title: WRITTEN QUESTION No. 3967/97 by Reimer BÖGE to the Commission. Need for a general directive on animal feedstuffs

eurovoc_concepts:
EC Directive
animal health
animal nutrition
milk
product quality
protection of animals

text: C 196/42 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 Answer given by Sir Leon Brittan on behalf of the Commission (2 February 1998) Respect for human rights and fundamental freedoms in China is still a matter of constant concern to the Commission. It has never failed, where it believes there is justification, to express its concern about the human rights situation in Tibet in particular. The Commission has no precise information on the facts reported by the Honourable Member. Should they be confirmed, the Commission › as in the past › would undoubtedly raise any infringement of human rights or assault on human dignity as part of the bilateral dialogue with China. (98/C 196/59) WRITTEN QUESTION E-3967/97 by Reimer Bo¤ge (PPE) to the Commission (12 December 1997) Subject: Need for a general directive on animal feedstuffs Does the Commission agree that given the large number of directives currently in existence there is a need for a general feedstuffs directive to create a clearly defined and manageable framework for EU legislation in this field? If so, what key objectives and principles does the Commission feel should be covered as a matter of priority? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (3 February 1998) The Commission agrees with the Honourable Member that, because of their large number, the directives governing feedingstuffs should be recast into a single directive as soon as convenient. Work did start with this aim in view but it has had to be suspended, unfortunately, because of other more pressing problems. The Commission agrees that the current legislation should be recast mainly with a view to simplification but without abandoning the objectives that saw its introduction in the first place, i. e. protection of animal and human health, environmental protection, maintaining feed quality and providing information for livestock rearers. Simplification should result in the adoption of rules that, because they are transparent, can be better applied by the various operators and by the feedingstuffs industry in particular. (98/C 196/60) WRITTEN QUESTION E-3968/97 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (12 December 1997) Subject: The year 2000 problem The London Times of Sunday 23 November reports that a team of specialist consultants submitted a report to President Clinton, according to which the simultaneous introduction of the euro and the reprogramming of computers required for the transition to the date 2000 ((cid:145)the year 2000 problem(cid:146)) poses insurmountable problems for Europe, both of a technical and economic nature


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om fastsættelse for 1998 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører polsk flag

eurovoc_concepts:
Poland
conservation of fish stocks
fishery management
fishing licence
fishing regulations

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 12. 1997 KOM(97) 705 endelig udg. 4P * Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om fastsættelse for 1998 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører polsk flag (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Ifølge akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse forvaltes de fiskeriaftaler, som disse lande har indgået med tredjelande, af Fællesskabet. På grundlag af den bilaterale fiskeriaftale, der blev indgået mellem Polen og Sverige i 1978, har Fællesskabet på Sveriges vegne ført konsultationer med Polen, der har resulteret i et gensidigt fiskeriarrangement for 1998. Formålet med dette forslag til forordning er at bemyndige polske fartøjer til at udnytte de kvoter, de har faet tildelt i EF-farvande i 1998, i overensstemmelse med ovennævnte gensidige arrangement. £ Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om fastsættelse for 1998 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører polsk flag RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur1, særlig artikel 8, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 124 i 1994-tiltrædelsesakten forvaltes de fiskeriaftaler, Kongeriget Sverige har indgået med tredjelande, af Fællesskabet; Fællesskabet har på Kongeriget Sveriges vegne og i overensstemmelse med proceduren i fiskeriaftalen af 1. februar 1978 ført konsultationer med Republikken Polen om de gensidige fiskerirettigheder for 1998; under disse konsultationer blev delegationerne enige om at henstille til deres respektive myndigheder, at der fastsættes visse fangstkvoter for 1998 for den anden parts fartøjer; på baggrund af resultatet af konsultationerne med Polen bør der træffes de nødvendige foranstaltninger for 1998; Rådet skal fastsætte de særlige betingelser, der skal gælde for fangster, som kan tages af fartøjer, der fører polsk flag; det fiskeri, der er omhandlet i denne forordning, er undergivet de relevante kontrolforanstaltninger i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik2; 1 2 EFT L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordning ændret ved 1994-tiltrædelsesaktcn. EFT L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. 2> i artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1381/87 af 20. maj 1987 om fastsættelse afmærknings- og dokumentationsbestemmelser for fiskerfartøjer3 er det fastsat, at alle fartøjer med tanke med nedkølet havvand om bord skal medføre et af en kompetent myndighed certificeret dokument med angivelse af tankenes kalibrering i m3 med intervaller på 10 cm; det er-af almene hensyn strengt nødvendigt, at denne forordning anvendes fra den 1. januar 1998- UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Fartøjer, der fører polsk flag, kan fra 1. januar til 31. december 1998 drive fiskeri efter ' de arter, der er anført i bilag I, inden for de i nævnte bilag fastsatte geografiske og mængdemæssige begrænsninger og i overensstemmelse med denne forordning i medlemsstaternes 200 sømil-fiskerizoner i Østersøen. Fiskeri efter torsk er forbudt i Østersøen, Bælterne og Sundet fra 10. juni til 20. august 1998 inkl. 2. Fiskeri, der er tilladt i henhold til stk. 1, må kun ske i de dele af fiskerizonen pa 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra de basislinjer, hvorfra medlemsstaternes fiskerizoner måles. 3. Uanset stk. 1 er uundgåelige bifangster af arter, for hvilke der i en zone ikke er fastsat kvoter, tilladt inden for de grænser, der er fastsat i de bevarelsesforanstaltninger, der gælder for den pågældende zone. 4. Bifangster i en given zone af arter, for hvilke der er fastsat kvoter i denne zone, afskrives på den pågældende kvote. Artikel 2 1. Fartøjer, som fisker inden for de i artikel 1 fastsatte kvoter, skal overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger og øvrige bestemmelser, der gælder for fiskeriet i de i artikel 1 nævnte zoner. 2. Fartøjerne fører en logbog, hvori de i bilag II anførte oplysninger indføres. 3. 4. Fartøjerne skal i overensstemmelse med reglerne i bilag III fremsende de i dette bilag anførte oplysninger til Kommissionen. Fartøjer med tanke med nedkølet havvand skal om bord medføre et af en kompetent myndighed »certificeret dokument med angivelse af tankenes kalibrering i m3 med intervaller på 10 cm. 5. Registreringsbogstaverne og -numrene for fartøjerne skal tydeligt anføres på begge sider af fartøjets forstavn. 3 EFT LI 32 af 21. 5. 1987, s. 9. Artikel 3 1. Fiskeri er betinget af, at Kommissionen på Fællesskabets vegne efter anmodning fra de polske myndigheder har udstedt en licens og en særlig fiskeritilladelse, og at de i bilag II og III anførte betingelser er overholdt. Kopi af disse bilag og af licensen og den særlige fiskeritilladelse skal findes om bord på hvert fartøj. De fartøjer, som skal have licens til at fiske i Fællesskabets zone i en given måned, anmeldes senest den tiende dag i den forudgående måned. Fællesskabet behandler omgående anmodninger i månedens løb om ændringer i den månedlige liste. 2. Ved indgivelse af ansøgning om licens og særlig fiskeritilladelse til Kommissionen gives følgende oplysninger: (a) fartøjets navn; (b) registreringsnummer; (c) havnekendingsbogstaver og -nummer; (d) registreringshavn; (e) ejerens eller befragterens navn og adresse; (f) bruttotonnage og længde overalt; (g) maskinkraft; (h) kaldesignal og radiofrekvens; (i) fangstmetode; (j) fiskerizone; (k) arter, der vil blive fisket efter; (1) periode, for hvilken der søges om licens. ; 3. Udstedelse af licenser og særlige fiskeritilladelser er betinget af, at antallet af gyldige licenser på et vilkårligt tidspunkt inden for en given måned eller et givet år ikke overstiger det i bilag I anførte antal. 4. Kun fiskerfartøjer under 45 m vil opnå tilladelse til fiskeri. 5. Hver licens og særlig fiskeritilladelse gælder for ét fartøj. Hvis to eller flere fartøjer fisker i fællesskab, skal hvert af disse fartøjer have en licens og en særlig fiskeritiUadelse. 6. Licenser og særlige fiskeritilladelser kan tilbagekaldes med henblik på udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Tilbagekaldelser far virkning dagen forud for datoen for Kommissionens udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Nye licenser og særlige fiskeritilladelser får virkning fra udstedelsesdatoen. 7. Licensen og den særlige fiskeritilladelse tilbagekaldes helt eller delvis ulden udløbstidspunktet, såfremt de i bilag I fastsatte respektive kvoter er opbrugt. 8. Licensen og den særlige fiskeritilladelse tilbagekaldes i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne forordning. v s 9. Der udstedes i en periode på op til tolv måneder ikke licens og særlig fiskcritilladclsc til fartøjer, for hvilke forpligtelserne i henhold til denne forordning ikke er overholdt. 10. Kommissionen skal på Fællesskabets vegne meddele Polen navnene på og beskrivelse af de polske fartøjer, som ikke vil få tilladelse til at fiske i Fællesskabets fiskerizone de(n) følgende måned(er) som følge af overtrædelse af Fællesskabets regler. Artikel 4 Fartøjer, som har tilladelse til at fiske den 31. december, kan fortsætte med at fiske fra begyndelsen af det følgende år, indtil listen over de fartøjer, som har tilladelse til at fiske i det pågældende år, er forelagt for og godkendt af Kommission på Fællesskabets vegne. Artikel 5 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen Fællesskabers Tidende. i De Europæiske Den anvendes fra den 1. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den. december 1997. På Rådets vegne Formand 6 BILAG I Polens fangstkvoter for 1998 Sveriges fiskerizone(I) Art Sild Brisling Torsk Skrubbe Zoner, hvor fiskeri er tilladt ICES Illd ICES Illd ICES Illd ICES Illd Mængde (tons) 5 000 5 000 400 400 } } } > Antal licenser 40 (2) (1) (2) Svenske farvande syd for 59°30' N i Østersøen. Højst tre moderskibe, der ikke deltager i fiskeriet, kan også anvendes samtidig. ± BILAG II Når der fiskes inden for den fiskerizone på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som er omfattet af Fællesskabets fiskeriforskrifter, indføres følgende oplysninger i logbogen: 1. Umiddelbart efter hvert træk: 1. 1. fangstmængde pr. art (i kg, levende vægt); 1. 2. dato og klokkeslæt for trækket; 1. 3. fangstposition; 1. 4. fangstmetode. 2. Umiddelbart efter hver omladning til eller fra et andet fartøj : 2. 1. angivelsen "modtaget fra" eller "overført til"; 2. 2. mængde pr. omladet art (i kg, levende vægt); 2. 3. navn og havnekendingsbogstaver og -nummer for det fartøj, til eller fra hvilket omladningen fandt sted; 2. 4. omladning af torsk er ikke tilladt. 3. Umiddelbart efter hver landing i en havn i Fællesskabet: 3. 1. havnens navn; 3. 2. mængde pr. landet art (i kg, levende vægt). 4. Umiddelbart efter hver fremsendelse af oplysninger til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: 4. 1. dato og klokkeslæt for fremsendelsen; 4. 2. meddelelsens art: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL; 4. 3. i tilfælde af radiotransmission: radiostationens navn. g BILAG III 1. Følgende oplysninger fremsendes til Kommissionen efter nedenstående tidsplan: 1. 1. Ved hver indsejling i de fiskerizoner på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som omfattes af Fællesskabets fiskeriforskrifter: (a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger; (b) last af hver art (i kg, levende vægt); (c) dato og I CES-afsnit, i hvilket føreren påtænker at begynde fiskeri. Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved første indsejling. 1. 2. Ved hver udsejling fra den under punkt 1. 1 nævnte zone: (a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger; (b) last (i kg, levende vægt) af hver art; (c) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse; (d) det I CES-afsnit, hvor fangsterne blev taget; (e) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, omladet til og/eller fra andre fartøjer siden indsejlingen i zonen og modtagerfartøjets havnekendingsbogstaver og - nummer; (f) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, landet i en fællesskabshavn siden indsejlingen i zonen. Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved seneste udsejling. 1. 3. Hver tredje dag begyndende på tredjedagen efter første indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone, når der fiskes efter sild, og hver uge begyndende på syvendedagen efter første indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone, når der fiskes efter andre arter end sild: (a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger; (b) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, fanget siden fremsendelsen af forrige meddelene; (c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget. 1. 4. Hver gang fartøjet sejler fra ét ICES-afsnit til et andet: (a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger; (b) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, fanget siden fremsendelsen af forrige " meddelelse; (c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget. 1. 5. (a) Skibets navn, radiokaldesignal, havnekendingsbogstaver og -nummer, førerens navn; ^ (b) licensnummer, hvis fartøjet har en licens; (c) meddelelsens løbenummer for den pågældende fangstrejse; (d) meddelelsesform; (e) dato, klokkeslæt og position. 2. 1. De under punkt 1 anførte oplysninger fremsendes til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber i Bruxelles (telex 24189 FISEU-B) via en af de under punkt 3 angivne radiostationer og i den under punkt 4 beskrevne form. 2. 2. Hvis meddelelsen på grund af force majeure ikke kan fremsendes af det pågældende fartøj, kan fremsendelsen ske via et andet fartøj på førstnævnte fartøjs vegne. 3. Radiostationens navn Radiostationens kaldesignal Blåvand Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Stockholm Gryt Gôteborg Rønne Maarianhamina Helsinki % 4. Meddelelsernes form OXB DAF DAK DAH DAL DAI DAM DAJDAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV - GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC SDJ (intet kaldesignal) SOG OYE OHM OHG ASD De under punkt 1 omhandlede oplysninger skal indeholde følgende enkeltheder, der meddeles i nedenstående rækkefølge: fartøjets navn; radiokaldesignal; ydre havnekendingbogstaver og -nummer; løbenummer for meddelelsen for den pågældende fangstrejse; angivelse af meddelelsens art efter følgende kode: meddelelse ved indsejling i en af de under 1. 1 nævnte zoner: "IN", meddelelse ved udsejling af en af de under 1. 1 nævnte zoner: "OUT", meddelelse ved udsejling af et ICES-afsnit til et andet: "ICES", ugentlig meddelelse: "WKL", meddelelse hver tredje dag: "2 WKL"; - dato, klokkeslæt og position; det ICES-afsnit, hvor fiskeriet forventes begyndt; dato for fiskeriets begyndelse; last (i kg, levende vægt) af hver art, under anvendelse af den under punkt 5 anførte kode; mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse, under anvendelse af den under punkt 5 anførte kode; det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget; mængde (i kg, levende vægt) af hver art, omladet til og/eller fra andre fartøjer siden fremsendelsen af forrige meddelelse; navn og kaldesignal for det fartøj til og/eller fra hvilket der er omladet; mængde (i kg, levende vægt) af hver art landet i en fællesskabshavn siden fremsendelse af forrige meddelelse; førerens navn. Kode til oplysning om de arter, lasten omfatter, i henhold til punkt 4: COD - Torsk (Gadtis morhua), SAL - Laks (Salmo salar), HER - Sild (Clupea harengus), SPR - Brisling (Sprattus sprattus). WHB - Blåhvilling (Micromesistius poutassou) OTH - Andre POK - Sej (Pollachius virens) FLE - Skrubbe (Platichthys jlesus) FLX - Fladfisk (Pleuronectiformes) A<\ ISSN 0254-1459 KOM(97) 705 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 11 14 Katalognummer : CB-C0-97-724-DA-C ISBN 92-78-29245-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg A*L


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3928/97 dos Deputados Giampaolo D'ANDREA , Pierluigi CASTAGNETTI , Antonio GRAZIANI , Gerardo BIANCO , Maria COLOMBO SVEVO à Comissão. Imigração ilegal

eurovoc_concepts:
Italy
aid to refugees
human rights
illegal migration
immigration
integration of migrants
migrant
protection of minorities
right of asylum

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 187/93 (98/C 187/140) PERGUNTA ESCRITA E-3928/97 apresentada por Giampaolo D(cid:146)Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) e Maria Colombo Svevo (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Imigra(cid:231)a(cid:152)o ilegal Tendo em conta o recente aumento do nu·mero de imigrantes ilegais, maioritariamente curdos, que tentam entrar na Unia(cid:152)o Europeia atrave·s de Ita·lia e que este feno·meno se assemelha a um e(cid:136)xodo de refugiados oriundos de territo·rios dilacerados por conflitos de nacionalidade, em que a defesa dos leg(cid:14)·timos direitos do Homem e· objectivamente preca·ria, Que iniciativas preve(cid:136) a Unia(cid:152)o Europeia adoptar tanto para prevenir o e(cid:136)xodo como para auxiliar estas minorias e·tnicas a verem os seus direitos reconhecidos e, consequentemente, a terem uma existe(cid:136)ncia digna? Resposta de Jacques Santer em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Fevereiro de 1998) Nas suas concluso(cid:152)es, o Conselho Europeu do Luxemburgo fez refere(cid:136)ncia ao afluxo maci(cid:231)o de imigrantes, nomeadamente de imigrantes oriundos do Iraque (1). O Conselho foi encarregado de elaborar um plano de ac(cid:231)a(cid:152)o que devera· tratar igualmente as causas do afluxo de pessoas que incluem as questo(cid:152)es relacionadas com o aspecto humanita·rio e o respeito pelos Direitos do Homem. O plano definira· as medidas a adoptar no a(cid:136)mbito das rela(cid:231)o(cid:152)es externas da Unia(cid:152)o e incluira· igualmente uma vertente «Justi(cid:231)a e Assuntos Internos» que abordara· as questo(cid:152)es do asilo e da imigra(cid:231)a(cid:152)o. A Comissa(cid:152)o, por seu lado, participa activamente na prepara(cid:231)a(cid:152)o deste plano de ac(cid:231)a(cid:152)o em todas as insta(cid:136)ncias competentes. A Comissa(cid:152)o recorda que, em 1997, apresentou dois instrumentos particularmente pertinentes neste contexto, os quais continuam ainda em fase de estudo no Conselho. Em Mar(cid:231)o de 1997, a Comissa(cid:152)o apresentou uma proposta de ac(cid:231)a(cid:152)o comum relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o tempora·ria de pessoas deslocadas, sobre a qual consultou o Parlamento Europeu (2), com o objectivo de criar um dispositivo jur(cid:14)·dico adequado que garanta uma protec(cid:231)a(cid:152)o de natureza tempora·ria a pessoas com necessidade de protec(cid:231)a(cid:152)o internacional. Em Julho de 1997, a Comissa(cid:152)o apresentou uma proposta de ac(cid:231)a(cid:152)o comum que institui um programa Odysseus (3) de forma(cid:231)a(cid:152)o, de interca(cid:136)mbio e de coopera(cid:231)a(cid:152)o nos dom(cid:14)·nios da pol(cid:14)·tica de asilo, de imigra(cid:231)a(cid:152)o e da passagem nas fronteiras externas, sobre a qual o Parlamento foi igualmente consultado e que permitira· a realiza(cid:231)a(cid:152)o de ac(cid:231)o(cid:152)es espec(cid:14)·ficas tanto entre Estados-membros como com os Estados por onde transitam as pessoas em causa. (1) Ponto 64 das Concluso(cid:152)es do Conselho Europeu. (2) (3) JO C 106 de 4. 4. 1997. JO C 267 de 3. 9. 1997. (98/C 187/141) PERGUNTA ESCRITA E-3929/97 apresentada por Florus Wijsenbeek (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Itinera·rios para o transporte rodovia·rio de mercadorias Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de que 16 pa(cid:14)·ses europeus aplicam actualmente 50 tipos de regulamenta(cid:231)a(cid:152)o diferentes no que diz respeito a interdi(cid:231)o(cid:152)es de circular, e que as referidas interdi(cid:231)o(cid:152)es esta(cid:152)o na origem de elevados encargos para as empresas de transportes? Na(cid:152)o entende a Comissa(cid:152)o que muitas das interdi(cid:231)o(cid:152)es existentes produzem efeitos discriminato·rios e podem constituir um obsta·culo a‘ livre circula(cid:231)a(cid:152)o de mercadorias na Unia(cid:152)o Europeia? Em caso afirmativo, tenciona a Comissa(cid:152)o desenvolver esfor(cid:231)os no sentido do estabelecimento de uma regulamenta(cid:231)a(cid:152)o harmonizada, no que diz respeito a‘s interdi(cid:231)o(cid:152)es de circular a n(cid:14)·vel da UE e da Europa, atrave·s da celebra(cid:231)a(cid:152)o de acordos destinados a impedir uma prolifera(cid:231)a(cid:152)o indesejada de regulamenta(cid:231)o(cid:152)es regionais e nacionais?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3966/97 del Reimer BÖGE a la Comisión. Valores límite de determinadas sustancias en los alimentos infantiles

eurovoc_concepts:
baby food
carcinogenic substance
early childhood
food contamination
food poisoning
pesticide
pesticide residue
scientific committee (EU)
toxic substance

formats: html print


title: Komission kertomus tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisesta vuosina 1993-1994 -(18. komission kertomus tieliikenteen sosiaalilainsäädännön soveltamisesta)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
driving period
rest period
road safety
transport regulations

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 12. 1997 KOM(97) 698 lopull. KOMISSION KERTOMUS Tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisesta vuosina 1993—1994 (18. komission kertomus tieliikenteen sosiaalilainsäädännön soveltamisesta) Sisällys Sisällys Tiivistelmä 1. 2. Johdanto Kansalliset aloitteet 2. 1 Lainsäädännölliset toimenpiteet 2. 2 Hallinnolliset toimenpiteet 3. Seuraamukset 3. 1 Seuraamusten laatu 3. 2 Muutokset 4. Jäsenvaltioiden suhteet ja keskinäinen yhteistyö 4. 1 Yhdenmukaistetut tarkastukset 4. 2 Tietojen vaihto 5. Yhteenvetotaulukot 5. 1 Tarkastukset: yhteenveto 5. 2 Rikkomiset, yhteenveto 6. Päätelmät ja huomiot 6. 1 6. 2 Jäsenvaltioiden päätelmät ja huomiot Komission päätelmät ja huomiot Liite A Rikkomistaulukko Liite B Yhteenveto jäsenvaltioilta saaduista tiedoista 1. 2. 3. 4. Tiellä suoritetut tarkastukset Yritysten tiloissa tarkastetut kuljettajat Tiellä tarkastetut työpäivät Yritysten tiloissa tarkastetut työpäivät Tiedot ajalta Suoritettavien tarkastusten vähimmäismäärän laskenta Tarkastukset 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 Rikkomiset: kirjattujen rikkomisten määrä 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 21 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6 artikla: ajoajat 24 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 7 artikla: tauot Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 8 artikla: lepoajat 26 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 14 artikla: liikenteen aikataulu 28 ja työvuorolista 2 3 5 5 5 6 6 7 7 8 9 10 10 15 16 lo 17 18 19 20 TIIVISTELMÄ Tässä kertomuksessa esitetään ajo- ja lepoajoista asetuksella (ETY) N:o 3820/85 annettuihin säännöksiin liittyviä jäsenvaltioiden tarkastus- ja täytäntöönpanotoimia koskevia suuntauksia ja tilastoja ajanjaksolta 1993—1994. Kertomus perustuu jäsenvaltioiden tilastoihin ja sisältää niiden huomioita asetuksen soveltamisesta. toimittamiin Aikaisempaa useammat jäsenvaltiot ovat toimittaneet entistä yksityiskohtaisempia tietoja kyseisenä ajanjaksona suoritetuista tarkastuksista ja havaituista rikkomisista. Itävalta, Italia ja Kreikka eivät kuitenkaan toimittaneet jaksoa koskevia tietoja ja Belgian sekä Portugalin toimittamat tiedot olivat puutteellisia. Tämä on viivästyttänyt kertomuksen laatimista ja haitannut tilastojen aikaista ja tuloksellista vertailua. Komissio on siksi päättänyt avata Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvat jäsenyysvelvoit teen noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt varmistaakseen, että kyseinen laiminlyönti ei toistu, samalla kun ne kehottavat Belgiaa ja Portugalia tehostamaan tilastojensa yhteensovittamista ja neuvovat Itävaltaa uutena jäsenvaltiona antamaan säädetyt tiedot vuosilta 1995—1996 asetuksen mukaisen määräajan kuluessa. liittyvissä työpäiviin tarkastukset Tilastot osoittavat tiellä suoritettujen tarkastusten lisääntyneen yleisesti, vaikka tarkastuksissa muualla kuin lisääntyminen ei näkynyt tiloissa Espanjassa, Portugalissa, Alankomaissa suoritetut lisääntyivät erityisesti henkilöliikenteen alalla. Yleisesti voidaan todeta kahdeksan jäsenvaltion ylittäneen työpäiviin liittyvien tarkastusten osalta yhden prosentin rajan, ja Tanska, Saksa, Irlanti ja Espanja pääsivät yli kahden prosentin. Yhden prosentin vaatimuksen alittavista neljästä jäsenvaltiosta Belgia ja jotka voivat hämärtää kuvaa Portugali täytäntöönpanon Suomen täytäntöönpanoelinten uudelleenjärjestely oli vielä kesken. toimittivat vain osittaiset, tiedot, kun ja Luxemburgissa. Yritysten taas Ruotsin todellisesta tasosta, ja taukoihin rikkomisten Täytäntöönpanon tason yleinen kohoaminen on johtanut havaittujen rikkomisten määrän kasvuun. Lepoaikoihin liittyvät rikkomiset muodostavat kaikkialla edelleen tyypissä on kuitenkin suurimman osan rikkomisista. Havaittujen työvuorolistoihin nähtävissä yleinen viiden prosentin siirtymä lepoaikoihin ja liittyvistä rikkomisista liittyviin rikkomisiin, vaikkakin ajoaikoihin liittyvien rikkomisten osuus kaikista kirjatuista rikkomisista onkin pysytellyt hyvin korkealla (34 prosentin) tasolla. Espanjan huomattavasti lisääntynyt toimeliaisuus täytäntöönpanossa on johtanut erityisesti henkilöliikenteessä havaittujen rikkomisten merkittävään kasvuun. Myös Saksa on nyt toimittanut osavaltioiden tiedot sisältäviä lukuja, joista ilmenevät merkittävät ponnistukset asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja tähän liittyvä havaittujen rikkomisten suuri määrä. Toimitetut tiedot osoittavatkin, että unionissa havaituista rikkomisista yli 86 prosenttia on tehty Saksassa ja että havaittujen rikkomisten määrä suhteessa tarkastettujen työpäivien määrään on siellä ylivoimaisesti korkein. Alankomaat on ilmoittanut rikkomisten määrän vähentyneen huomattavasti erityisesti kotimaisessa maanteitse tapahtuvassa tavaraliikenteessä. On merkillepantavaa, että Alankomaat kuuluu myös kolmen johtavan maan joukkoon työpäivien vertailtaessa havaittujen rikkomisten määrää suhteessa tarkastettujen määrään. täytäntöönpanoviranomaisilleen antamat yhdenmukaiset Jäsenvaltioissa on toteutettu erilaisia aloitteita. Näihin kuuluvat erityisesti Ranskan tarkastusohjeet kaikille yhteisen toimintaperiaatteen varmistamiseksi ja henkilövaihdon edistäminen muiden jäsenvaltioiden kanssa maan henkilöstön asiantuntemuksen parantamiseksi ja mielipiteidenvaihdon kannustamiseksi. Alankomaissa on kehitetty erityinen alakoh tainen täytäntöönpanomenettely, joka näyttää tuottavan tuloksia rikkomisten määrän laskuna. Yhteistyön osalta voidaan todeta, että kun ranskalaiset ovat järjestäneet nykyisten menestyksekästä huomauttivat saksalaiset toimintaa, yhteistä kertomuksessaan vastavuoroisten järjestelyjen olevan riittämättömiä asetuksen täytäntöönpanemiseksi ulkomaan kansalaisten osalta. Komissio käsittelee tätä asiaa tarkemmin neuvostolle annettavassa ja yhdenmukaisuudesta, jota neuvosto pyysi kesäkuussa 1997 antamassaan julistuksessa. Vaikka seuraamuksia koskevia jäsenvaltioiden toimittamia lukuja on vaikea verrata tarkasti keskenään, käytettävissä olevat tiedot viittaavat jäsenvaltioiden välillä vallitsevaan suureen erilaisuuteen ja osoittavat, miten tarpeellista on ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, että seuraamukset ovat sisämarkkinoiden alalla tehokkaita, suhteutettuja ja vakuuttavia. täytäntöönpanokäytäntöjen tehokkuudesta Omasta maasta ja muualta kotoisin olevien tieliikenteen harjoittajien välillä noudatettuja syrjiviä täytäntöönpanokäytäntöjä koskevia syytöksiä on esitetty jäsenvaltioille niiden toimittamien ja tässä kertomusten sarjassa julkaistujen lukujen perusteella. Valitusten perusteella tehdyissä komission tutkimuksissa ei ole tähän mennessä paljastunut, että yksikään jäsenvaltio olisi noudattanut asetuksen säännösten vastaista mielivaltaista politiikkaa. Tämän kertomuksen mukaan Belgiassa ja Luxemburgissa tarkastetaan huomattavasti enemmän ulkomaalaisia kuin oman maan kansalaisia, ja heidän tekemiään rikkomisia havaitaan myös huomattavasti useammin — maiden olevan kauttakulkumaita. Komissio aikoo kuitenkin seurata asiaa tarkasti varmistaakseen täytäntöönpanon tasapuolisuuden koko unionissa. todettava molempien puolustukseksi kuitenkin on Komissio aikoo ryhtyä tarpeellisiin toimiin tietojen toimittamisen parantamiseksi selvittää, onko täytäntöönpanon taso Belgiassa ja Portugalissa vähimmäis vaatimusten mukainen tarkastella täytäntöönpanon vähimmäistasoja seuraamukset mukaan lukien ja tehdä tarvittavat ehdotukset tutkia, onko täytäntöönpano joissakin jäsenvaltioissa puolueellista ulkomaalaisiin nähden ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet arvioida kertomuksessa, johon mahdollisesti liitetään ehdotuksia tutkia, tarvitaanko yhteisön täytäntöönpanosääntöihin uusia muutoksia erityisesti uuden ajopiirturin käyttöönoton yhteydessä muuttaa asetusta (ETY) N:o 3820/85 täytäntöönpanokäytännön yhdenmukaisuutta tehokkuutta ja 1. Johdanto Tämä ajanjaksoa 1993—1994 koskeva kertomus on toinen komission sarjassa, joka koskee yksinomaan asetusta (ETY) N:o 3820/851. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet tiedot 22. helmikuuta 1993 tehdyllä päätöksellä2 käyttöön otetulla vakiolomakkeella. Kyseinen toimitustapa helpottaa tietyissä maissa vallitsevien suuntausten arviointia ja myös kahden edellisen kertomuksen sisältämien jäsenvaltioiden tilastojen välistä vertailua. Valitettavasti tietojen vertailu näitä aiempia kertomuksia varten toimitettuihin tietoihin ei ole mahdollista. Vaikka useimmat jäsenvaltiot ovat toimittaneet tietonsa vakiolomaketta läheisesti muistuttavassa muodossa, niiden antamat tiedot eivät ole vielä kaikki yhdenmukaisia ja osa niistä oli hajanaista, puutteellista tai väärää ajanjaksoa koskevaa. Tietojen toimittamisessa tapahtui myöhästymisiä ja Itävalta, Italia ja Kreikka eivät toimittaneet tietoja lainkaan. Suomen ja Ruotsin toimittamat tiedot kuvastivat siirtymäkauden vaikeuksia. Tämän kertomuksen muoto poikkeaa edellisen kertomuksen muodosta: siinä esitetään yhteenvetona tilastotiedot ajalta 1993—1994 ja se sisältää tiedot jäsenvaltioiden mahdollisista aloitteista sekä kuvauksen viimeisimmistä tapahtumista yhteisön tasolla sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot tietävät, mitä asioita, tavoitteita ja ehdotuksia komissio tällä hetkellä pitää tärkeinä. 2. Kansalliset aloitteet 2. 1 Lainsäädännölliset toimenpiteet Ranskassa otettiin käyttöön 11. helmikuuta 1993 annetulla määräyksellä N. o 93/218 ja 2. maaliskuuta 1993 päivätyllä kiertokirjeellä N:o 93-19 useimmat asetuksen (ETY) N:o 3820/85 13 artiklan nojalla sallituista poikkeuksista. Suomessa täytäntöönpano kuului vuonna 1994 yksinomaan poliisille. Täytän- töönpanokäytännön parantamiseksi annettiin säädös, jolla työsuojelutarkastajien toimenkuvaan sisällytettiin myös nämä työtehtävät. Säädös hyväksyttiin sittemmin vuonna 1995. 2. 2 Hallinnolliset toimenpiteet Ranskassa 14. maaliskuuta 1994 julkaistu ministeriöiden välinen kiertokirje johti ensimmäistä kertaa siihen, että kaikki tieliikennettä koskevien säännösten täytäntöön panosta vastaavat viranomaiset noudattavat yhtäläisiä ohjeita ylinopeuksien, kuormien sekä ajo- ja lepoaikojen suhteen. Täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön vaihtoja on tapahtunut Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan sekä Espanjan välillä. Työhönotto ja siirrot täytäntöönpanoyksiköihin vuonna 1994 ylittivät vuoden 1993 luvut. Yksittäiset virkamiehet saivat 60 päivän koulutuksen, joka koski pääasiassa täytäntöönpanon psykologiaa ja rikoslakia. Investointeja tehtiin käsikäyttöisiin ja optisiin piirturinlukulaitteisiin. 1 EYVLN. oL 370, 31. 12. 1985, s. l 2 EYVL N:oL 72, 25. 3. 1993, s. 33 Suomessa aloitettiin kattava poliisien koulutusohjelma ajoaikoja koskevan tarkastuksen helpottamiseksi. Suunnitelmat työsuojelutarkastajien kouluttamiseksi täytäntöönpanotehtäviä varten ovat tekeillä. Alankomaissa painopiste on ollut yrityksiä koskevien tarkastusmenetelmien kehittämisessä. ennaltaehkäisevien jaettiin sakkoihin yhdistettyjä varoituksia 12 107 henkilöliikenteen Saksassa harjoittajalle ja 384 251 maanteitse tapahtuvan tavaraliikenteen harjoittajalle. Matkus tajien kuljettamiseen tarkoitetun ajoneuvon kuljettajista 2 528 sai rangaistusmääräyk sen ja 750:n kuljettajan matka keskeytettiin. Maanteitse tapahtuvan tavaraliikenteen kuljettajista 71 159 sai rangaistusmääräyksen ja 36 803 :n kuljettajan matka keskey tettiin. liittyvien säännösten Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuljettajien ajoaikoihin ja valvontaa lisättiin tietyillä kohdealueilla sekä epäilyksenalaisten kuljettajien liikenteenharjoittajien osalta. Tähän toimintaan kuului 'hiljaisia tarkastuksia', joissa ajoneuvon käyttö ja sijainti rekisteröityy ilman, että kuljettaja tietää asiasta, minkä jälkeen kuljettajan aikataulut tarkastetaan huolellisesti sen toteamiseksi, onko kaikki tiedot kirjattu. Tämä työaikasäännösten järjestelmällisen rikkomisen. auttaa havaitsemaan kuljettajien 3. Seuraamukset 3. 1 Seuraamusten laatu jäsenvaltiota toimitti asetuksissa säädettyjen määräysten rikkomisten Kuusi yhteydessä sovellettavien seuraamusten laatua koskevia tietoja. Yhteenveto näistä on liitteessä A. Laajemman vertailun mahdollistamiseksi komissio on lisännyt muiden jäsenvaltioiden vuonna 1995 pidetyn kansallisten asiantuntijoiden konferenssin yhteydessä myöhemmin toimittamat tiedot. Taulukko osoittaa, miten erilaisia jäsenvaltioiden soveltamat sakkorangaistukset ovat sekä vakavien että lievien rikkomisten osalta. Samalla kun jäsenvaltioiden välillä voi olla toisistaan poikkeavia mielipiteitä siitä, mikä on lievä tai vakava rikkominen, vakavista rikkomisista Belgiassa sovellettavan 248 ecun suuruisen ja Italiassa sovellettavan 4 447 ecun suuruisen enimmäissakon kaltaisia eroja näyttää myös esiintyvän. Ottaen huomioon seuraamusten merkityksestä todetaan, että sisämarkkinoiden alalla annettu komission seuraamusten olisi oltava tehokkaita, suhteutettuja ja vakuuttavia, näyttää siltä, että joissakin maissa jotkut tieliikennealan toimijat voisivat pitää sakkoja pikemminkin ammattiin liittyvinä riskeinä kuin vakuuttavina. Jos sakot eivät ole vakuuttavia, ne eivät lopulta ole myöskään tehokas säännösten täytäntöönpanokeino. Siksi komissio tietojen aloittaa keskustelut jäsenvaltioiden kanssa tähän saakka toimitettujen selventämiseksi ja täydentämiseksi, jotta asiassa voidaan päästä yhteisymmärrykseen. tiedonanto1, jossa 3. 2 Muutokset Ranskassa vuonna 1994 säädetyssä uudessa rikoslaissa korotettiin lievien rikkomisten yhteydessä sovellettavaa sakkoa samalla, kun rikkomisen uusimista koskevat säännökset kumottiin. Hallinnollisia seuraamuksia käsittelevien komissioiden toiminta aloitettiin uudelleen 7. tammikuuta 1994 päivätyllä kiertokirjeellä alan toimintoihin kohdistuvan sääntelyn tehostamiseksi. Vuonna 1994 kyseinen komissio tutki 53 1 KOM(95) 162/2 G yritykseen liittyvät tapaukset, jotka koskivat kuljetuksia, työoloja ja liikenteen turvallisuutta koskevien säännösten vakavia tai toistuvia rikkomisia. Suurin osa näistä rikkomisista koski asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja N:o 3821/85 rikkomista — piirtureiden käytön laiminlyöntiä tai ajo- ja lepoaikoja koskevien säännösten toistuvaa rikkomista. Seuraamukset olivat kaikkien liikennöintioikeuksien tai osan niistä peruuttamisia määräajaksi tai kokonaan. Yhdistyneessä kuningaskunnassa enimmäisseuraamuksia korotettiin lokakuussa 1992 rikoslain säädöksellä 1991, jossa määritellään kunkin sakkoluokan enimmäismäärä. Kuhunkin kuljettajan ajoaikaan liittyvään rikkomistyyppiin liittyvä saCkkoluokka (toisin sanoen luokka 1 tai 2 ja niin edelleen) on liikennelain 1968 osassa VI. Belgiassa on parhaillaan meneillään ajo- ja lepoaikarikkomisiin sovellettavien rikesakkojen suuruutta koskeva tarkistus. 4. Jäsenvaltioiden suhteet ja keskinäinen yhteistyö Vaikka tätä otsikkoa ei nimenomaisesti ole mainittu vakiolomakkeessa, useat jäsenvaltiot esittivät huomioita, jotka liittyivät kahteen kohtaan: tarkastuksiin ja tietojen vaihtoon. 4. 1 Yhdenmukaistetut tarkastukset Marraskuun 23. päivänä 1988 annetussa direktiivissä 88/599/ETY kehotetaan jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja ja antamaan keskinäistä apua täytäntöönpano ilmoitti toimenpiteiden koskevissa Belgian, toteuttaneensa menestyksekkäitä Alankomaiden, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. asioissa. Ranska toimenpiteitä soveltamista yhteisiä Saksa korosti muista maista olevien kuljettajien tekemien rikkomisten olevan vaikeammin havaittavissa kuin sellaisten, joihin kotimaiset kuljettajat ovat syyllistyneet. Direktiivissä edellytetty jäsenvaltioiden keskinäinen yhteistyö oli riittämätöntä ongelman ratkaisemiseksi ja siksi muista maista kotoisin olevien tarkastettujen kuljettajien määrä ei antanut oikeaa kuvaa tehtyjen rikkomisten todellisesta määrästä. 4. 2 Tietojen vaihto Tanska Alankomaiden, Ranskan, Saksan ja Ruotsin kanssa. ilmoitti, että seuraamuksia koskevia ilmoituksia oli vaihdettu Alankomaiden liikennetarkastusvirasto järjesti Haagissa 14-15. lokakuuta 1996 yksityisen konsulttiyrityksen avulla epävirallisen työryhmäkokouksen, johon oli kutsuttu edustajia kaikista jäsenvaltioista. Kokoukseen osallistui yhdeksän jäsenvaltion ja komission edustajia. Kokouksen tavoitteena oli tarkastella tieliikenteen sosiaalilainsäädännön tulkintaan liittyviä vaikeuksia ja tarkastusjärjestelmissä esiintyviä ongelmia. Ryhmä tuli siihen tulokseen, että lainsäädännön yhtenäiseen tulkintaan päätyminen on vaikea tehtävä ottaen huomioon ja yhteiskunnalliset näkökohdat. Tietojenvaihdon ja asetusten tavoitteita käsittelevien perusoppaiden lisäämistä suositeltiin keinoina saada noudattamisen vakuuttuneiksi osapuolet asianomaiset tarpeellisuudesta. Ryhmä aloitetta toivoi yhteisön yksimielisyyden saavuttamiseksi siitä, kuinka vakavana mitäkin asetuksessa mainittua rikkomista olisi pidettävä, ja seuraamusten määrittelemiseksi tämän sääntöjen tasolla taloudelliset vaikuttavat poliittiset, lisäämistä tehtävää erilaiset asiaan mukaisesti. Ryhmä suositteli puitteiden luomista säännöllisen vuoropuhelun käymiseksi komission johdolla näistä aiheista. 5. Yhteenvetotaulukot 5. 1 Tarkastukset: yhteenveto Tosiasiallisesti tarkastettujen päivien määrä suhteessa tarkastettavien työpäivien vähimmäismäärään. Jäsenvaltio - a- Tarkastetta- vien työpäivien vähimmäis määrä - b- Tarkastettujen työpäivien määrä (kotimaasta olevat) - c- Työpäivien määrä (ulko mailta olevat) - d- Tarkastettujen työpäivien kokonais määrä - e- Taikastettujen työpäivien määrä suhteessa tarkastettavien päivien vähimmäis määrään (d/a) Itävalta Belgia (1) Tanska (2) Suomi (3) Ranska (4) Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali (2)(5) Espanja Ruotsi (3) Yhdistynyt kuningaskunta Huomautus 665 500 176 000 91300 1 250 000 3 690 466 194 527 245 898 1 530 106 9 096 571 244 048 5 885 704 440 425 449 859 40 000 1 774 154 14 982 275 6 6% 256 % 44% 142 % 405 % 243 248 935 125 4 143 939 268 386 % 49 496 647 000 591 250 1 680 000 200 000 2 014 920 53 990 651 120 57 450 3 035 725 22 926 36 736 94 814 1638 347 927 1998 90 726 745 934 88 158 3 383 652 27 048 3 439 391 183 % 115% 15 % 201 % 13% 171 % (1) (2) (3) (4) (5) Edellä olevasta taulukosta 5. 1 samoin kuin liitteen B taulukoista 3. 1 — 3. 4 puuttuvat santarmien, valtiovarainministeriön (tullin) ja työministeriön suorittamiin tarkastuksiin liittyvät luvut. Koska nämä elimet ovat havainneet tässä käytetyt tärkeimmät luvut toimittaneen liikenneministeriön havaitsemaan määrään nähden yli kaksinkertaisen määrän rikkomisia (katso seuraavan sivun taulukko 5. 2 — yhteensä 21 176 rikkomista verrattuna määrään 8 021), voidaan olettaa, että ne ovat suorittaneet liikenneministeriön tarkastuksiin nähden yli kaksinkertaisen määrän tarkastuksia. Tästä seuraa, että Belgian suorittamien tarkastusten määrä ylittää selvästi edellytetyn vähimmäismäärän. Kotimaisiin ja ulkomaisiin kuljettajiin kohdistuvia tarkastuksia ei ole tilastollisesti eritelty, mutta ne sisältyvät kokonaismäärään (d). 1. tammikuuta 1994 - 31. joulukuuta 1994 1. tammikuuta 1993 - 31. joulukuuta 1993 Edellä olevasta taulukosta 5. 1 samoin kuin liitteen B taulukoista 3. 1 — 3. 4 puuttuvat työsuojelutarkastajien ja santarmien suorittamiin tarkastuksiin liittyvät luvut. Tilastot antavat täytäntöönpanotoiminnasta vain osittaisen kuvan. 5. 2 Rikkomiset: yhteenveto Kirjattujen rikkomisten määrä: Asetuksen (ETY) 3820/85 6, 7, 8 ja 14 artikla Katsaus jäsenvaltioittain Koti maasta olevat HENKILÖLIIKENNE ETY:stä olevat Kolman sista maista olevat Ulko mailta yhteensä Koti maasta olevat TAVARALIIKENNE Kolman ETY:stä sista olevat maista olevat Ulko mailta yhteen sä Yhteensä 200 258 19 9 267 2 602 4 818 3 247 134 4 952 **1 282 44 814 1978 1550 3 528 681 460 116 424 61304 177728 8 021 3 266 1282 •47 642 907 530 251 3 57 1 725 1541 5 962 258 47 580 **714 251 9 700 1001 1 001 12 493 3 6 - 6 63 1 222 15 706 1580 223 **7 087 545 3 956 18 86 1470 545 4 093 18 137 - 65 1535 778 20 824 1857 48 305 309 9 336 Jäsenvaltio Itävalta Belgia *** Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningas kunta Huomautus * Luvut 1. tammikuuta 1993 alkaen ja niihin sisältyy vuoden 1994 ensimmäinen puolisko. * * Käytettävissä vain kokonaismäärä *** Seuraavat luvut eivät sisälly edellä olevaan taulukkoon eivätkä liitteen B taulukoihin 4. 1 — 4. 4, koska niitä ei ole eritelty asianmukaisesti: Santarmit: Valtiovarainministeriö Työministeriö Yhteensä Yhteensä 17 329 3 625 21 176 222 (vain vuonna 1994) Kirjattujen rikkomisten määrä: Asetuksen (ETY) 3820/85 6, 7, 8 ja 14 artikla Katsaus rikkomistyypeittäin (sisältää henkilö- ja tavaraliikenteen sekä omasta maasta, ETY:stä ja kolmansista maista olevat) Artikla 6 7 8 14 Rikkomistyyppi Ajoajat Tauot Lepoajat Liikenteen aikatauluja työvuorolista Rikkomisten määrä* 356 188 261 871 414 763 19 738 eivät sisällä yksilöimättömiä lukuja YHTEENSÄ | 1 052 560 6. Kaikkia kyseisillä aloilla havainnoituja suuntauksia koskevat päätelmät ja huomiot 6. 1 Jäsenvaltioiden päätelmät ja huomiot Ranskan osalta vuosien 1993 ja 1994 ensimmäistä vuosipuoliskoa koskevien tilastojen välinen vertailu osoittaa kaikkien ajoneuvojen tiellä suoritettujen tarkastusten määrän pysyneen vakiona (164 593 vuonna 1993 ja 166 058 vuonna 1994), kun taas matkustajien kuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen tarkastusten määrä osoittaa hienoista, yhden prosentin kasvua (9 165 linja-autoa). Tiellä tarkastettujen työpäivien määrä kasvoi 1,5 prosentilla 544 226:sta 552 427:ään. Yritysten tiloissa tarkastettujen kuljettajien määrä kasvoi 7 prosenttia 23 594:stä 25 731 :een ja yritysten tiloissa tarkastettujen työpäivien määrä kasvoi 42 prosenttia 402 788:aan työpäivään vuoden 1994 ensimmäisellä puoliskolla. Kyseisen asetuksen säännösten rikkomisten määrä on yli 54 prosenttia tiellä kirjattujen rikkomisten kokonaismäärästä. tiellä Ruotsi huomautti, että tapahtuvan valvonnan ja yritysten uudelleenjärjestelyn ja vastuiden uudelleen jakamisen vuoksi täydellisten tilastojen kokoamiseksi tarvittavaa järjestelmää ei ollut vielä käytettävissä. Ilmoitetut luvut edustivat vain osaa varsinaisesta tehdystä työstä. Suomen tavoin Ruotsi liittyi ETA-sopimukseen vasta 1. tammikuuta 1994. tiloissa Belgia ilmoitti ajo- ja lepoaikoja koskevien rikkomisten olevan kaksi selvästi suurinta rikkomistyyppiä, joihin tavara- ja henkilöliikenteessä työskentelevien kuljettajien ilmoitettiin syyllistyneen. Rikkomisten määrää toivottiin voitavan vähentää painottamalla työnantajan vastuuta. Oikeudessa käsiteltyjen ajopiirturin käyttöön liittyvien tapausten määrä oli vähentynyt vuodesta 1992 vuoteen 1993 34 prosenttia, kun taas kyseisistä rikkomisista heti määrättyjen sakkojen määrä oli kohonnut 13 prosenttia belgialaisten ja 6,7 prosenttia ulkomaalaisten osalta. Kaikkia kolmea seikkaa koskevat tilastolliset luvut osoittivat kasvusuuntausta vuonna 1994, kun oikeudessa käsiteltyjen tapausten määrä kasvoi 28,7 prosenttia ja heti määrättyjen sakkojen määrä kasvoi belgialaisten osalta 11,5 ja ulkomaalaisten osalta 30,8 prosenttia. Alankomaat ilmoitti, että tarkastuksen kohteiksi oli valittu ne markkinasektorit, joilla rikkomisia tapahtui kaikkein eniten, ja tarkastukset suoritettiin satunnais- menetelmin mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi. Muita rikkomisia valvottiin merkinantojärjestelmän avulla, johon satunnaismenetelmä ei sovellu. Myös toimitiloja valittiin tarkastettavaksi samalla menetelmällä. Tavaraliikennettä maanteillä koskevan uuden lain säätäminen Alankomaissa johti tavarankuljettajien ja tavarankuljetusajoneuvojen määrän lisääntymiseen tieliiken teessä. Tästä huolimatta Alankomaissa kirjattujen rikkomisten määrä väheni. Muut jäsenvaltiot eivät esittäneet huomioita. 6. 2 Komission päätelmät ja huomiot Asetus (ETY) N:o 3820/85 muodostaa tällä hetkellä merkittävän yhteisöllisen perustan tieliikenteen harjoittajien enimmäisajo- ja lepoaikojen määräämiselle. Tehokkaasti ja yhdenmukaisesti sovellettuna siitä voi tulla keskeinen tekijä pyrittäessä parantamaan tieliikenteen turvallisuutta, liikenteen tehokkuutta ja tasapuolista kilpailua. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että jäsenvaltioilla on toisistaan poikkeavia käsityksiä tämän lainsäädännön sisällyttämisestä niiden omaan lainsäädäntöön. Jäsenvaltioiden asetuksen säännösten täytäntöönpanosta y ]0 tarkastusten ja valvonnan suorittamistiheys ja vastaavat eri viranomaiset, tehokkuus vaihtelevat ja rikkomisten seuraamukset ovat eritasoisia. Komissio on tietoinen nykyisten valvontalaitteiden käytön kiertämismahdollisuudesta samoin kuin täytäntöönpanon yhteensovittamisen varmistamiseksi. jäsenvaltioiden yhteistyötä tarpeesta lisätä Tämän vuoksi komissio on ottanut käyttöön kaksitahoisen periaatteen: yhteydenpidon kansallisiin viranomaisiin hallinnollisen yhteistyön, lainsäädännön yhteisen tulkinnan ja sen soveltamiseen liittyvien yhdenmukaisten periaatteiden edistämiseksi ja toisaalta täytäntöönpanon parantamisen kehittämällä ja ottamalla käyttöön digitaalisen ajopiirturin — yhteinen kanta hyväksyttiin neuvoston 17. kesäkuuta 1997 pidetyssä kokouksessa — ja muita kesken olevia lainsäädäntö aloitteita. 6. 2. 1 Tietojen puutteellisuus aiheuttaa edelleen ongelmia valtioiden vertailussa. Jäsenvaltioista saatujen tietojen puuttuminen estää yhä kokonaisvaltaisen vertailun. Syyt tähän vaihtelevat maasta toiseen. Vasta yhteisöön liittyneiden maiden osalta asetuksen soveltamiseksi tarvittava organisaatioiden uudelleenjärjestely merkitsee sitä, että tilastotietoja — jos niitä on saatavilla — ei ole vielä mahdollista eritellä. Eräissä muissa maissa tämänhetkinen vastuunjako aiheuttaa sen, että suoritetuista täytäntöönpanotoimista saatu kuva on puutteellinen. Itävalta, Italia ja Kreikka jättivät tiedot yksikertaisesti ilmoittamatta. Komissio on aloittamassa keskustelut tilastotiedot ilmoittamatta jättäneiden jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että näin ei käy uudelleen. Jos lainsäädännön täytäntöönpanoon osallistuu useita suosittelee painokkaasti yhden niistä kansallisia viranomaisia, komissio nimittämistä tilastotietojen koordinoijaksi. Kun tietojen julkistaminen viivästyy niiden myöhäisen saannin vuoksi johtaa se myös tehtävien johtopäätösten myöhästymiseen. Yhteisön toimenpiteissä ei voida ottaa huomioon erityisiä kansallisia vaikeuksia, jos niistä ei ole ilmoitettu. Jäsenvaltioita muistutetaankin siitä, että niiden olisi pitänyt toimittaa tietonsa seuraavaa, vuosilta 1995 ja 1996 laadittavaa yhdeksättätoista kertomusta varten viimeistään 30. syyskuuta 1997. 6. 2. 2 Asetuksen soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen määrän lisääntyminen vuosista 1991—1992 vuosiin 1993—1994 on tapahtunut lähinnä pienissä jäsenvaltioissa kuten Irlannissa ja Benelux-maissa. Pienemmissä jäsenvaltioissa, erityisesti Benelux-maissa, jotka ovat lähinnä läpikulkumaita, lisääntynyt toiminta viittaa tarpeeseen lisätä täytäntöönpano- toimintaa. Näin tapahtuikin Benelux-maissa. Vaikka näiden kahden jakson välinen tilastojen tarkka vertailu onkin Saksan osalta vaikeaa, asetuksen soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen määrä väheni maassa huomattavasti, mikä käänsi tarkastettavien ajoneuvojen vähimmäismäärän laskuun. Sama laskusuuntaus oli näkyvissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja, joskin vähemmässä määrin, myös Espanjassa. 6. 2. 3 Suoritettujen tarkastusten ja havaittujen rikkomisten määrä on noussut yleisesti. Täytäntöönpanon puitteissa suoritettujen tarkastusten määrä kasvoi yleisesti EU:ssa. Tämä voi myös osittain selittää havaittujen rikkomisten määrän yleisen kasvun, vaikka täytäntöönpanotoiminnan pelotusvaikutus on voinut osaltaan aiheuttaa erityisesti Alankomaissa tapahtunutta rikkomisten kokonaismäärän vähenemistä. ti joka kohdistuu Alankomaat on ottanut käyttöön täytäntöönpanojärjestelmän, riskialttiille markkinasektoreille, ja katsoo maassa havaittujen rikkomisten kokonaismäärän laskun olevan tämän toimintatavan ansiota. Ottaen huomioon Alankomaiden menestys rikkomisten määrän vähentämisessä kannattaisi kenties tutkia mahdollisuuksia ottaa samankaltainen lähestymistapa käyttöön myös muiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanoyksiköissä. 6. 2. 4 Havaittujen rikkomisten luonne on entistä useammin taukoihin liittyvä. Edellisen kertomuksen jälkeen liittyvien rikkomisten määrä on taukoihin lisääntynyt viisi prosenttia, kun taas lepoaikoihin ja työvuorolistoihin liittyvät rikkomiset ovat vastaavasti vähentyneet. Ajoaikoihin liittyvien rikkomisten määrä on pysynyt ennallaan, ja niiden osuus kaikista havaituista rikkomisista on merkittävä (34 prosenttia). Yleensä lepoaikoihin liittyvät rikkomiset muodostavat kuitenkin edelleen suurimman rikkomisten ryhmän. 6. 2. 5 Entistä suurempi määrä tietoja toimittaneista jäsenvaltioista on saavuttanut vähimmäismäärän. tarkastusosuuden. Täytäntöönpanon Entistä suurempi osuus jäsenvaltioista, jotka toimittivat tarkastusten yhden prosentin vähimmäismäärän ylityksen osoittavat tiedot, ylitti tämän perusvaati muksen helposti ja Tanska, Saksa, Irlanti ja Espanja saavuttivat yli kahden useimmissa prosentin jäsenvaltioissa yleisesti havaittava selvä noususuuntaus, mikä vahvistaa valtioiden uskoa siihen, että niiden naapurit pitävät täytäntöönpanoa edelleen tärkeänä tehtävänä. Täytäntöönpanotoiminta ja siitä johtuva rikkomisten havaitseminen on erityisesti Saksassa varsin korkealla tasolla. Kattavien tilastotietojen toimittaminen on tässä tapauksessa edistänyt Saksan täytäntöönpanotoiminnan täyden laajuuden osoittamista. Tunnustusta vastaavasta toiminnasta muissa jäsenvaltioissa voidaan antaa vain, jos täydelliset tilastotiedot annetaan käytettäväksi. tasossa on 6. 2. 6 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 tulkintaa tarkennetaan edelleen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioilla. Katettu ajanjakso ulottuu vuoden 1997 alkuun. Tuomioistuin vahvisti 9. marraskuuta 1995 asiassa C-235/94 antamassaan tuomiossa, että 12 artikla ei oikeuta kuljettajaa poikkeamaan asetuksen 6, 7 tai 8 artiklan säännöksistä, jos poikkeamisen syyt ovat olleet tiedossa jo ennen matkan alkua. Tuomionsa perusteluissa tuomioistuin huomautti, että poikkeukset 12 artiklan nojalla ovat mahdollisia vain, jos liikenneturvallisuutta ei vaaranneta Ennen matkan alkua eivät kuljettajat eivätkä työnantajat pysty sanomaan, täyttyykö kyseinen ehto. Vasta asetuksen säännöksistä poikkeamiseen oikeuttavan ennalta arvaamattoman tapahtuman sattuessa kuljettajan on otettava huomioon liikenneturvallisuuden varmistaminen. Asia C-335/94 koski kahta peruskysymystä: asetuksen 4 artiklan 6 kohdassa mainittujen jätteiden keruuseen tarkoitettujen ajoneuvojen määritelmää ja toisaalta sitä, syrjäyttikö 4 artiklan 6 kohdassa säädetty 'jätteiden keruuseen ja kuljetukseen. tarkoitettuja ajoneuvoja' koskeva poikkeus ajo-ja lepoaikoja koskevan kansal lisen lainsäädännön soveltamisen kyseiseen ajoneuvojen luokkaan. Tuomioistuin määritteli 25. tammikuuta 1996 antamassaan tuomiossa jätteiden keruuseen tarkoitetut ajoneuvot ja katsoi, että 4 artiklan 6 kohdassa olevat poikkeukset eivät estä jäsenvaltioita käyttämästä mahdollisuutta antaa tähän luokkaan kuuluvien ajoneuvojen ajoaikaa koskevia kansallisia säännöksiä. -n Asiassa C-29/95 (Eckehard Pastoors, Trans-Cap GmbH v. Belgia) tuomioistuin antoi 23. tammikuuta 1997 tuomion, jonka mukaan perustamissopimuksen 6 artikla kielsi neuvoston asetusten (ETY) N:ot 3820/85 ja 3821/85 nojalla annetun kansallisen säännöksen, että vain ulkomaalaiset säännösten rikkojat, jotka eivät hyväksy erityistä välittömästi annettavaa sakkoa, vaan valitsevat asian käsittelyn oikeudessa, joutuvat ajoneuvonsa takavarikoinnin uhalla maksamaan jokaisesta rikkomisesta ennalta vahvistetun takuumaksun, joka on suurempi kuin välittömästi maksettavaksi määrätty sakko. 6. 2. 7 Neuvoston hyväksyntä digitaaliselle piirturille Tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 ja yhdenmukaisista tarkastusmenettelyistä annetun neuvoston direktiivin (ETY) N:o 88/599/ETY muuttamisesta 22. heinäkuuta 1994 tehty komission ehdotus KOM(94) 323 lopullinen esitettiin neuvostolle 1. syyskuuta 1994. Neuvosto teki 17. kesäkuuta 1997 tätä koskevan poliittisen sopimuksen, jossa hyväksyttiin digitaalisen piirturin käyttöönotto. 6. 2. 8 Täytäntöönpanoa koskevien mielipiteiden vaihtoa edistetään Valvontaa ja seuraamuksia koskevien mielipiteiden vaihdon mahdollistamiseksi järjestettiin vuonna 1995 kansallisten asiantuntijoiden tapaaminen. Tieliikennettä käsittelevä yhteinen komitea antoi jäsenvaltioiden eroja kuvaavan kertomuksensa työ- ja ajoaikojen järjestelyä ja täytäntöönpanoa koskevista näkökohdista joulu kuussa 1995. Lisäksi komissio on laatimassa neuvoston pyynnöstä kertomusta, joka liittyy täytäntöönpanokäytäntöjen tehokkuuteen ja yhdenmukaisuuteen. 6. 2. 9 Rikkomisten havaitsemisluvut vaihtelevat suuresti ja tarkastettujen rikkomisten määrän Kaikkien havaittujen työpäivien kokonaismäärän suhde paljastaa suuret erot siinä, miten menestyksekkäästi jäsenvaltiot kohdistavat tarkastuksia mahdollisiin säännösten rikkojiin. Vuosina 1993—1994 Saksa menestyi parhaiten ja havaitsi kuusi rikkomista jokaista sataa tarkastettua työpäivää kohti. Määrä oli suhteellisen korkea myös Suomessa (3,2 rikkomista), Alankomaissa (2,79 rikkomista) ja Ranskassa (2,68 rikkomista). Tätä vastoin havaitsemissuhde on eräissä muissa jäsenvaltioissa alle yksi rikkominen sataa tarkastettua työpäivää kohti ja yhdessä tapauksessa tulee kymmentätuhatta tarkastettua työpäivää kohti ilmi vain yksi rikkominen. Tämä osoittaa, mitä etuja voidaan saavuttaa kokemusten vaihdolla ja omaksumalla koko unionissa tehokkaimmat sekä kansallisesti parhaiten soveltuvat toimintamenetelmät. 6. 2. 10 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 muuttaminen Komission valkoinen kirja tällä hetkellä työaikadirektiivin (direktiivi 93/104/ETY) toimintojen soveltamisalaan kuulumattomien alojen sisällyttämisestä siihen hyväksyttiin 15. heinäkuuta 1997. Komissio harkitsee parhaillaan, miten ajo-ja lepoaikoja koskevaa asetusta voitaisiin kyseinen asiakirja huomioon ottaen parhaiten muuttaa. tieliikenne) (kuten ja 6. 2. 11 Loppuhuomautukset Tämän lainsäädännön tehokas soveltaminen on kaikkien edun mukaista. Komissio lisää yhteistyöaloitteita ja, kuten rohkaisee kaikkia jäsenvaltioita tekemään joissakin jäsenvaltioissa on jo tehty, edistämään tietojen vaihtoa täytäntöönpanon kehittämiseksi, erityisesti parhaiden käytäntöjen osalta. * 3 Komissio harkitsee tapoja parantaa lainsäädännön tulkintaa ja soveltamista. Se tutkii myös asetuksen soveltamisalan laajentamista kattamaan muita yleiseen turvallisuuteen vaikuttavia toimintoja. 14 Jäsenvaltio Seuraamustyyppi Liite A Lievät rikkomiset 22—36 ecua Vakavat rikkomiset 2 181 ecua tai enintään 6 viikkoa vankeutta 248 ecua 62 ecua Vähintään 54 ecua sakkoa kuljettajalle ja 135 yritykselle, määrä riippuu rikkomisen luonteesta ja vakavuusasteesta. Sakot riippuvat tuloista: 'päiväsakko' on 33,3 prosenttia henkilön päivittäisistä tuloista sosiaalimaksut vänennettyinä. Sakon määräytymisessä kunkin rikkomisen vakavuus on merkittävämpi tekijä kuin rikkomisten määrä. Keskimääräinen seuraamus tämäntyyppisestä rikkomisesta on 120— 137 ecua. Ennen uuden rikoslain voimaantuloa Ennen uuden rikoslain voimaantuloa 1. maaliskuuta 1994 sakot olivat 1. maaliskuuta 1994 sakot olivat seuraavat: seuraavat: 197—455 ecua seuraavista rikkomisista). (455—910 ecua 76—2 276 ecua kuukauteen tai 15 päivästä vankeutta. kolmeen Rikkomisiin syyllistyneet ulkomaalaiset voivat jättää oikeuden säilytettäväksi 136 ecua rikkomista kohti tai 303—1 158 ecua rikosta kohti. Uuden rikoslain tultua voimaan 1. uuden rikoslain tultua voimaan 1. maaliskuuta 1994 sakkoja muutettiin maaliskuuta 1994 sakkoja muutettiin seuraavasti: seuraavasti: enintään 759 ecua. ja k o l me kuukautta 3794 e c ua vankeutta. 1 365 ecua ja/tai kuusi kuukautta vankeutta Enintään 4 447 ecua. Vähintään 16 ecua. Kustakin asetuksen säännöksen rikkomisesta on säädetty kiinteä sakko, jonka määrä on 45—1 365 ecua. 30—284 ecua. 284—1 388 ecua (ensimmäinen I Sakot vaihtelevat 139 ecusta 231 ecuun. luokka) | 1 388—2 414 ecua (toinen luokka) liittyvien tai Kuljettajien ja ajoaikoihin ja piirturin rikkomisten käyttöön sallijien aiheuttajien enimmäissakot vaihtelevat 1407 ecusta (taso 3) 7 034 ecuun (taso 5) kuitenkin niin, että Pohjois-Irlannissa noudatetaan alhaisempaa 2 814 ecun lisäksi Sakon enimmäismäärää. ja piirturilevyn väärentämisestä piirturin sinetin muuttamisesta tai väärentämisestä langetetaan enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Irlanti Italia Alankomaat Espanja Ruotsi Yhdistynyt leuningaskunta Huomautus Itävallan, Belgian, Italian, Espanjan ja Ruotsin tiedot perustuvat näistä maista olevien kansallisten asiantuntijoiden vuonna 1995 toimittamiin lukuihin. Ecun muuntokurssi on 31. 1997 voimassa ollut kurssi. Muiden jäsenvaltioiden tietoja ei toimitettu. 1*3 Tilastotiedot 1. Tiedot ajalta 1. tammikuuta 1993 - 31. joulukuuta 1994 2. Suoritettavien tarkastusten vähimmäismäärän laskenta (direktiivin 88/599/ETY 2 artikla)1 Liite B Jäsenvaltio Työpäivien määrä kuljettajaa kohti kyseisenä ajanjaksona -a- 440 440 220 240 480 460 460 500 430 480 200 464 Itävalta Belgia Tanska Suomi (1) Ranska (2) Saksa Kreikka Irlanti (3) Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi (1) Yhdistynyt kuningaskunta Huomautus Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen kokonaismäärä (vuotuinen keskiarvo) - b- Työpäivien kokonaismäärä a xb Tarkastusten vähimmäismäärä (1 % c:stä) - c- - d- 151 250 40 000 41 500 521 875 768 847 66 550 000 17 600 000 9 130 000 125 250 000 396 046 560 665 500 176 000 91 300 1 250 000 3 690 465 52 880 24 324 800 243 248 10 760 129 400 137 500 350 000 100 000 434 250 4 949 600 64 700 000 59 125 000 168 000 000' 20 000 000 201 492 000 49 496 647 000 591 250 1 680 000 200 000 2 014 920 (1) (2) (3) 1. tammikuuta 1994 - 31. joulukuuta 1994 Luvut ovat yhdeltä vuodelta Luvut koskevat yli 1 524 kiloa painavien tavarankuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen ja suurten julkisiin palveluihin käytettävien valtiossa rekisteröityjen ajoneuvojen kokonaismäärää. Osa näistä ajoneuvoista ei kuuluisi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalaan. Luvuista ei ole kuitenkaan käytettävissä erittelyä. EYVL N:o L 325 29. 11. 1988. s. 55 lU 3. Tarkastukset 3. 1 Tiellä suoritetut tarkastukset Jäsenvaltio Liikennetyyppi Itävalta Belgia Tanska Suomi (3) Ranska (4) Saksa Kreikka Irlanti (5) Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi (3) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä Yhdistynyt kuningaskunta henkilöliikenne tavaraliikenne Huomautus ETY Kolmansista maista Ulkomailta yhteensä kotimaasta muista jäsenvaltioista (D 2 284 36 322 3 826 59 621 151 2 670 62 291 (2) 109 399 13 000 18810 377 458 222 594 3 621 124 81 623 1 957 690 109 176 2 086 348 7 607 97 236 190 808 4 044 038 9 509 33 651 1539 4 572 210 225 I 749 4 797 946 10 871 1871 39 293 40 503 42 142 161 508 666 717 6 068 7 076 119 959 1 341 23 506 201 203 963 220 7 642 67 691 469 707 162 388 247 5 996 • 5 960 15 935 1 108 11 259 2 118 45 289 40 503 48 102 177 443 666 4 874 V) 879 (1) (2) (3) (4) (5) Jos jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan yksityiskohtaisempia lukuja ETY yhteensä kotimaiset mukaan lukien 1. tammikuuta 1994 -31. joulukuuta 1994 1. tammikuuta 1993 -31. kesäkuuta 1994 Tapauksissa, joissa kyseisiä kahta liikennetyyppiä ei pystytty erottamaan, pätevät seuraavat luvut: kotimaasta 1 527, muista jäsenvaltioista 1 324, kolmansista maista 119. 17 3. Tarkastukset 3. 2 Yritysten tiloissa tarkastetut kuljettajat Jäsenvaltio Henkilöliikenne Tavaraliikenne Liikenne omaan lukuun Liikenne vuokraa tai palkkiota vastaan Itävalta Belgia (1) Tanska (2) Suomi (2) Ranska (3) Saksa Kreikka Irlanti (4) Italia Luxemburg Alankomaat Portugali (2) Espanja (5) Ruotsi (6) Yhdistynyt kuningaskunta 157 - - 7 805 27 240 1 123 1097 2 148 - 4 652 1737 - - 67 821 104 755 5 212 5 306 9612 - 136 269 708 28 697 28 - - 3 133 30 184 2 728 24 2 445 - 1866 - - 72 493 101811 3 607 1 062 7 167 - - (5) - (5) Huomautus ( 1 ) Tilastot sisältävät työministeriön ainoastaan vuodelta 1994 toimittamat luvut (matkustajaliikenne — 24; tavaraliikenne — 193). Tilastotietoja ei toimitettu 1. tammikuuta 1993 - 30. kesäkuuta 1994 Heinäkuusta 1993 alkaen Luvut eivät ole eriteltävissä. 1. tammikuuta 1994 -31. joulukuuta 1994 (2) (3) (4) (5) (6) 3. Tarkastukset 3. 3 Tiellä tarkastetut työpäivät Jäsenvaltio Liikennetyyppi ETY kotimaasta muista jäsenvaltioista Kolmansista maista Ulkomailta yhteensä (D henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä henkilöliikenne tavaraliikenne kaikki yhteensä henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne kaikki yhteensä henkilöliikenne tavaraliikenne Itävalta Belgia Tanska Suomi (3) Ranska (4) Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi (3) Ylidistynyt kuningaskunta (5) Huomautus 8 422 124 315 14 116 221 030 569 10 183 14 685 231 213 (2) 437 569 40 000 58 008 1 242 018 417 480 6 894 156 - - 122 054 3 125 922 125 584 2 512 144 24 188 342 422 247 638 5 638 066 3 152 35 974 737 3 175 7 224 744 3 399 984 17 428 14 152 239 918 4 853 52 597 361 273 1 420 907 22 926 197 802 1 560 484 2 147 32 820 3 742 78 586 297 1 341 64 315 247 400 1 998 487 1 282 494 11 992 • 9 585 26 627 2 634 34 102 4 236 90 578 297 1 341 73 900 274 027 1 998 (1) (2) (3) (4) (5) Jos jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan yksityiskohtaisempia lukuja ETY yhteensä kotimaiset mukaan lukien 1. tammikuuta 1994 -31. joulukuuta 1994 1. tammikuuta 1993 - 30. kesäkuuta 1994 Luvut eivät ole eriteltävissä 19 Liikenne omaan lukuun Liikenne vuokraa tai palkkiota vastaan 33 571 296 119 1 029 162 1488 816 6 066 24 450 29 512 286 680 3. Tarkastukset 3. 4 Yritysten tiloissa tarkastetut työpäivät Jäsenvaltio Henkilöliikenne Tavaraliikenne Itävalta Belgia Tanska (1) Suomi (2)(3) Ranska (4) Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja (5) Ruotsi (3)(5) Yhdistynyt kuningaskunta Huomautus 4 351 1037 112 239 441 019 57 439 11226 950 494 1 343 916 84 227 811772 5 249 85 920 1471 253 651 30 329 225 210 27 599 1 253 545 2 124 1 427 454 (1) (2) (3) (4) (5) Luvut arvioitu Tilastoja ei käytettävissä 1. tammikuuta 1994 - 31. joulukuuta 1994 1. tammikuuta 1993 - 30. kesäkuuta 1994 Ilmoitettu kokonaismäärä Vo 4. 4. 1 Rikkomiset Kirjattujen rikkomisten määrä Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6 artikla: ajoajat Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti maasta ETY: stä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ETY:s tä kolman sista maista ulko mailta yhteensä HENKILÖ- JA TAVARALIIKENNE koti maasta ulkomailta Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska* Saksa Kreikka - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa 90 112 4 116 1266 24 2 348 44 60 5 2 408 49 1356 24 2 524 49 0 628 13 946 872 322 1072 6 806 6 1 878 12 206 042 3 990 5 368 46 128 1 206 1 630 16 298 4 272 22 62 426 5 478 1652 219 988 4 862 5 690 14 511 169 5 034 35 64 304 5 490 1652 *- L Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti maasta ETY: stä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ETY:s tä kolmansi sta maista 294 86 91 54 14 11 - 54 14 11 2 818 291 243 228 71 75 Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi** Yhdistynyt loiningaskunt - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - 179 118 5 - 4 1 352 17 024 48 32 HENKILÖ- JA TAVARALIIKENNE koti maasta ulkomailta 3 112 377 334 282 85 86 ulko mailta yhteensä 228 71 75 311 125 312 - - 1 1 125 311 - - 4 4 885 996 28 1024 5 064 1028 1 635 19 38 8 1 - 8 1 223 86 269 173 10 11 14 ^v 753 24 38 17 024 48 32 223 269 173 10 9 1 352 86 11 14 - kahdessa viikossa Z3 Huomautus *1. tammikuuta 1993 - 30. kesäkuuta 1994 ** 1. tammikuuta 1994 - 31. joulukuuta 1994 *** Tietoihin voi sisältyä pieni osuus lukuja, jotka koskevat henkilöliikenteeseen tarkoitettuja ajoneuvoja. ^3 4. Rikkomiset Kirjattujen rikkomisten määrä 4. 2 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 7 artikla: tauot Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti maasta ETY: stä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ETY-. s tä kolman sista maista ulko mailta yhteensä HENKILÖ-JA TAVARALUXENN E ( l) koti maasta ulko mailta Itävalta Belgia Tanska (2) Suomi Ranska (3) Saksa Kreikka - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 toinin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tornin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tuimin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tornin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot 9 4 9 3 6 1 10 3 160 101 331 97 7 2 338 99 169 105 348 102 1321 6 938 9 300 306 312 62 186 368 498 72 424 100 952 16 888 8 142 10 376 8 140 27 264 16 282 79 362 110 252 27 632 16 780 6 769 2 382. ^^ Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti maasta ETY: stä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ETY:s tä kolman sista maista ulko mailta yhteensä HENKILÖ- JA TAVARALIIKENNE (1) koti maasta ulko mailta Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt lomingaskunt a (4) - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 toinin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tornin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot 384 188 57 23 - 57 23 1715 643 348 40 1 1 105 43 - - 1 1 - - 9 099 154 2 1 - - 81 12 206 21 3 030 203 245 4 - - 8 - 348 40 2 099 831 405 63 206 21 211 82 12 3 135 208 22 211 4 288 4 9 099 154 30 Huomautus ( 1 ) (2) (3) (4) Jos jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan yksityiskohtaisempia lukuja Ilmoitettu kokonaismäärä 1. tammikuuta 1993-30. kesäkuuta 1994 Tietoihin voi sisältyä pieni osuus lukuja, jotka koskevat henkilöliikenteeseen tarkoitettuja ajoneuvoja. zr 4. Rikkomiset Kirjattujen rikkomisten määrä 4. 3 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 8 artikla: lepoajat Jäsenvaltio Rikkomis tyyppi Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska (1) Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg - päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa HENKILOLIJKENNE TAVARALIIKENNE HENKILÖ-JA TAVARALIIKENNE koti maasta ETY: stä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ETY:s tä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ulko mailta 88 9 116 18 13 4 120 18 1010 41 1873 125 1298 58 2 1931 127 1. 098 50 2 051 145 10 900 1924 272 2 416 26 688 28 285 816 6 868 41720 710 21610 586 63 330 1296 13 993 64 296 716 8 792 4 341 62 64 018 1324 312 133 56 36 1 _ 56 36 3 736 254 145 94 _ 145 94 4 048 387 201 130 - 1 zé HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti maasta ETY: stä kolman sista maista ulko mailta yhteensä koti maasta ETY:s tä 676 53 71 21 2 555 324 _ 6 - 59 - 7 787 4 584 59 2 756 1 5 kolman sista maista ulko mailta yhteensä 101 - 2 857 1 5 HENKILÖ-JA TAVARALIIKENNE koti maasta ulko mailta 8 463 4 655 80 2 916 1 5 844 144 29 11 Jäsenvaltio Rikkomis tyyppi -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa -päivässä -viikossa Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunt a (2) Huomautus (1) (2) 1. taniniikuuta 1993 -30. kesäkuuta 1994 Tietoihin voi sisältyä pieni osuus lukuja, jotka koskevat henkilöliikenteeseen tarkoitettuja ajoneuvoja. Z. 7- 4. Rikkomiset Kirjattujen rikkomisten lukumäärä 4. 4 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 14 artikla: liikenteen aikataulu ja työvuorolista Kotimaasta ETY:stä Kolmansista maista Ulkomailta yhteensä 24 24 32 24 } > 215** } 528 > }67** } 8 84 7 46 2 6 2 1 7 2 618 15 880 219 Jäsenvaltio Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Rikkomis tyyppi Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen* Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu. Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Virheellinen Väärin noudatettu Huomautus * Ei käytettävissä ** Artiklan 14 rikkomiset niitä erittelemättä. 1* ISSN 1024-4492 KOM(97) 698 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 07 14 Luettelonumero : CB-CO-97-718-F1-C ISBN 92-78-29187-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 22