·,, aspe ~ ": :::":. ,,tellektuel ejendomsret. • og Int· ", · · ·. 'andet · : ~pitlet·< frefl!)~~YE,Jf: ele. , muligheder/. : s<>nr ;;( de , ,' endv Ji- giver vore. , part{,. lere,·::·· ; korav~ ~' kt:l~~;\g$J~i~~~~ Er der baggrund (A) konvergensen for aktivitet pt! internationalt plan? pa behov af yderligere Hvilke (eventuelle) yderligere trin (8) kra!ves lande, for at opmuntre andre scerlig lande i Central- og 0steuropa, til at skabe betingelser under hvilke den aktuelle udvikling kan udnyttes? ~'RJ •. · Prin~· traar <!. , >,, ;,,;. •. iA,. /. /. ·~yi'tgmuHsihecter':for ·f· - ~. k. ~. -. • _·;:. ·~. -:~> ;: ,. ,,, ' ·· · ·. · h • • og kommentarer Mens formalet med denne gr0nbog er at fremme indhente debatten frem for at tage stilling i denne fase, fastscettes der i afsnit V. 1 nedenfor pa grundlag af tidligere analyser en raakke faalles principper, der kan udg0re et grundlag for fremtidige fremgangsmader i de sektorer, der ber0res af konvergens. I afsnit V. 2 foreslas tre valgmuligheder, som fremme Kommissionen mener debatten om vedtagelse af aktuelle er lovgivningsstrategier, n0dvendigt, af pa konvergensfcenomenet. V. 1 ·· Principper fo. r<clefrfremtidige-. IOV$11Vnlng :i~den;·f9,r. sektqntr, der b«treres af konv,rge~a, , ·. ··>: baggrund dette hvor kan og Uanset om der kommer fuld konvergens eller ej, peger raakken af teknologiske tendenser og markedstendenser, de potentielle de hind ringer lovgivningsmaassige sp0rgsmal, der er identificeret i denne gr0nbog, alle pa et imod hvilket de politiske rendret milj0, malscetninger for disse sektorer skal vurderes. Fremtidige beslutninger ma derfor ikke kun trreffes pa grundlag af lovgivningsmaassige fremgangsmader, der er skrceddersyet involverede sektorer. De b0r ligeledes kunne trrekke pa en fcelles forstaelse af principper, der kan underbygge den fremtidige indsats. til de I dette afsnit fremf0rer Kommissionen fors0gsvis fem sadanne principper, hvortil der 0nskes kommentarer. 1. Lovgivning ber begraenses ti/ det, der er strengt nedvendigt for at mi klart identificerede ma/. myndigheder Pa grund af hastigheden, dynamikken og den innovative styrke i de sektorer, der er ber0rt af konvergens, ma de undga offentlige fremgangsmader, til overregulering, eller som simpelthen fors0ger at udvide eksisterende regler og inden mediesektorerne og til aktiviteter, der i dag i vid udstrcekning ikke er underlagt lovgivning. telekommunikations- omrader f0rer der for Alie de regler, der indf0res, b0r vcere til at opfylde klart skraaddersyet 42 identificerede mal pa en proportional mf:lde. 2. Fremtidige lovgivningsmaessige fremgangsmader ber imedekomme brugernes behov i at central prioritet valgmulighed, En alle lovgivningsmcessige rammer b0r vcere at s0ge at im0dekomme brugernes behov med hensyn til at give dem st0rre forbedre serviceniveauet og scenke priserne, samtidig med forbrugernes rettigheder og den generelle almene interesse sad an fremgangsmade ud er overensstemmelse med de bredere politiske malscetninger, der anerkender den vigtige rolle, som mange sektorer spiller med hensyn til at bringe informationssamfundet ind i borgernes dagligdag. En fuldt sikres. 3. Lovgivningsmaessige beslutninger ber baseres pa et behov for klare og forudsigelige rammer. kan kan Lovgiverne b0r s0ge at sikre klare og forudsigelige rammer, inden for hvilke investere. Hvor erhvervslivet sp0rgsmal til markedsakt0rerne, skal dette g0res klart. Nar nye aktiviteter skaber uvished med hensyn til, hvordan og om de skal reguleres, b0r dette tydeligg0res. overlades Dette betyder ikke, at rammerne ikke kan udvikle sig, men de b0r g0re det pa fastsatte kriterier, baggrund af forud til at reagere pa idet fleksibiliteten i hastig cendringer pa et marked udvikling sa vidt muligt bevares. 4. Sikring af fuld deltage/se i et konvergeret milje. Pa grundlag af de eksisterende begreber om forsyningspligtydelser og levering af offentlige tjenesteydelser inden for radio- og tv-spredning b0r de offentlige myndigheder s0ge at sikre, at alle er i informationssamfundet. Konvergens vii i denne sammenhceng sandsynligvis frembyde nye former for deltagelse. til at deltage i stand 5. Uafhaengige og effektive lovgivere vii vaere af central betydning i et konvergeret milje. 43 af lettere tendens gar konvergensen i Mens den generelle retning lovgivning, understreger den 0gede konkurrence, som har medf0rt, behovet for effektive og uafhcengige lovgivere. Lovgivningsmcessig uafhcengighed er scerlig vigtig, hvor staten besidder en del af aktierne i en markedsakt0r. V. 2 Valgmuligheder I forblnd. eJs9 med lovgivnlngens. L1dvikllng Hvis det fastslas, at der er behov for at i den generelle overveje cendringer fremgangsmade lovgivningsmcessige i lyset imod hen tendenserne af konvergens, kan der vaare mange mader, hvorpa en sadan rendring kan opnas. I overvejelserne af mulige strategier vii en vellykket formel sandsynligvis krreve mere end blot fleksible rammer for nye typer af tjenester. Det vii endvidere vcere af afg0rende betydning, at der etableres en guide, der g0r det muligt for de eksisterende rammer at tilpasse sig eller blive tilpasset i et tempo, der fortsat sikrer retfcerdige ikke-diskriminerende markedsvilkar, og som sikrer, at brugernes interesser tjenes vel. og og made, hvormed Den hastighed aandringer forvaltes, er det centrale punkt i overgangssp0rgsmalet. Denne grnnbog kan ikke foresla en specifik tidsramme. forventer Kommissionen, at Alligevel debatten fokuserer pa tre grundlaaggende valgmuligheder til med lovgivningsmcessig udvikling, selv om en sadan liste over valgmuligheder hverken er udt0mmende eller endegyldig. Valgmulighed 1: Bygge videre pa de nuvmrende strukturer hensyn udgivelse I dette tilfcelde ville de nuvcerende vertikale reguleringsmodeller blive bevaret. Dette betyder, at der ville blive anvendt forskellige regler for telekommunikation samt radio- og tv-spredning og i mindre omfang Med udgangspunkt i de etablerede principper ville disse eksisterende lovgivningsrammer pa EF-plan og nationalt plan blive udvidet pa ad hoc basis, hovedsageligt pa nationalt plan for at opfylde kravene inden for et konkurrencepraaget marked og im0dekomme udfordringerne i forbindelse med nye teknologier og tjenester. IT. og Normale fortolkningsprincippper ville finde anvendelse pa enkelttilfcelde for at l0se sp0rgsmal om, hvor specifikke aktiviteter h0rer hjemme. Koordinationen kan i det n0dvendige omfang styrkes pa europreisk plan i et fors09 pa at nedbringe risikoen for til et minimum gennem fragmentering nationale regler, der finder forskellig anvendelse i forskellige medlemsstater pa de fremkommende tjenester. Den hastighed, hvormed der ville blive gennemf0rt cendringer, ville afhrenge af den hastighed, hvormed innovationen sker, og af konkurrencens effektivitet. Dette ville tillade de lovgivningsmressige rammer at reaktion pa tilpasses som markedskrrefterne, og behovet for en ny kunne deregulering/regulering runde undgas. til at stille for rendring En sAdan fremgangsmade ville minimere behovet i den nrermeste fremtid og kunne vrere effektiv med hensyn forudsigelige lovgivningsmressige rammer til rAdighed for investeringerne, samtidig med at man ville undga, at der skabes uberettigede hindringer inden for det indre marked. Den kunne imidlertid ogsa bevare visse anomalier, der i dag virker afskrrekkende pa investeringerne. Den hastighed, hvormed rendringerne sker, og disses omfang kunne, hvis der ikke sker en koordinering pa europreisk plan, risikere at skabe betydelige nye hindringer mellem medlemsstaterne og at sinke til informationssamfu ndet. overgangen Valgmulighed 2: Udvikle en separat lovgivningsmodel for nye aktiviteter, som sameksistere med lovglvningen for radio- og tv-spredning skulle Denne valgmulighed ville betyde, at medlemsstaterne ville udtage nye tjenester og aktiviteter pa tvcers af traditionelle grcenser og anbringe dem under et scerskilt regelscet, hvor der i det hele taget er brug for regler. Dette ville muligg0re udvikling koordineret af fremgangsmade forbindelse med de der mange karakteriserer det konvergerende marked, gennem oprettelse af en ny kategori af tjenester parallelt med eksisterende reguleringsmodeller for telekommunikation og radio- og tv-spredning. I alt vcesentligt h0jvrerdiaktiviteter, en i for en ville resultatet blive en udvikling vrek fra teknologibaserede eller platformbaserede markedsgrrenser rcekke tjenester, samtidig med, at rammerne for traditionelle basale telekommunikations tv samt aktiviteter spredningsaktiviteter kan tilpasses mere gradvist. radio- lang og Det st0rste problem ved en sadan fremgangsmade vii vcere at bestemme grrenserne for, hvad der skal udg0re en del af en ny virkelighed med tjenester underlagt en let lovgivning, og hvad der skal forblive en del af den traditionelle lovgivning. En fremgangsmade kunne vrere at identificere visse typer af tjenester f. eks. Web-tv eller lnternettet eller drift af adgangsstyringssystemer negativt som hverken telekommunikation eller radio- og for tv-spredning. Erfaringer med telekommunikationssektoren tjenester af definition tilbage pa baseret pa, hvad der er monopolomradet, praktiske vanskeligheder i forbindelse med en sadan fremgangsmade. liberaliserede inden viser de Valgmulighed 3: Gradvist indfere en ny lovgivningsmodel, som daJkker hele udbuddet af eksisterende og nye tjenester er den mest valgmulighed Denne vidtrrekkende. en Den grundlreggende nyvurdering og reform af den nuvrerende lovgivning. krrever rammer eksisterende Dette indebrerer ikke n0dvendigvis en hel ny rcekke love, men snarere at der ses pa, hvordan kan tilpasses for at fremme fleksibilitet, fjerne forskels uoverensstemmelser, behandling tvcers af sektorerne og fortsat sikre realisering af malscetninger af almen interesse. I stedet for blot at grelde visse tjenester ( som foreslaet under Valgmulighed 2), ville denne valgmulighed etablere rammer, der drekkede alle sektorer. undga for og pa inden afl0se definitionerne Denne valgmulighed krrever en bredere definition af kommunikationstjenester, der kan pa telekommunikationstjenester og radio- og tv-spredningstjenester frellesskabs lovgivningen. Proportionalitet ville vrere et n0dvendigt trrek ved det nye milj0, under den forudscetning, at lovgivningsniveauet inden for en sadan bred definition skal i 44 tilpasses tjenestens art og konkurrencens intensitet. i f0re vii til ambiti0s. Dog En sadan valgmulighed kan anses for at den vCBre ikke pludselige n12>dvendigvis 0delreggende rendringer. Metoden kan gradueres, sa den f0rste omgang fokuserer pa prioriterede omrader, hvor konsekvent for der er behov fremgangsmade (f. eks. netdrift eller adgangssprzirgsmal). Et andet vresentligt denne fremgangsmade ville vrere, at den tilled tilstrrekkelig tid til overgang fra den gamle til en ny ordning. en lovgivningen trrek ved i Sp~rgsai~l 9: Prlncipper og munge ,. ' '. astrategler pc\ baggrund af: ,,,. ·konvergense~ Kapitet. ·y. ~M~peger en rcekke. v~~entlige '"''; , ' ,,,,, ,~HPer,. · som vii k~m~e,,:~a9,nf3. poli ·. ~ ~ i}1l~ '. ,~dige ba~! •. kon •en:;:, tr~ Det · foresiar::' ··. · 'riiuDg,. ~et:<. ·:/~l<tuelle 'hvorj:>a. ssige strategier. ~nde~ for de tovg~ orer ville• kun~e,;:s~ilR. ~~~. es, forskel. ,tter derr ~~de ~~~~~' Hvilken effekt vii konvergensen (A) have pa de principper for den fremtidige for lovgivning, telekommunikations-, medie- IT- sektorerne, og skal disse principper tilpasses pa baggrund af konvergensen? gCBlder som og Hvis (8) tilpasning af lovgivningsstrategier, tilpasning da: konvergensen krCBver eksisterende sadan en skal (i) s0ge at bygge pa, og hvor det er hensigtsmressigt, udvide eksisterende rammer, fremfor at skabe nye; (ii) skabe nye rammer for mange online og skal tjenester, rammerne, som pa anvendelse og interaktive sameksistere med aktuelt traditionelle radiospredningsaktiviteter, eller telekommunikations- finder som (iii) s0ge at skabe omfattende rammer, der ensartede tre alle anvender lovgivningsstrategier sektorer. pa 45 V. 3 Tldsplan for fremtidlgeaktlvlteter De aktiviteter, som paregnes gennemf0rt, ventes at f0lge nedenstaende skematiske tidsplan: • En fem-maneders offentlig h0ringsperiode ( december 1997 til april 1998 inklusive). • Udarbejdelse af en rapport om denne offentlige hrzJring i juni 1998. • Radet og Europa-Parlamentet ventes at vedtage eventuelle beslutninger om dette sp0rgsmal i andet kvartal af 1998. • Som reaktion pa disse beslutninger vii Kommissionen kunne udarbejde en Handlingsplan for slutningen af 1998. konvergens • Den allerede telekommunikationsgennemgang blive gennemf0rt i 1999. varslede vii inden vigtige aktiviteter Ind imellem disse mileprele vii der vrere et antal for mediefeltet. Den h0jtstaende Oreja-gruppe om audiovisuelle politikker er indkaldt og ventes at aflevere en rapport i september 1998. En stor konference om sp12ngsmalet er planlagt til afholdelse i april 1998 i Birmingham, finansieret i fCBllesskab af det britiske formandsskab og Kommissionen. V. 4 Konklusioner Denne gr0nbog analyserer konvergens indflydelse pa de frenomenet og dets eksisterende lovgivningsmcessige rammer for og telekommunikations-, medie- informationsteknologisektorerne. Konsekvenserne af denne udvikling er vidtrcekkende. Konvergens handler ikke alene om teknologi. Den handler om tjenester og om nye mader at g0re forretninger pa interagere med og samfundet. De rendringer, som beskrives i denne potentielle muligheder i betydeligt omfang at forbedre livskvaliteten for de europCBiske borgere, for bedre at integrere Europas regioner som et centralt element i den for at g0re europreiske 0konomi, og og virksomhederne mere konkurrencedygtige pa de globale og nationale markeder. grnnbog, for effektive rummer Fremkomsten og af nye videreudviklingen af eksisterende tjenester samlede ventes tjenester udvide det at stilling til sp0rgsmalene og at opstille klare malscetninger for den fremtidige politik. Med denne grnnbog igangscettes en ny fase i Den Europceiske Unions politiske strategi for kommunikationsmilj0et. Som sadan reprcesenterer den et centralt element i de overordnede rammer, som er opstillet for at st0tte udviklingen af et informationssamfund. Den bygger pa de aktuelle stcerke sider ved de opstillede rammer for telekommunikation (lanceret med den skelscettende 1987-gr0nbog om telekommunikation66 for medier og til initiativer forskellige ( etableret ved fcellesskabslovgivning) og indbyder alle interesserede parter til at kommentere lovgivningens i kommunikationsmilj0et efter 1998, inden for de ber0res af konvergens. fremtidige udformning sektorer, som } lette den Det f0rste trin skal bane vejen for udvikling lovgivningsmilj0, af et hensigtsmcessigt fulde opnaelse af som vii mulighederne, af tilbydes som informationssamfundet, i Europas og dets borgeres interesse, nar det 21. arhundrede begynder informationsmarked og skabe nye veje ud til borgeren, baseret pa Europas rige kulturarv, potentiale innovation og kreative ambitioner. for til yderligere i Central- integration vii Den globale karakter, som kendetegner dagens kommunikationsplatforme, scerlig lnternettet, er en n0gle, som vii abne d0ren af skabe verdens0konomien. Dette muligheder og udfordringer ikke alene for Den Europceiske Union, men ogsa for vore naboer 0steuropa, Middelhavsomradet og i udviklingslandene i almindelighed. Samtidig g0r den lave omkostning, som det krcever at etablere sig pA World Wide Web, det muligt for virksomheder af alle st0rrelser at fa en rcekkevidde. regional Globalisering vii derfor vcere et centralt tema udvikling, efterhanden som cendringerne i Europa viser sig i udvikiingen over hele verden. fremtidige global den og og i til at kraftig drivkraft Hvis Europa kan rumme disse cendringer ved at skabe et milj0, som st0tter i stedet for at hcemme forandringsprocessen, vii vi til skabt en have jobskabelse og vcekst, for0ge forbrugernes valgmuligheder og fremme den kulturelle diversitet. Hvis Europa ikke er i stand til at g0re dette, eller ikke er i stand til at g0re det hurtigt nok, er der en reel risiko for, at vore virksomheder og i borgere vii blive tvunget til at k0re den krybesporet informationsrevolution, som virksomheder, brugere og regeringer rundt om i verden har taget til sig. vejen mod pa til Det involverede sp0rgsmal er komplekst og vii krceve mange dr0ftelser, f0r der kan fremscettes nye forslag fcellesskabsinitiativer. Denne gr0nbog har til formal at igangscette sadanne dr0ftelser, og alle interesserede parter opfordres til at deltage. Det er habet, at disse dr0ftelser vii vcere dybtgaende og vidtrcekkende. Resultaterne af denne offentlige hrzJring vii blive offentliggjort i en meddelelse fra Kommissionen i Juni 1998. fordelene Denne gr0nbog reprcesenterer et trin pa ved vejen mod at sikre konvergens for den europceiske sociale og 0konomiske udvikling. Juni-meddelelsen vii g0re det muligt for Europa-Parlamentet, Ministerradet, Det 0konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget at tage politisk 66 KOM(87) 290 endelig udgave 46 Dette bilag beskriver de eksisterende lovgivningsmilj0er i Den Europceiske Union inden for telekommunikations- og mediesektorerne. Fravceret af regulering inden for IT-feltet noteres ligeledes. som Telekommunikationslovgivningen forbereder sig pa fuld liberalisering Der er nu blevet fastsat klare rammer for reel konkurrence i hele Den Europceiske i vid udstrcekning er Union, gennemf0rt i de nationale tovgivninger nu, hvor 1998-fristen nrermer I virkeligheden har overgangen fra monopol tit reel konkurrence krrevet en dybtgaende reform for lovgivningen telekommunikationssektoren med aftatte regler for fastseettelse af datoerne for liberalisering for fee lies udarbejdelse lovgivningsmeessige rammer omfattende, bl. a. : sektoren af inden sig. og af af for markedsadgang - betingelser (f. eks. for rammer autorisation - procedurer, tidsplaner, eventuelle tilknyttede vilkar); frelles bevarelse af den almene interesse rammer, der garanterer (f. eks. forsyningspligtydelser og specificerer kundernes rettigheder i taletelefoni forbindelse med f. eks. og regler for databeskyttelse og beskyttetse af privattivets fred); - samtrafik og interoperabilitet mellem tjenester og net og en retfrerdig fordeling (f. eks. adgang til numre, tilgrengelighed af radiofrekvensspektrum). ressourcer af En grundleeggende betragtning har vreret at begrcense lovgivningen til det minimum, der krreves for at sikre den overordnede almene interesse og muligg0re en effektiv indtrceden pa markedet samt bceredygtig konkurrence. i de lovgivningsmeessige Det centrale rammer telekommunikationssektoren for har vreret net og udbud af tjenester (herunder aspekter forbindelse med beskyttelse af den almene interesse) og ikke indhold, der transmitteres over disse net. Tre aspekter omkring denne fokusering pa et indre regulering af det i 47 marked fremhreves: for telekommunikation kan - - af hindringerne fjernelsen for investering og innovation inden for det indre marked; sikring af vilkar, der st0tter pan europreiske net og tjenester; - opretholdelse af et bestemt serviceniveau for brugerne. ud 1997, WfO/GA TS aftalen om grundtreggende telekommunikation, der blev indgaet d. 15. fuldt i er februar EU's overensstemmelse med lovgivningsmressige rammer for denne sektor. Dette gcetder ikke blot datoerne for liberalisering, men ogsa de underliggende lovgivningsmcessige principper. Aftalen dcekker ikke radio- og tv-spredning, og den finder pa telekommunikations- (transport) tjenester. nogen saledes Den "indholdstjenester''67 eventuett transmitteres telekommunikations via tjenester. anvendetse omfatter ikke kun der , for bevcegelighed Audiovisuel lovgivning Pa frellesskabsplan har den nuvcerende audiovisuelle lovgivning til formal at opna tjenester fri overensstemmelse med artikel 59 i traktaten. Den er et eksempet pa anvendelsen af subsidiaritetsprincippet, i henhold til hvitket frellesskabslovgivning kun vedtages, nar den er absolut n0dvendig for at na ovenncevnte mat i regler er blevet traktaten. Nationale det er koordineret m!Jdvendigt for at fjerne de hindringer, der disse sky Ides lovgivninger, nar sadanne regler er berettigede af hensyn tit den almene interesse. i det omfang, forskelle mellem levering udelukker 67 EU - GATS forpligtelserne om grundlaaggende telekommunikationstjenester den 0konomiske aktivitet, der bestar i levering at ind hold, kraaver som telekommunikationstjenester til transport, idet en specifikke sadan forpligtelser, som EU har indgaet inden for andre relevante sektorer. EU har ikke overtaget nogen GATS-forpligtelser audiovisuelle tjenester/radio- og tv-spredningstjenester. Der er ogsa nogle undtagelser til princippet om mest begunstigede nationer inden for de audiovisuelle tjenester for at beskytte kulturelle vaardier. underlagt om er i ikke forhold tidligere erkendt, at Domstolen har medlemsstaterne, da der findes nogen harmonisering pa fcellesskabsplan, kan palcegge serviceudbydere fra andre lande deres nationale regler, hvor disse regler har den almene interesse for 0je og til dette mal. 68 Denne stAr retspraksis f0rte til vedtagelsen af det vigtigste fcellesskabsinstrument pa dette omrade, det sakaldte fjernsyn uden gra:mser-direktiv, der koordinerer nationale bestemmelser pa en rcekke omrader vedr0rende og radio- af levering ourisdiktionskriterier, fjemsynstjenester reklame, teleshopping, beskyttelse af mindrearige, offentlig orden, berigtigelsesret, fremme af europceiske programmer). sponsorering, jurisdiktion Direktivet er baseret pa princippet om kontrol i "hjemlandet", dvs. kontrol udf0rt i oprindelseslandet, af myndighederne tv radio- og under hvis selskabet h0rer. Det har bevist dets effektivitet · i det nuvcerende radio- og tv Et direktiv70 om spredningsmilj0. 69 cendring af den oprindelige tekst fra 1989 blev for nylig vedtaget for at tilpasse de lovgivningsmcessige til cendringerne i det audiovisuelle landskab. Det nye direktiv skal transponeres inden udgangen af 1998. Kommissionen vii sikre, at denne proces realiseres stramt. rammer ikke, for den frie bevcegelighed Direktivet overlader visse sp0rgsmal til medlemsstaterne, og et af disse er autorisation. Man mente at forskellene pa disse omrader ville skabe hindringer for det indre markeds funktion, for dvs. fjernsynsudsendelser. Medlemsstaterne skal sikre, at radio- og tv-selskaberne inden for deres jurisdiktion opfylder de minimumskrav, der er fastsat i direktivet, men de kan (i overensstemmelse med traktaten) beslutte, i (3) artikel 189 hvordan skal sadanne gennemf0res pa nationalt plan. forpligtelser 88 Sag nr. C52/79 af 18/3/80 Procureur du Roi v. Marc J. V. C. Debauve 811 Se "Anden rapport om anvendelse af direktiv 89/552/ECZJF" KOM(97)523 endelig udgave af 24/10/1997 10 Direktiv 97/36/EF om aendring af direktiv 'Fjernsyn uden 89/552/ECZJF, direktivet om grmnser' af 30. 6. 1997, EFT nr. L202, 30. 7. 97, s. 60 for rammer Yderligere to initiativer er blevet truffet til dels med det formal at supplere fjernsyn uden grcenser-direktivet ved at skabe lovgivningsmcessige 'det europceiske audiovisuelle omrade'. I 1993 vedtog Radet et direktiv om koordinering af regler om ophavsrettigheder og visse ophavsretbeslcegtede der satellit-tv og finder anvendelse kabelretransmission. 71 har Senest Kommissionen fremsat et forslag til direktiv om af lovfcestet adgangsstyringstjenester. 72 beskyttelse rettigheder, pa til at i praksis fra ovenncevnte fcellesskabs Bortset initiativer er den audiovisuelle lovgivning hovedsageligt Lovgivningen national. omkring audiovisuelle tjenester er generelt enten positiv (en opfyldelsesforpligtelse, dvs. levere en afbalanceret programflade) eller negativ (lovgivning for at begrcense visse typer af materiale, f. eks. tilskyndelse til racehad). Positive forpligtelser opfyldes ofte i varierende omfang medlemsstaterne imellem af tv-selskaber, der har faet palagt tjenesteforpligtelse. en Eksisterende lovgivning er tildels baseret pa den omfattende tilgcengelighed ( dets "gennemtrcengningskraft"). Det er klart, at lovgivningen en opfylde i en digital proportionalitetstest, og tidsalder b0r den og er den faktisk allerede ved at udvikle sig. Dette betyder, at en lettere lovgivning kunne vcere passende, afhcengigt af tjenestens art (f. eks. er satellit- eller kabel-betalings-tv generelt underlagt en lettere lovgivning end "frit i luften" tv, der vel nok er det mest gennemtrcengende af alle medier). offentlig ska I Udgivelse og IT af en mere telekommunikation for inden Udgivelsessektoren opererer begrcenset rammerne lovgivning sammenlignet sektorspecifik den med tv- audiovisuelle og fcerre spredningssektoren, og der er hindringer for adgang (i form af formelle autorisationskrav), selv om der gcelder strikse regler for denne sektor. sektor/radio- og finder af de en Samtidig kontrolmekanismer, der gcelder for radio og tv-spredning (f. eks. dem, der vedr0rer rcekke 71 93/83/E0F, EFT nr. L 248, 6. 10. 93 72 KOM(97)356 endelig udgave af 9. 7. 1997 48 (og navnlig udenlandsk ejerskab og pluralisme, berigtigelsesret) ligeledes anvendelse pt! udgivelsessektoren pt! pressen), hvilket afspejler den almene interesse, der er gceldende for begge sektorer. Men implementeringen af nogle at disse principper for forlagssektoren sker gennem selvregulerende organer som industrirad eller eller f. eks. presse- til de i modscetning praksiskodekser, for stcerkere pa lovgivningsintervention radiospredningsfeltet. Derudover finder mange af de generelle regler i forbindelse injurier, med offentlig moral, af privatlivets intellektuelle og adgang til offentlige dokumenter ligeledes anvendelse pa udgivelsessektoren. reklame, fred, beskyttelse ejendomsrettigheder krcefter for tradition IT- og softwareindustrierne har endnu mindre sektorspecifik regler lovgivning, selv om horisontale sasom eksportkontrol, elektromagnetisk interferens eller forbrugerbeskyttelse ogsa gcelder her, og det samme g0r den generelle konkurrencelovgivning. end IT- og I nternettet er tcettere knyttet til softwareindustrierne til telekommunikation, hvis infrastruktur det anvender. Mens det net, over hvilket en star del af lnternet-trafikken formidles er lovgivning, har underlagt en detaljeret og organiseringen, for af tildelingen lnternettet i vid udstrcekning vceret industri og brugerstyret. F cellesskabet har aktivt st0ttet en i dets arbejde omkring skadeligt eller ulovligt indhold pa lnternettet og mere generelt i medierne. 73 industristyret indfaldsvinkel forvaltningen ressourcer inden Mens indfaldsvinklerne kan rendre sig, scerlig pli centrale omrader sasom · navngivning og adressering, har der kun vreret begrrenset sektorspecifik lovgivning vedr0rende lnternettet i Europa. 74 73 Op cit. note 28 se Gr"nbog om beskytte/se af mindrearige og den · menneskelige vSBrdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester, KOM (96) 483, 16. 10. 97 og Meddelelse om ulovligt og skadeligt indhold pa Internet, KOM{96) 487, 16. 10. 97. 74 Dette star i modscetning i Singapore, Vietnam eller Kina}, hvor der er blevet indflllrt begr~nsninger. indfaldsvinklen til 49 ISSN 0254-1459 KOM(97) 623 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 15 16 Katalognummer CB-C0-97-701-DA-C ISBN 92-78-28992-2 Kontoret for De Europreiske Frellesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg