title: Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje

eurovoc_concepts:
EU aid
agricultural production policy
cultivation techniques
environmental protection
means of agricultural production

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 12. 1997 KOM(97) 620 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje Forord Alle former for landbrug påvirker miljøet. Det traditionelle europæiske landskab og dets biodiversitet er i høj grad et resultat af mange århundreders landbrugsproduktion. Landbruget har desuden stor betydning, når det gælder om at fastholde befolkningen på landet. Hvis landdistrikterne fortsat skal udvikle sig og fremstå som et levende og dynamisk miljø, må landbruget spille en vigtig rolle både som et betydningsfuldt erhverv i landdistrikterne og som den vigtigste form for arealudnyttelse. Mange former for landbrugsvirksomhed har en direkte positiv indvirkning på miljøet. De bidrager til naturpleje og bevarer (f. eks. ved ekstensiv græsning) værdifulde og ofte truede delvis naturlige levesteder for dyr og planter. Det er dog ikke alt landbrug, der har positive konsekvenser for miljøet, og nogle former - især en række produktionsmetoder, der er blevet anvendt i de seneste årtier - har medført skader på miljøet i form af jordforringelse, forurening og overforbrug afvand samt forringet biodiversitet. Man kan til en vis grad fremme miljøvenlige landbrugsformer gennem regler for god landbrugspraksis, der om nødvendigt styrkes ved restriktioner. Alligevel kan landbrugere, som soger at følge reglerne for god landbrugspraksis, på grund af økonomisk pres være tvunget til at intensivere dyrkningen af god jord, udnytte marginaljord i mindre grad eller på anden måde anvende produktionsmetoder, der belaster miljøet. Ikke mange landbrugere er i stand til at holde fast ved eller gå over til niiljovcnligc metoder, hvis det indebærer et indtægtstab. Det er grunden til, at man længe har anbefalet, at landbrugere, der pådrager sig særlige omkostninger eller indtægtstab som folgc af aftaler om miljøvenligt landbrug, slottes via offentlige midler. Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget (herefter kaldet landbrugsmilj©forordningen) indeholder bestemmelser om programmer, der skal tilskynde landbrugerne til at benytte miljøvenlige produktionsmetoder på deres bedrifter. Da der er store omkostninger herved, er det også meningen, at der via programmerne skal ydes indkomststøtte til de landbrugere, som gør en indsats for miljøet. Forordningen indgik i reformen af den fælles landbrugspolitik, som blev påbegyndt i maj 1992 med ændring af en række af de vigtigste markedsordninger. Ifølge forordningens artikel 10 skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en redegørelse for forordningens anvendelse inden for en frist på tre år. Mens nogle af de tidlige programmer trådte i kraft i 1993, blev de fleste først godkendt i 1994, og nogle få - forst og fremmest programmerne i de tre nye medlemsstater - blev først godkendt i 1995. Rapportens første del indeholder en beskrivelse af, hvorledes forordningen fungerer. I anden del forklares det, hvordan den harmonerer med den fælles landbrugspolitik og andre af Fællesskabets politiske instrumenter. Tredje del indeholder en redegørelse for gennemførelsen indtil 1997. I rapportens sidste del drages der på baggrund af den hidtidige gcnncmforclse en række konklusioner og anbefalinger i overensstemmelse med den øgede vægt, der i dokumentet Agenda 2000 lægges på programmer for miljøvenligt landbrug. Det er dog ikke meningen, at denne rapport skal være nogen evaluering eller give en detaljeret analyse af effekten af de forskellige programmer for miljøvenligt landbrug. Indholdsfortegnelse 1. LANDBRUGSMIUØFORORDNINGEN OG DENS FUNKTIONSMÅDE. 4 1. 1 Reformen af den fælles landbrugspolitik og landbrugsmiljøforordningen. 4 4 1. 2Landbrugsmiljøforanstaltninger 5 1. 3 Præmiebeløb og EU's finansielle bidrag 5 1. 4 Udbud. 6 1. 5 Anlægsarbejder 6 1. 6 Statsstøtte 6 1. 7 Landbrugernes forpligtelser 6 1. 8 Godkendelsesprocedure 7 1. 9 Gennemførelsesbestemmelser 7 1. 10 Programmer for miljøvenligt landbrug 2. RAMMERNE FOR EU's POLITIK 2. 1 Samspillet med de fælles markedsordninger 2. 2 Strukturpolitik, sammenhæng og beskæftigelse 2. 3 Internationale aftaler 2. 4 Miljøpolitik 2. 5 Genetiske ressourcer, forskning 2. 6 Dyrevelfærd og jagt 3. GENNEMFØRELSE INDTIL 1997 3. 1 Startfase: godkendelse af programmer 3. 2 Budgetoverslag over tildeling af midler fra EUGFL 3. 3 Samlet programbudget 3. 4 Oplysninger om gennemførelsen 3. 5 Kommissionens overvågning, evaluering og opfølgning 3. 6 Vurdering af foranstaltninger efter kategori 3. 7 Udviklinger i programforvaltning og administration 4. KONKLUSION 4. 1 Vigtige spørgsmål 4. 2 Betragtninger over mulige ændringer 4. 3 Fremtidsudviklingen BILAG: Godkendelse af programmer og ændringsbeslutninger 10 10 10 11 12 13. 13 14 14 14 15 16 17 19 22 25 25 28 31 33 1. LANDBRUGSMILJØFORORDNINGEN OG DENS FUNKTIONSMÅDE 1. 1 Reformen af den fælles landbrugspolitik og landbrugsmiljøforordningen (c) (a) (b) mil den reducerer med sikre Tu bc I 1. 1: inden fælles for den landbrugspolitik, bl. a. ordningerne Spcclllkke fur laiidbrugsniUjøforanstaltnlnger, artikel 1, litra a)-g). I maj 1992 enedes Ministerrådet om at reformere en række af de vigtigste markedsordninger for markafgrøder, oksekød, fårekød, mælk og mejeriprodukter og tobak. Formålet med reformen var at bringe produktionen på niveau reelle markedsudvikling, anvende midlerne mere effektivt, tilskynde landbrugerne til at producere på en miljøbevidst måde forbrugerne og rigelige forsyninger af levnedsmidler af høj lavere priser1. Ud over kvalitet til ændringerne i markedsordningerne blev der indført tre ledsageforanstaltninger til reformen: miljøvenligt landbrug, skovbrug førtidspension. og Landbrugsmiljøforordningen2 indfører en støtteordning med tre generelle mål3: at ledsage ændringerne inden for de fælles markedsordninger, at bidrage til at nå målene for Fællesskabets politik på landbrugs- og miljøområdet og at bidrage til at sikre, at de landbrugere, som gør en indsats far en rimelig indkomst. anvendelse af produktionsmetoder, der forureningen fra landbruget ekstensivering af landbruget og omstilling af agerjord til ekstensiv græsning beskyttelse og forbedring af miljøet, bevarelse af naturen, landskabet, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet pleje af landbrugs- og skovarealer, der er taget ud af drift langsigtet udtagning af landbrugsarealer af hensyn til miljoet forvaltning af jord med henblik på adgang for ofTentligheden bevidstgørelse og uddannelse. (a) ekstensivt og økologisk landbrug: at mindske brugen af godning og plantebeskyttelsesmidler væsentligt, at fastholde allerede indforte begrænsninger, at indføre eller videreføre økologiske landbrugsmetoder vegetabilsk herunder foderproduktion: at gå over til mere ekstensive former for vegetabilsk produktion, herunder foderproduktion (ved hjælp af andre metoder end dem, der er nævnt under punkt a) ovenfor), at bibeholde allerede indførte ekstensive produktionsmetoder eller at omstille agerjord til arealer til ekstensiv græsning Landbrugsmlljøforantaltninger - areal forvaltning, artikel 2, stk. 1, litra a)-g). for miljøet, (b) ekstensiv produktion, Tabel 1. 2: (d) (c) (0 (g) 1. 2 Landbrugsmiljøforanstaltning er Ifølge forordningens artikel 1 skal miljøforanstaltninger tage sigte på syv specifikke mål (tabel 1. 1). Disse mål skal realiseres gennem foranstaltninger til arealforvaltning (tabel 1. 2) samt foranstaltninger vedrørende uddannelse og demonstrationsprojekter, jf. artikel 2 og 6. (c) ekstensivering af husdyrproduktionen: at reducere kvæg eller fårebesætningens belastning pr. foderarealenhed (d) anden miljøvenlig landbrugspraksis: at anvende andre metoder, der er med til at beskytte miljøet og naturressourcerne og til at bevare naturen og landskabet, eller at opdrætte dyr af lokale udryddelsestruede arter (e) pleje af arealer, der er taget ud af drift: at holde landbrugs- og skovarealer, der er taget ud af drift, i god stand langsigtet udtagning af tage landbrugsarealer ud af produktionen i mindst 20 år af hensyn til miljoet, navnlig for at der kan oprettes biotoper eller naturreservater, eller for at beskytte vandmiljøet landbrugsarealer: at (f) (g) offentlig adgang: at give offentligheden adgang til privat landbrugsjord Det er op til medlemsstaterne, om de vil gennemføre uddannelsesforanstaltningerne, men de skal i givet fald vedrøre miljøvenlige produktionsmetoder inden for land- og skovbrug4. Pressemeddelelse fra Kommissionen af 21. 05. 92. Forordning (EØF) nr. 2078/92, EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 85, senest ændret ved forordning (EF) nr. 2772/95. do. Artikel 1. do. Artikel 2(2). Der kan indføres yderligere foranstaltninger med specielt henblik på uddannelseskurser, praktikantophold og demonstrationsprojekter5. 1. 3 Præmiebeløb og EU's finansielle bidrag der de for på præmier, udgiflskategori udgifter medfinansieres af EUGFL prin. maksimums- beløb (ECU/ha) Tabel 1. 3: Maksimumsbeløb Udbetalingerne under programmerne beregnes i forhold til de forpligtelser, den enkelte landbruger har påtaget sig6. Præmierne er baseret og afholdte indtægtstab med fradrag af eventuelle supplerende indtægter eller besparelser som følge af deltagelse i en ordning. Derudover kan der, hvis det er tilskyndende lægges et nødvendigt, element til; det skal ske på basis af objektive kriterier, og elementet må normalt af udgifterne7. nettoindtægtstabet Præmierne bør således betragtes som kompensation for omkostningerne ved at levere offentlige miljøgoder og kan ikke betragtes som subsidier i økonomisk forstand. overstige og maks. beløb fra (ECU/ha. ) 1996 100/DE opdrættet 210/D1I fjernet 20% ikke forpligtelse 301. 9 422. 6 181. 1 ISO 250 350 253,6/DE fjernet 120,8/DE opdrættet De øvre grænser for præmiebeløb, der i medfinansiseres af EU, er fastsat landbrugsmiljøforordningen8. Disse beløb, som blev ændret i november 1995 på baggrund af kursændringer9, er vist i tabel 1. 3. EU's medfinansiering foregår via Garantisektionen i EUGFL10 til et sats på 75% i mål 1-regionerne og 50% andetsteds. De resterende 25% eller 50% finansieres af medlemsstaten. 250 600 2500 /paionftunui 400 1000 700 \ 250 483 1208 845. 3 301. 9 301. 9 724. 5 3019/pqionftu—JI enårige afgrøder, for hvilke der ydes en hektarpræmie ifolge markedsordningerne for de pågældende afgrøder andre enårige afgrøder og græsarealer enårige afgrøder og græs arealer, hvis landbrugeren har påtaget sig en eller flere af forpligtelserne i artikel 2, stk. 1, litra a) og b) sammen med en i. hl. artikel 2, stk. 1, litra d) hver dyreenhed, som kvæg- eller er fårebesætningen reduceret med hvert opdrættet dyreenhed af udryddelsestruede racer specialiserede olivenlunde citruskulturer andre flerårige afgrøder og vin pleje af arealer, der er taget ud afdrift dyrkning og formering af nytteplanter, der er tilpasset de lokale vilkår og truet af gradvis genetisk forsvinden jordudtagning udgifter til kurser 1. 4 Udbud Muligheden for at indkalde bud med henblik på indgåelse af aftaler om miljøvenligt landbrug er blevet drøftet af forskellige interesserede parter. Landbrugsmiljøforordningen indeholder ikke noget forbud mod denne fremgangsmåde, hvis blot støttebetingelserne overholdes. Specielt vil det være nødvendigt med et loft over præmiebeløbet for at undgå, at udbudsproceduren medfører præmiebeløb, der overstiger det maksimum, som er tilladt for landbrugsmiljøforanstaltninger. 5 6 7 X 9 10 do. Artikel 6. do. Artikel 5. Forordning (EF) nr. 746/96, artikel 9. Forordning 2078/92, artikel 4 og 6. Forordning (EF) nr. 2772/95 EFT L 288 af 1. 12. 1995. s. 35, berigtiget ved forordning (EF) nr. 1962/96 af 11. 10. 1996, EFT L 259 af 12. 10. 1996, s. 7. EUGFL: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for landbruget. 5 1. 5 Miljøforbedrende anlægsarbejder Anlægsarbejder eller investeringer indgår ikke i den medfinansierede del af et miljøvenligt program for landbruget. De kan opnå støtte inden for rammerne af det relevante strukturfondsprogram. Der kan specielt ydes støtte til miljøforbedrende anlægsarbejder på landbrugsbedrifter i henhold til investeringsstøtteforordningen11, og denne støtte vil kunne medfinansieres af EU. 1. 6 Statsstøtte Ud over ovenstående foranstaltninger, der kan medfinansieres af EU, har medlemsstaterne lov til at gennemføre statsstøttede landbrugsmiljøforanstaltninger på betingelser, der afviger fra dem, der er fastsat i landbrugsmiljøforordningen, eller som overstiger maksimumsbeløbene for EU's medfinansiering12. Statsstøtten skal opfylde forordningens målsætning og de regler om statsstøtte, der er fastsat i Rom-traktatens artikel 92-94, og som bl. a. kræver, at støtteforanstaltningerne bliver meddelt til Kommissionen og godkendt. Statsstøtte til kapitalposter godkendes, hvis der er hjemmel herfor i investeringsstøtteforordningen. 1. 7 Landbrugernes forpligtelser Ingen af de foranstaltninger, som der udbetales præmie for, er medfører ikke for øjeblikket obligatoriske forpligtelser for landbrugerne, skønt det er obligatorisk for medlemsstaterne at gennemføre programmerne. Landbrugerne kan vælge, om de vil fortsætte deres hidtidige landbrugspraksis eller acceptere de betingelser og restriktioner, der er fastsat i en ordning for miljøvenligt landbrug. For dem, der forpligter sig til at følge programmerne, skal forpligtelserne opfyldes i den periode, der er fastsat i programmet, og som mindst skal strække sig over fem år. Er der tale om langvarig jordudtagning, er forpligtelsesperioden minimum 20 år. Kun i særtilfælde som feks. force majeure - eller hvor et krav om fortsættelse ville være urimeligt - kan landbrugerne trække sig ud af ordningen på et tidligere tidspunkt. Forordningen gør det muligt at indføre obligatoriske foranstaltninger for at kunne opfylde EU's miljøforpligtelser13. Denne bestemmelse er dog ikke blevet anvendt i praksis, og Kommissionen har ikke faet forelagt nogen tilfælde, hvor det ville være berettiget at godkende obligatoriske foranstaltninger. 1. 8 Godkendelsesprocedure De enkelte medlemsstater udarbejder et eller flere programudkast, som forelægges Kommissionen til godkendelse. Et programforslag omfatter bl. a. en beskrivelse af det pågældende områdes geografi og landbrug, en beskrivelse af de opstillede mål, betingelser for opnåelse af støtte samt udgiftsoverslag14. Kommissionen gennemgår programmerne for at sikre, at de er i overensstemmelse med landbrugsmiljøforordningen og med de eksisterende andre EU-politikker. Medlemsstaterne fremsender også de relevante nationale administrative bestemmelser og landbrugsprogrammer, markedsordninger og 11 Forordning (EF) nr. 950/97 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet af 20. 5. 1997, EFT L 142 af 2. 6. 1997, s. 1. 12 Forordning (EØF) nr. 2078/92, artikel 10. 13 do. Artikel 4(5). 14 do. Artikel 3. 6 data for at overbevise Kommissionen om, at budgetoverslagene, de finansielle kontrolordninger og kontrolforvaltningen er fyldestgørende. Programmerne godkendes af Kommissionen efter "forvaltningskomitéproceduren", der indebærer konsultation af for rammerne af STAR-komitéen15 på grundlag af et medlemsstaterne arbejdsdokument fra Kommissionen, der indeholder en beskrivelse af programmet, og et udkast til beslutning. inden 1. 9 Gennemførelsesbestemmelser Kommissionen har vedtaget to sæt gennemførelsesbestemmelser, hvoraf det første omfattede procedurer for finansiel overvågning16 og blev vedtaget i 1994. Kommissionens anden gennemførelsesforordning17, der blev vedtaget i 1996, behandler en lang række gennemførelsesaspekter og inkorporerer 1994-forordnigen. Gennemførelsesforordningen indeholder detaljerede bestemmelser om medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til overvågning, evaluering, kontrol, sanktionsordninger, ændringer af aftaler samt tiltag for at undgå dobbeltbetaling. Kommissionens godkendelsespraksis i forbindelse med ekstensivt landbrug, lineære enheder, arealer, der er taget ud af drift, jordudtagning af miljøhensyn, kurser og demonstrationsprojekter samt beregning af præmiebeløb blev også fastlagt. 18 1. 10 Programmer for miljøvenligt landbrug 1. 10. 1 Gennemførelse på lokalt og nationalt plan alle kan omfatte område19. Programmerne Principielt skal programmerne gennemføres ved hjælp af zoneprogrammer overalt på medlemsstaternes ordningens arealanvendelsesforanstaltninger, men der kan dog i visse tilfælde være grund til kun at lade programmerne omfatte foranstaltninger, der er særligt relevante for et bestemt område. Desuden skal de enkelte zoneprogrammer afspejle forskellene, hvad angår miljøforhold, naturbetingelser og landbrugsstrukturer samt de mest anvendte produktionsmetoder. Miljøprogrammerne skal også overholde EU's miljøpolitik. Zoneprogrammerne kan suppleres med en national ordning, der anvendes overalt ("horisontalt"), og som blot omfatter en eller flere af de pågældende foranstaltninger. Sondringen mellem zoneprogrammer og nationale programmer er blevet fortolket forskelligt i de forskellige medlemsstater. Til og med juni 1997 havde Kommissionen godkendt 127 programmer. Desuden er de fleste programmer blevet ændret, nogle af dem i flere omgange. Kommissionen har i alt truffet 265 godkendelses- eller ændringsbeslutninger. Programmerne er anført med fede typer i bilaget, og ændringerne er angivet ved betegnelsen "mod" (modification). De vedtagne programmer er vidt forskellige, og det betyder, at der kun er begrænset mulighed for at sammenligne medlemsstaternes programmer, så længe man ikke har de nødvendige værktøjer til at foretage en sådan sammenlignende analyse. 15 STAR: Komitéen for Landbrugsstrukturerne og udvikling af landdistrikterne. 16 Kommissions forordning (EF) nr. 1405/94, EFT L 154, 21. 6. 1994, s. 12. 17 Kommissionens forordning (EF) nr. 746/96, EFT L 102, 25. 4. 1996, s. 19, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 435/97 af 6. 3. 1997, EFT L 67, 7. 3. 1997, s. 2. 18 STAR-arbejdsdokument VI/8670/95, som var grundlag for droftclscrne forud for forordningens udarbejdelse, indeholder begrundelserne for dens vedtagelse. 19 Forordning (EØF) nr. 2078/92, artikel 3. 1. 10. 2 Forskelle i programgennemfor elsen I de enkelte medlemsstater er der afhængigt af administrationens decentraliseringsgrad og af, hvor store miljøforskelle landet er præget af, blevet udarbejdet programmer på nationalt eller regionalt og lokalt plan. Det er vidt forskelligt, hvordan staterne prioriterer miljømålene i programmerne, og det skyldes både forskelle i landbrugernes miljøbevidsthed og forskelle i medlemsstaternes miljøforhold og behov. Programmer med foranstaltninger, der normalt kan anvendes i hele medlemsstaten, findes i Finland, Grækenland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Sverige. I de fleste andre medlemsstater indeholder programmerne blandede foranstaltninger, der kan anvendes i hele landet og regionalt (Østrig, Belgien, Danmark, Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige). I Tyskland og Italien er næsten alle programmer regionaliserede. I mange programmer, både nationale og regionale, er nogle eller alle foranstaltninger dog rettet mod miljøzoner og udformet for at opfylde specifikke lokale mål. Kommissionen har endnu til grænseoverskridende programmer fra medlemsstater, der har områder med ensartede miljøforhold på hver sin side af en grænse. ikke modtaget nogen forslag at har også valgt kombinere Medlemsstaterne i landbrugsmiljøforordningen på forskellig måde i deres programmer. I nogle fa medlemsstaters programmer svarer de enkelte foranstaltninger fuldstændig til dem, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, i forordningen. I andre programmer er der imidlertid blevet udarbejdet integrerede foranstaltninger, der bygger på en række af de forskellige kategorier i artikel 2, stk. 1, uden at disse behandles separat. Medlemsstaternes programmer omfatter i alt over 2200 forskellige foranstaltninger. foranstaltningerne 1. 10. 3 Hovedkategorier af foranstaltninger medlemsstaternes programmer i For at kunne sammenligne programmerne i hele EU er det hensigtsmæssigt at inddele dem i ensartede underkategorier. Foranstaltningerne i landbrugsmiljøforordningens artikel 2 og 6 tre hovedkategorier: kan opdeles ikke-produktiv miljøvenligt jordforvaltning og demonstrationsprojekter. Kategorierne er anført i tabel 1. 4. landbrug, og uddannelse i Tabel 1. 4: Kategorier af landbrugsmiljøforanstaltninger Miljøvenligt landbrug (a) (b) «0 økologisk landbrug ikke-økologisk miljøforbedringer bevarelse intensive systemer af landbrug med eksisterende lav- 2. jordforvaltning (20-årig Ikke-produktiv jordudtagning, pleje af arealer, der er taget ud af drift, landskabspleje, adgang for offentligheden osv. ) Uddannelse og demonstrationsprojekter lægges hovedvægten I alle medlemsstater med undtagelse af Nederlandene i programmerne for miljøvenligt landbrug på den første kategori. I EU som helhed vedrører over 80% af udgifterne til programmerne støtte til miljøvenligt landbrug. For at kunne foretage en mere detaljeret sammenligning af programmerne er denne kategori blevet opdelt i flere underkategorier ud fra miljøforpligtelsernes intensitet og art. Det skal understreges, at da der ligger forskellige koncepter bag hvert enkelt program, skal fordelingen på kategorier fortolkes med forsigtighed og betragtes som et skøn. Tabel 1. 5 viser den omtrentlige i procent af de gennemsnitlige fordeling programudgifter på basis af de programmer, som er blevet godkendt indtil marts 1996. Figur 1. 5 illustrerer fordelingen inden for hver medlemsstats budget og de forskellige 8 måder, programmerne er blevet gennemført på i EU. Nederlandene har f. eks. valgt at fokusere på demonstrationsprojekter og på projekter, der tager sigte på bevidstgørelse. I flere medlemsstater, bl. a. Finland, Frankrig, Luxembourg, Portugal, Sverige og nogle delstater i Tyskland, er der truffet omfattende foranstaltninger for at bevare eksisterende ekstensive produktionsmetoder, mens denne type foranstaltninger ikke findes i de græske programmer. Gennemførelsen i hver medlemsstat til og med 1997 vil blive behandlet i et arbejdsdokument, der skal forelægges for STAR-komitéen. Foranstaltningstype / % støtte B Dk D El E. F Irl I NL L Ôs P Fin S UK EU-15 1(a) økologisk 20% 24% 1% 14% 4% 3% 2% 23% 2% 1% 17% 4% 6% 15% 2% 8% 1(b) landbrug med miljøforbedringer 58% 46% 56% 35% 35% 15% 49% 43% 32% 39% 59% 18% 42% 6% 53% 41% 1(c) bevarelse af lavintensive systemer 5% 16% 2 1% 0% 15% 79% 2 1% 22% 0% 56% 2 1% 68% 42% 7 1% 30% 35% 2 ikke-produktiv jordforvaltning 14% 14% 21% 50% 42% 3% 24% 10% 0% 3% 3% 6% 7% 1% 14% 14% 3 uddannelse og demonstrationsprojekter 3% 0% 1% 0% 4% 1% 4% 2% 66% 0% 0% 4% 5% 7% 0% 3% lait 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% Tabel 1. S: Anslået andel af budgetterede udgifter i hver medlemsstat (1996 programmer), efter kategori af foranstaltning. Foranstaltningstype • t(i) ikdoglik D 1(b) landbnig mad majifortoadrtngar 01(e) bwirato* af hantant lv* tyatamar iîlkka-produktiv jordforvillning • 3uddannakaog damonatrationaprcfakt Figur 1. 5 2. RAMMERNE FOR EU'S POLITIK I de følgende afsnit vil det blive vist, hvordan programmerne for miljøvenligt landbrug hænger sammen med andre foranstaltninger i den fælles landbrugspolitik, andre EU-politikker, og hvordan miljømål udgør en del af den fælles landbrugspolitik som helhed. 2. 1 Samspillet med de fælles markedsordninger Mens miljøforanstaltninger har været en del af strukturprogrammerne i mange år, er programmerne for miljøvenligt landbrug tæt knyttet til markedsordningerne i den fælles landbrugspolitik og specielt til reformen af disse ordninger i 1992. Udbetalingerne sker via EUGFL's Udviklingssektion, og programmet er obligatorisk for alle medlemsstater. Det er et af landbrugsmiljøforordningens erklærede mål at bidrage til, at reformen af den fælles landbrugspolitik bliver fuldført. Inden for markedsordningernes rammer har man i stadig stigende grad kunnet konstatere positive effekter på miljøet i flere sektorer som følge af ændringer i støtteordningerne og kravet om miljøforbedringer som betingelse for ydelse af en række præmier. Markedsordningerne kan dog i det omfang, de er med til at fremme produktionen, tilskynde landbrugerne til at anvende produktionsmetoder, der belaster miljøet. Eksempler herpå er støtte til ensilering af korn og andre præmier, som gør det mindre attraktivt at bevare ekstensiv græsning. Disse spørgsmål er blevet behandlet i Kommissionens publikation "Agriculture and the Environment"20, som understreger, at i et bæredygtigt produktionssystem bør miljøomkostninger og -fordele fuldt ud indgå i enhver bedømmelse af økonomisk effektivitet. Den seneste udvikling har fundet sted inden for markedsordningen for frugt og grøntsager, som kræver, at producentgrupper skal gennemføre miljøvenlige i landbrugsmiljøforordningen (tabel 1. 1 ovenfor). Disse foranstaltninger i markedssektoren kan resultere i en nedgang i anvendelsen af programmer for miljøvenligt landbrug i henhold forordning (EØF) nr. 2078/92. Kommissionen forsøger at sikre sammenhæng mellem den nationale anvendelse af foranstaltninger i frugt- og grøntsagssektoren og de relevante landbrugsmiljøforanstaltninger, og at de generelle principper for offentlig finansiering af miljøresultater overholdes. foranstaltninger21 og som specielt henviser til målene at opnå En landbruger, der forpligter sig til at anvende mere miljøvenlige produktionsmetoder, er med til at give den pågældende produktion et mere miljørigtigt image. Han har desuden mulighed for eksisterende markedsordninger, landbrugsmiljøforanstaltningerne kan således bidrage til en forbedret miljøeffekt af landbrug, som støttes via markedsordningerne. Denne effekt er særlig mærkbar, når det gælder aftaler, som omfatter hele produktionen på en landbrugsbedrift. til produktionen via de støtte 2. 2 Strukturpolitik, samhørighed og beskæftigelse Strukturprogrammernes og strukturforanstaltningernes (regionalprogrammerne under mål 1, 5b og 6, foranstaltninger under mål 5a samt projekter og netværk i LEADIiR) bidrag til 20 'Agriculture and Environment', A. Cammoralo, CAP Working Notes Scries, European Commission, Luxembourg, 1997, ISBN 92-827-3942-2. 21 Rådets forordning (EF) No. 2200/96 af 28. 10. 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager, EFT L 297, 21. 11. 1996. s. I, artikel 15, stk. 4. 10 miljømålene er beskrevet i "Agriculture and environment"22. Mål 5a omfattede oprindeligt nogle landbrugsmiljøforanstaltninger som f. eks. støtte til ekstensivering og langvarig jordudtagning af hensyn til miljøet. De blev erstattet af tilsvarende bestemmelser i landbrugsmiljøforordningen. Af de mål 5a-foranstaltninger, der er blevet videreført, har dog især to indflydelse på forholdet mellem landbrug og miljø: støtte til landbrugere i bjergområder og andre ugunstigt stillede områder for at kompensere for vedvarende naturbetingede ulemper for landbruget (godtgørelser) og investeringsstøtte for at forbedre det naturlige miljø. Formålet med godtgørelserne er at støtte landbrug i ugunstigt stillede områder, hvor det er nødvendigt at beskytte naturen, ved at give kompensation for naturbetingede ulemper for landbruget. De ugunstigt stillede landbrugsområder svarer i vidt omfang til de områder, hvor der anvendes miljøvenlige lavintensive produktionsmetoder. Der kan udarbejdes investeringsprogrammer for at opfylde behovet for kapital i ordningerne for miljøvenligt landbrug. I nogle tilfælde er landbrugsmiljøforanstaltningernes succes afhængig af anlægsinvesteringer, i andre tilfælde er det svært at drage en skillelinje mellem anlægsinvesteringer og aktiviteter, der er støtteberettigede ifølge miljøforordningen. Investeringsstøtte som led i foranstaltninger under mål 5a og programmer under mål 1 og 6 dækker et langt større felt end programmer for miljøvenligt landbrug, og det kan derfor være vanskeligt at koordinere de forskellige programmeringstyper. Godkendelse og gennemførelse af programmer for udvikling af landdistrikterne og programmer for miljøvenligt landbrug sker på forskellige måder, tidspunkter og efter forskellige kriterier, hvilket yderligere reducerer muligheden for at koordinere støtte til anlægsinvesteringer og støtte til miljøvenligt landbrug. Generelt kan regionalprogrammer (inkl. mål 5b-programmer) omfatte miljøvenlige landbrugsaktioner, specielt foranstaltninger til beskyttelse af naturområder og traditionelle landskaber. I overensstemmelse med strukturfondenes normale praksis er EU's bidrag til programmerne for miljøvenligt landbrug højere i mål 1-regioner med udviklingsefterslæb (75% EUGFL) end i andre regioner (50% EUGFL). Hvad angår programmernes samhørighedseffekt, viser de foreløbige resultater, at der er en tendens til, at landbrugere uden for mål 1-regioner kan benytte sig af de større programmer, hvilket kan tyde på, at myndigheder i mål 1-regioner har større problemer med at administrere programmer eller finansiere det nationale bidrag på 25%. Regionsudvalget23 har udtrykt bekymring for, at beskæftigelsen vil falde som følge af, at programmerne for miljøvenligt landbrug støtter en reduktion af det intensive landbrug. Dette bekræftes dog ikke af de fa undersøgelser, der er foretaget, og som viser en neutral eller positiv effekt på beskæftigelsen, specielt der, hvor de af landbrugerne indgåede miljøforpligtelser kræver en bedre forvaltning af landbaigsjorden. 2. 3 Internationale aftaler Gennemførelsen af landbrugsmiljøforordningen bidrager til, at EU kan opfylde sine forpligtelser i henhold til "Agenda 21", som blev vedtaget på Rio-topmødet i 1992. 1 konventionen om den biologiske mangfoldighed kræves det, at de underskrivende lande skal udarbejde nationale planer for bevarelse og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed. 22 Se fodnote 20. 23 Regionsudvalgcis udtalelse om "De regionale konsekvenser af reformen af den fælles landbrugspolitik' CdR 17/96, 19. 2. 1996, s. 7 11 Efter 1992-reformen omfattede instrumenterne i den fælles landbrugspolitik - inklusive ledsageforanstaltningerne - en del af EU's forpligtelser i henhold til den aftale, der blev indgået under Uruguay-runden i 1993. Ifølge denne aftale er EU forpligtet til at begrænse sin samlede udbyttebaserede støtte. Miljøstøtte falder ind under den "grønne boks" og er fritaget for kvantitative begrænsninger. I forbindelse med drøftelser i OECD var landbrugets bidrag til miljøet emnet for et seminar, der blev afholdt i Helsinki24 i 1996. Flere EU-medlemsstater fremlagde deres programmer for miljøvenligt landbrug som nationale casestudier, og Europa-Kommissionen fremlagde to papirer25 om perspektiverne for EU, et om, hvordan forordningen fungerer, og et udarbejdet af uafhængige eksperter om, at en stor del af den europæiske biologiske mangfoldighed afhænger af en videreførelse af bestemte ekstensive landbrugssystemer. I konklusionerne fra seminaret udtrykte deltagerne enighed om, at landbrugsvirksomhed indebærer både fordele og ulemper for miljøet, og at den politiske udfordring består i at reducere de skadelige virkninger og øge de positive, og at det ikke er sandsynligt, at landbrugets miljømål alene kan realiseres gennem reformer af landbrugspolitikken, men at det vil være nødvendigt med særlige miljøpolitiske foranstaltninger. Ingen enkeltstående politisk løsning vil være tilstrækkelig. Der er mulighed for at anvende en lang række forskellige metoder, lige fra frivillige metoder, spredning af forskningsresultater og uddannelse til retsforskrifter, finansielle incitamenter og afskrækkende foranstaltninger rettet mod landbrugerne. På seminaret erkendtes det desuden, at i det omfang miljøgevinsterne afhænger af, at der fortsat drives landbrug, er mulighederne for helt og holdent at adskille støtte fra produktion begrænsede. Landbrugere bør dog kun betales for levering af miljøserviceydelser, som markedet ikke kan præstere, når deres landbrugsvirksomhed når op over et bestemt referenceniveau, f. eks. det, der gælder for god landbrugspraksis i den pågældende region. Seminaret konkluderede også, at de politiske instrumenter skal være gennemsigtige, målrettede, skræddersyede til specifikke miljøforhold, omhyggeligt overvågede hvad angår regelret og effektiv gennemførelse, og at de skal vurderes i forhold til de opstillede mål. 2. 4 Miljøpolitik Programmerne for miljøvenligt landbrug og landbrugsmiljøforanstaltningerne afspejler de mål for landbruget, der er opstillet i Fællesskabs femte handlingsprogram for miljøet26, herunder fremme af bæredygtige produktionsmetoder. I Kommissionens situationsrapport om gennemførelsen af det femte handlingsprogram for miljøet27 er vægten lagt på behovet for at integrere miljøkravene i landbrugspolitikken som helhed28. Med hensyn til programmerne for miljøvenligt landbrug konkluderer rapporten, at der bør udarbejdes evalueringsmetoder, og at man under forudsætning af en effektiv gennemførelse i medlemsstaterne bør overveje en udvidelse af foranstaltningerne. 24 OECD Seminar on the Environmental Benefits from Sustainable Agriculture, Helsinki, Finland, 10-13 September 1996. 25 OECD: COM/AGR/ENV/EPOC/596/112. 26 KOM (92)23, 27. 3. 1992. 27 10/1/96, KOM(95)624 endelig udg. I Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om situationsrapporten forpligter EU sig til at fore en politik, som indebærer yderligere integration af miljokravcne i landbrugspolitikken. 2X 1 Rom-traktatens artikel 13()r er det fastsal, al kravene med hensyn (il miljobcskyltelsc skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker pa* andre områder. 12 Direktivet om beskyttelse af vilde fugle og deres levesteder29 indførte foranstaltninger for at beskytte en række fuglearter, bl. a. etablering af særlige beskyttelsesområder. I henhold til levestedsdirektivet etablerer medlemsstaterne områder af særlig interesse for biodiversiteten, som sammen kommer til at danne et sammenhængende europæisk økologisk netværk "NATURA 2000". I forbindelse med levesteder, der omfatter områder med traditionelt landbrug, kan der anvendes landbrugsmiljøforanstaltninger som f. eks. nedsat brug af pesticider og handelsgødning, braklægning af markbræmmer og planlægning af landbrugsvirksomhed. Desuden kan foranstaltningen til jordudtagning af miljøhensyn benyttes til at skabe vilde levesteder som f eks. vådområder. I henhold til nitratdirektivet30 udpeger medlemsstaterne følsomme områder på basis af vandprøveresultater og udarbejder obligatoriske handlingsplaner, der som regel indebærer restriktioner for landbrugsvirksomhed31. Derudover søger man at fremme regler for god landbrugspraksis. I flere medlemsstater er der som led i programmerne for miljøvenligt landbrug truffet yderligere foranstaltninger for at reducere virkningerne af udvaskningen af næringsstoffer, herunder hævelse afvandstanden på visse jorder, omlægning af agerjord til græsarealer samt mindre brug af eller ophør med brug af nitratbaseret gødning. Kommissionen har foreslået et rammedirektiv for vandpolitik32, der samler alle aspekter af vandpolitikken med henblik på at koordinere de foranstaltninger, der skal træffes i flodområder. I mange af programmerne for miljøvenligt landbrug forsøger man at løse problemer i forbindelse med vandkvalitet. 2. 5 Genetiske ressourcer, forskning Programmerne omfatter foranstaltninger, der tager sigte på opdræt af dyr af lokale udryddelsestruede racer, beskyttelse af genetiske planteressourcer i landbruget og fremme af plante- og dyrearternes biodiversitet. Landbrugs- og fiskeriforskningsprogrammet (FAIR) i Fællesskabets fjerde rammeprogram for forskning (1994-1998) omfatter vekselvirkningerne mellem landbrug og miljø33. Genetiske ressourcer, som støttes inden for rammerne af programmer for miljøvenligt landbmg og relevante forskningsprojekter samt andre undersøgelser, der finansieres af EU, vil blive behandlet i arbejdsdokumenter som STAR- komitéen vil fa forelagt. 2. 6 Dyrevelfærd og jagt Programmer for miljøvenligt landbrug kan ikke anvendes til at støtte aktiviteter, som er i strid med EU's normer for dyrevelfærd. Selv om der ikke i de første gennemførelsesår er opstået nogen konflikter, indsætter Kommissionen i alle beslutninger om godkendelse af programmer for miljøvenligt landbrug den klausul, at programgodkendelsen ikke indskrænker Fællesskabets regler om dyrevelfærd. Hvad angår vilde dyr, kan der ikke gives støtte til programmer, der tager sigte på at etablere eller udbygge jagtområder og skydebaner. 29 Direktiv 79/409 af 2. 4. 1979, EFT L 103 2. 5. 1979, s. 1. Denne ordning blev indfojct i det mere omfattende direktiv 92/43 af 21. 5. 1992 om bevaring af naturtyper saml vilde dyr og planter, EFT L 206 22. 7. 1992, s. 7. 30 Direktiv 91/676 om beskyttelse afvand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget af 12. 12. 1991, EFT L 375 31. 12. 1991, s. 1. 31 Specielt er anvendelsen af gødning begrænset til 170 kgN/ha. 32 KOM(96)59 endelig udg. af 21. 02. 1996, Del Europæiske Fællesskabs vandpolitik. 33 Afsnit 4. 1. 2, 1996 Arbejdfsprogram, landbrugs- og fiskeriforskning. 13 3. GENNEMFØRELSE INDTIL 1997 3. 1 Startfase: godkendelse af programmer I forordning (EØF) nr. 2078/92 blev der fastsat en frist (juli 1993) for medlemsstaternes fremsendelse af programmer til Kommissionen til godkendelse. De fleste programmer blev modtaget på eller umiddelbart efter nævnte tidspunkt, og i slutningen af 1993 afsluttede Kommissionen sin gennemgang af alle meddelte programmer. I de fleste tilfælde måtte programmernes i større overensstemmelse med bestemmelserne i forordningen. Som følge af disse forsinkelser blev kun 16 programmer godkendt i 1993, men 83 nye programmer og ændringer blev godkendt i 1994 og 59 i 1995. I slutningen af 1996 var der blevet iværksat miljøprogrammer i alle medlemsstater undtagen Luxembourg, hvor gennemførelsen blev stærkt forsinket. indhold og budgetoverslagene tilpasses for at bringe dem 3. 2. Budgetoverslag og tildeling af midler fra EUGFL De første overslag over programbudgetterne for de første fem år (1993-97) var særdeles høje - 2Vi gange større end Kommissionens overslag i 1991 på tidspunktet for vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 2078/92. Efter de første drøftelser med medlemsstaterne, og efterhånden som programmerne blev godkendt og iværksat, blev beløbene nedjusteret som vist i tabel 3. 1. Tabel 3. 1: Udvikling i overslag over budget for EUGFL Overslag 1993-97 (EU12) Mio. ECU Kommissionens overslag, december 1991 Første programoverslag, december 1993 Reviderede overslag, juli 1994 Budget for godkendte programmer, oktober 1995 Sandsynlig anvendelse (overslag 1997) 2 256 5 830 3 670 3 915 2 455 For de nye medlemsstater blev beløbene opført i en erklæring til tiltrædelsestraktaten og androg 1 529 mio. ECU for perioden 1995-97. I tabel 3. 2(a) er der vist en sammenligning af EUGFL bidrag mio. ECU Medlem a- etat budget- ovtrriagP) godkendte program- budgetter<2) anvendelse ^ 1083-07 mio. ^ ECU (3) % - " godkendt« budgetter 29 66 1050 120 400 690 210 650 7 71 151 192 3622 525 405 495 1425 B Ok D El E F 111 I L NL P UK EU 12 Fln S l3*Lh± EU 15 Tabel 3. 2(a) 18 30 986 22 399 626 144 511 6 55 150 111 716 403 223 1342 3 19 918 11 125 509 163 432 4 25 148 98 18% 63% 93% 49% 3 1% 8 1% 113% 85% 78% 46% 99% 88% 12% 34% 87% 9% 31% 74% 78% 66% 60% 35% 98% 51% 68% 154% 99% 25% «3% 75% edemtatatamet (ante overdag 80% 113% 99% 57% 99% 86% 2455 806 399 126 1331 37B7 (1) baser« på (2) Dec 1 see (3) 1097 overalag (4) 1B85-87 14 overslag over beløbene i de godkendte programmer og de beløb, der sandsynligvis vil blive anvendt. De største underudnyttelser forekommer i de medlemsstater og regioner, hvor miljøprogrammerne udgør et nyt fænomen, som f. eks. for dele af Italien, Spanien og Grækenland. I medlemsstater, der har erfaringer med forvaltning af programmer som f. eks. Østrig, Finland, Tyskland og Frankrig, blev programmerne gennemført hurtigere. Udgifterne for EU12 lå hvert år indtil 1996 under budgettet (tabel 3. 2(b)). For EU15 var der en væsentlig underudnyttelse i 1995 på grund af den forsinkede gennemførelse af programmerne i de nye medlemsstater. De første udbetalinger i disse lande skete først i 1996, da to års udgifter blev registreret i Østrig og Finland, og udgifterne for EU 15 lå lidt over budgettet. I 1997 blev to års udgifter for de italienske programmer registreret, og de seneste overslag tyder på, at budgettet for EU15 vil blive overskredet med ca. 350 mio. ECU. 3. 3 Samlet programbudget Miljøprogrammerne finansieres delvis af EU (EUGFL, Garantisektionen) med 75% for mål 1 områder og 50% for andre områder. Restbeløbet for medfinansierede programmer betales af medlemsstaten eller regionen. Tabel. 3. 3 viser de samlede anvendte beløb i hver medlemsstat (overslag for 1997) og de andele, som finansieres via EU-midler og nationale midler indtil 1997. Fem medlemsstater tegner sig for 86% af udgifterne svarende til de programmer, der har den bredeste anvendelse. Medlemsstaternes og EUGFL's bidrag (samfinansierede udgifter) anvendelse 1993-97 (ansl. ) Udviklingen i EUGFL's udgifter er vist i tabel 3. 4. Det fremgår klart af tabellen, at programmerne i Tyskland, Spanien, Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige blev iværksat forholdsvis hurtigt. I de fleste medlemsstater kom programmerne først på plads efter to eller flere år. Udviklingen af nye programmer er endnu ikke afsluttet. I Danmark blev programmerne omlagt og genstartet i 1997, og vigtige nye programmer er under udvikling eller blevet iværksat i Det Forenede Kongerige, Grækenland og Sverige. Medlems stat B Dk D El E F in i L NL Os P Fin S UK EU 15 Tabet 3. 4 UDVIKLING I EUGFL'S UDGIFTER EUGFL's andel alene (mio ECU) 1993 1994 1995 1996 1997 37 8 67 2 123 14 73 10 123 231 3 223 16 106 19 54 39 20 485 2 6 232 2 33 119 43 42 541 40 257 43 26 1391 304 10 54 144 100 336 4 12 264 '58 143 83 36 1556 I alt indtil 1997 3 19 918 11 125 509 163 432 4 25 805 148 399 126 98 3786 l. Figur 3. 4 15 1996 og 1997 var de første år med fuld anvendelse i de fleste medlemsstater. De forventede udgifter i 1997 er anført i tabel 3. 5, der viser, at der er sket en betydelig gennemførelse i de til fleste medlemsstater. Den samlede andel af EUGFL, Garantisektionens udgifter miljøprogrammer er også vist i tabel 3. 5. En sammenligning viser, at 3,6% af de samlede garantiudgifter i gennemsnit anvendes til disse programmer. Andelen er væsentlig højere for de nye medlemsstater, fra 7% i Sverige til 22% i Østrig. På trods af de høje tal i et par medlemsstater tegner udgifterne til miljøprogrammer sig kun for 1,6-1,8% af det samlede EU- budgetjf. tabel 3. 6. Figur 3. 5(a) Tabel 3. 5(b) og Figur 3. 5(b) 1996 fordeling af budget F. 2078/92 2% mia. ECU anvendelse 1993 1994 1995 1996 overslag 1997 EU budget l a it 67,760 65. 929 73,555 85,094 87,651 rwaT EUGFL (garanti) 34. 590 32,970 34,503 39,108 41,233 heraf hndbrugsmiljø 123 231 485 1,391 1,557 landbrugamlljø 1 % af samlet budget 0. 18% 0. 35% 0. 66% 1. 63% 1. 78% Tabel 3. 6 3. 4 Oplysninger om gennemførelsen I midten af budgetåret 1997 var der indgået 1 350 000 aftaler med landbrugere, svarende til 17% af alle bedrifter og landbrugsbeskæftigede i EU. Opdelingen efter medlemsstat er vist i tabel 3. 7. I Østrig omfattede programmerne næsten 70% af alle landbrugsbeskæftigede og ca. 50% i Finland, Tyskland og Sverige. Medlems- stat B Dk D El* E F 111 I** L NL ô s~ P Fin S UK EU15 Antal deltagere antaj 1242 8193 554 836 1839 29 599 177 695 23 855 63 841 1922 5 854 180 000 125 479 91509 68 969 21 482 1356 315 Antal beskæftigede i landbruget (ASEU 1996) Modtagere TOO 102 114 1197 780 1119 1080 140 1489 6 243 267 507 156 124 533 7857 anslået pr. 15. 4. 1997 % 1% 7% 46% 0% 3% 16% 17% 4% 32% 2% 67% 25% 59% 56% 4% 17% a * * 6 % Medlemsstat Figur 3. 7 '1995 data; "1996 data; ' Tabel 3. 7 Antal deltagere Aftalerne vedrørte 22,3 mio. ha, dvs. 17% af det udnyttede landbrugsareal (ULA) i EU. De mest omfattende programmer forekom i. Østrig, Luxembourg og Finland (over 70% af ULA). I 16 Sverige og Tyskland var over 30% af ULA omfattet (tabel 3. 8). Det gennemsnitlige præmiebeløb var på 117 ECU/ha, og de fleste præmier lå på mellem 60 og 150 ECU/ha (tabel 3. 8(b)). Der foreligger ingen oplysninger for Grækenland og Italien. Udnyttelse (ha) 3udnytt«l»«1987 80% 70% 00% 50% 40% S 30% 20% • 10% Gennemsnitlige præmier Figur 3. 8(a) UK Mcdlemxtet Medfinansier ede udgifter i alt 1997, anal. mio. ECU 3 17 428 13 72 287 134 560 9 23 509 77 285 166 70 Udnyttelse ULA (udnyttet f pr. 15. 4. 1997 Gns. betaling (kun areal- pr. ha. 2078 betalinger) '000 ha 17 94 6353 12 532 5725 801 977 97 31 2500 606 2000 1561 1322 22628 ECU/ha 84 186 89 n/a 81 42 147 n/a 90 260 140 137 124 156 55 1996) '000 ha 1 366 2715 17 344 5 741 25 092 30 277 4 444 17 294 127 1 981 3 449 3 981 2 605 3 438 15 852 13S 708 for 2078 % 1% 3% 37% 0% 2% 19% 18% 6% 76% 2% 72% 15% 77% 45% 8% 17% B Dk 0 Er E F Irl I" L NL Os P Fin S UK 'data 1BD5; "data 1996. Figur 3. 8(b) i medlemsstaterne vil blive givet Nærmere oplysninger om gennemførelsen i et arbejdsdokument, som Kommissionen vil forelægge STAR-komitéen. Af de foreliggende foreløbige tal fremgår det, at nogle medlemsstater har udnyttet forordningens muligheder i betydeligt omfang, mens gennemførelsen i andre er beskeden eller begrænset til bestemte områder. Den ringe gennemførelse kan skyldes, at nogle medlemsstater eller regioner har vanskeligt ved at tilvejebringe den nationale finansiering. Et lignende uensartet billede ses også i de medlemsstater, hvis programmer forvaltes regionalt. 3. 5 Kommissionens overvågning, evaluering og opfølgning De mulige virkninger af jordforvaltningsforanstaltningerne falder i tre kategorier, der svarer til de tre formål med forordningen: virkninger på miljøet, virkninger på landbrugsproduktionen og samfundsøkonomiske virkninger. Andre kriterier er nødvendige for de foranstaltninger, der vedrører offentlighedens adgang og uddannelses- og demonstrationsprojekter. Kommissionen udarbejdede i 1995 en overvågnings- og evalueringsvejledning, der udpeger alle områder, som skal analyseres, og vejledningen blev forelagt STAR-komitéen som arbejdsdokument34. Dokumentet indeholder alle oplysninger, der er nødvendige for at planlægge evalueringer, og fremlægger grundprincipperne som f. eks. behovet for at fastlægge referencedata. 34 Arbejdsdokument Vl/3872/97, der konsoliderede alle tidligere arbejdsdokumenter. 17 Efter vedtagelsen af gennemførelsesforordningen, der indfører forpligtelse for medlemsstaterne til at overvåge og evaluere programmerne35, modtog Kommissionen detaljerede oplysninger om overvågnings- og evalueringsstrategier for alle medlemsstater undtagen Luxembourg og Portugal. I oktober 1997 var der modtaget officielle evalueringsrapporter for nogle programmer i Østrig, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Nederlandene, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige. De fleste evalueringsrapporter opfylder generelt de kriterier, som Kommissionen fastlagde i 1995. Resultaterne vil blive beskrevet nærmere, og adresserne på de steder, hvorfra rapporterne kan fremskaffes, vil blive anført i et nyt STAR- arbejdsdokument. Nogle af de vigtigste konklusioner er dog angivet i det følgende, idet der mindes om, at evalueringsprocessen for de fleste programmer endnu er på et tidligt stadium. Den uensartede gennemførelse af programmerne skyldes en række faktorer som f. eks. allerede eksisterende landbrugsmiljøpolitikker, opfattelsen af foranstaltningernes gennemførlighed, regionale og lokale landbrugs- og miljøbetingelser og budgetrestriktioner og de deraf følgende valg på nationalt plan. Det konkluderes i rapporterne, at præmiebeløbenes størrelse afhænger af, hvor målrettede foranstaltningerne er, desuden af den pågældende landbrugsaktivitet, omfanget af pålagte begrænsninger, den forventede eller ønskede aktive deltagelse, fysiske betingelser, produktionsomkostninger, regionale prioriteter og de forhåndenværende nationale medfinansieringsmidler. Hvad angår effektiviteten af programmernes anvendelse, er de tidligere administrative erfaringer og passende information blevet udpeget som nøglefaktorer for vellykkede programmer. Stigningen i anvendelsen af midlerne tyder på det klassiske mønster for innovationer: først innovatorer, derpå de første brugere og derefter i nogle tilfælde et bredt flertal af brugere. Dette er ikke overraskende, da landbrugerne i nogle tilfælde skal indføre tekniske innovationer i forbindelse med miljøprogrammerne. Information og uddannelse har på trods af deres betydning kun faet ringe opmærksomhed i medlemsstaterne med undtagelse af Nederlandene og i mindre grad Sverige. landbrugerne Virkningerne på landbrugernes indkomster fra produkter under de fælles markedsordninger eller andre ordninger som f. eks. skovrejsning på landbrugsområder kan være afgørende ikke er overbevist om, at faktorer, der begrænser anvendelsen, hvis udbetalingerne under disse ordninger faktisk dækker deres tab. Denne faktor vedrører især udligningsgodtgørelser for jordafgrøder og betalinger for kvæg og far, der er baseret på i de fælles antallet af dyr, og som derfor tilskynder til produktion markedsordninger fastsatte rammer. Miljøprogrammerne påvirkes også uheldigt af landbrugerens frygt for, at han, hvis han opgiver produktionen af jordafgrøder, mister muligheden indføres et nyt basisareal eller for mejeriproduktionen begrænses udnyttelsen af produktionsafkoblede betalinger; usikkerheden om fremtiden for ubenyttede kvoter. Hvad angår nye ordninger, er der i nogle regioner peget på konkurrencen fra skovrejsningsprogrammer. for at modtage betalinger, hvis der inden for de Evalueringsrapporterne fremhæver også vanskelighederne med og udgifterne til videnskabelig overvågning, manglende basisdata og den vanskelige anvendelse af indikatorer. Hvad angår udviklingen af indikatorer, bidrager Kommissionen til arbejdet inden for EU og internationale fora, navnlig OECD. Arbejdet med indikatorer omfatter en lang række områder, herunder følgende seks aspekter: udledning af næringsstoffer i økosystemer og vandområder; udledning af plantebeskyttelsesmidler i økosystemer og vandområder; virkningerne på klimaændringer og 35 Kommissionens forordning (EF) nr. 746/96, artikel 16. 18 global opvarmning; den forringede biologiske mangfoldighed af vild flora og fauna; ændringer i kulturlandskaber; udvikling af genetiske ressourcer (tamarter af flora og fauna). For at kunne følge gennemførelsen og evalueringen af miljøprogrammerne holder Kommissionen regelmæssigt bilaterale møder med medlemsstaterne. På denne måde får Kommissionen tidligt kendskab til programmernes udvikling, problemer med gennemførelsen og det store antal programændringer, som medlemsstaterne begyndte at indsende kort efter vedtagelsen. 3. 6 Vurdering af foranstaltninger efter kategori36 3. 6. 1 Miljøvenligt landbrug (1) Økologisk landbrug I nogle lande er efterspørgslen efter økologiske produkter steget voldsomt i de senere år. Det giver meget store miljøfordele at omlægge til økologisk produktion, f. eks. bruges der ikke mere pesticider. I hele EU findes der etablerede organisationer, som overvåger økologiske bedrifter, opretholder normer og i overensstemmelse med Rådets forordning om økologisk landbrugsproduktion37. af økologiske produkter forbruget fremmer Evalueringsrapporterne fremhæver de påviste miljøfordele for jordbunds- og vandkvaliteten og den biologiske mangfoldighed. Indtjeningen afhænger af afsætningsmulighederne og præmiernes størrelse. I betragtning af de økologiske markeders flygtige karakter er det vanskeligt at forudsige virkningerne på indkomsterne. Kommissionen vil forelægge STAR- komitéen et arbejdsdokument om støtte til økologisk landbrugsproduktion. (2) Ikke-økologisk landbrugsproduktion med miljøforbedringer De tilpasninger af produktionsmetoderne, der støttes i medlemsstaternes programmer, omfatter input-begrænsning, stram tilrettelæggelse af landbrugsaktiviteter, sprøjtefrie markbræmmer, græssåning i afgrøder, lavere belægningsgrader, periodiske oversvømmelser af lavtliggende landbrugsområder osv. Disse og lignende teknikker kan i væsentlig grad nedsætte presset på miljøet og kan, hvis de forvaltes korrekt, øge den biologiske mangfoldighed og begrænse forbruget af pesticider og tabet af gødningsstoffer. Denne form for foranstaltninger kræver en større arbejdsindsats og medfører lavere produktion. Integrerede produktionsmetoder, der indebærer et lavere forbrug af kemiske stoffer, vinder stadig større udbredelse, og de støttes som led i miljøprogrammerne. Som for den økologiske produktion er der oprettet organisationer, som overvåger produktionen og kontrollerer normer. Manglen på fælles normer og den deraf følgende store udbredelse af varemærker har dog skabt usikkerhed hos forbrugerne og andre. Evalueringsrapporterne fremhæver de forskelligartede foranstaltninger, der anvendes i de forskellige programmer. Der er påvist miljøfordele med hensyn til vandkvalitet, formindskelse af erosion, bevarelse af kulturlandskaber (navnlig gennem flerårige afgrøder) og bevarelse af biotiske ressourcer. Overvågningen af vandkvaliteten har vist sig at være problematisk, da de 36 Kategorier beskrevet i afsnit 1. 10. 37 Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 om okologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (EFT L 198 af 22. 7. 1991). 19 positive virkninger først kan konstateres efter flere år. Det antyder, at de pågældende programmer skal videreføres i årtier for at kunne være effektive. Det er også ofte umuligt at fastslå, at miljøfordelene kan tilskrives den enkelte landbrugers aktioner. I nogle områder med frugtbar jord eller med mange dyreenheder pr. bedrifter har der været en lav udnyttelse af de miljøvenlige foranstaltninger, der begrænser produktionskapaciteten. I disse områder kan miljøtruslerne være alvorlige, og man kan betvivle, at de nuværende metoder er effektive. i de tilfælde, hvor myndighederne har kunnet Forvaltningsaftaler i følsomme områder med henblik på at fremme den biologiske mangfoldighed synes at have skabt positive virkninger af høj værdi, og udnyttelsen har været stor satse på oplysnings- og informationsaktiviteter, og hvor aftalerne ikke kræver større ændringer i de anvendte landbrugsteknologier. I de tilfælde, hvor større ændringer er nødvendige og landbrugerne skal deltage aktivt som "landskabsvogtere", kan præmiestørrelsen være en nøglefaktor for udnyttelsesgraden. Hvad angår bevarelsen af genetiske ressourcer, viser programmerne klare positive virkninger på de genetiske ressourcer, mens der ikke er nogen virkning på markedsbalancen. Målestokken for bevarelse af nyttige planter, der trues af genetisk erosion, er ikke blevet anvendt i tilstrækkeligt omfang til, at der kan drages konklusioner. (3) Bevarelse af eksisterende lavintensiv drift Miljøforpligtelserne kan være ret beskedne og omfatter bevarelse af traditionelle driftsmetoder, bevarelse af landskaber, lavt input, lav belægningsgrad og, hvad angår græsningsarealer, forbud mod at pløje eller forstyrre naturtrækkene i området. Hektarpræmien er tilsvarende lav og afspejler landbrugets ekstensive karakter. På marginaljorder, hvor landbrugerne skal yde en stor indsats for at kunne opretholde driften, og hvor den traditionelle lavintensive drift er nødvendig for den fortsatte miljøbeskyttelse og bevarelse af naturområder af høj værdi, kan denne type foranstaltninger dog være et værdifuldt redskab til at beskytte miljøet og de traditionelle kulturlandskaber. Lignende programmer findes allerede i forbindelse med strukturfondene, og de tilsigter at bevare landbruget i ugunstigt stillede landbrugsområder38. Evalueringsrapporterne viser, at foranstaltningerne til fremme og bevarelse af ekstensive græsningsarealer har haft betydelige indvirkninger i mange lande ved at forhindre intensivering, underudnyttelse og affolkning. Ordningen er sædvanligvis baseret på en begrænsning af belægningsgraden og gødskning med kvælstof. Miljøfordelene omfatter en formindskelse af erosionen, bevarelse af kulturlandskaber og bevarelse af biotiske ressourcer. Foranstaltningen har haft en større virkning på markedsbalancen, når den vedrører omlægning fra agermark til ekstensivt græsningsareal. I nogle medlemsstater forventes der en vis nedgang i produktionen. Foranstaltningen skulle medføre miljøfordele for samfundet, dvs. at landbrugeren skulle kunne skabe positive eksterne virkninger. 3. 6. 2. Forvaltning af ikke-produktive landbrugsarealer (pleje af brakjord, jordudtagning til miljøformål, landskabstræk og adgang for offentligheden) Foranstaltninger, der fremmer bevarelsen eller genopretningen af voksesteder eller biotoper, f. eks. gennem vedvarende oversvømmelse af landbrugsjord, medfører normalt en betydelig nedskæring eller fuldstændig nedlæggelse af produktionen. Ifølge kontrakten med landbrugeren 38 F. eks. udligningsgodtgorclscr under strukturfondenes mal 5a). se afsnit 2. 2. 20 skal der dog måske udføres et stort arbejde på jorden. Det er meget usandsynligt, at sådanne voksesteder vil blive oprettet uden offentlig opkøb af jord eller uden de aftaler, der er mulige under miljøprogrammerne. Der skal også ydes en stor indsats af landbrugere, der forpligter sig til at rydde krat på brakjord for at beskytte mod brande, eller af landbrugere, som vedligeholder stengærder, terrasser, hegn, damme, brønde og kulturlandskabstræk, som bidrager til at beskytte mod erosion. Alle landbrugsaktiviteter er normalt forbudt i forbindelse med jordudtagning over 20 år. Men hvis bundvegetationen skal holdes under kontrol, kan den bedst egnede metode måske være at lade dyr afgræsse området i en kort periode under streng kontrol. Der er ikke udviklet mange programmer, som fremmer offentlighedens adgang til områder39. I et tilfælde var det klart, at landbrugerne forventede, at godtgørelsen skulle beregnes i forhold til forstyrrelsen især i nærheden af byområder. Landbrugere betragter ikke altid beregninger ud fra tabt indkomst og omkostninger som det bedst egnede grundlag. Af evalueringsrapporter fremgår det, at den langsigtede udtagning sædvanligvis er begrænset til bestemte områder, for at opnå de specifikke mål med naturbevarelsen. Perioden på 20 år kan virke begrænsende på anvendelsen. Da foranstaltningen kan spille en vigtig rolle i bevarelsen, bør det undersøges, hvordan man kan øge deltagelsen. En analyse af erfaringerne i medlemsstaterne viser, at perioden på de 20 år er mere afgørende end præmiebeløbet, når landbrugeren skal træffe sit valg. De foreslåede ordninger omfatter præmier, der er indeksreguleret, eller giver landbrugerne mulighed for at opgive aftalen efter en kortere periode end de 20 år. Evalueringer af foranstaltninger til pleje af braklagt landbrugsjord og skovområder viser, at disse yder et positivt bidrag til bevarelsen (erosion, landskab), samtidig med at det er landbrugerne, som yder disse tjenester. Foranstaltningerne har indflydelse på markedsbalancen. Præmien skal dække de omkostninger, som afholdes af landbrugerne. ingen 3. 6. 3 Uddannelse og demonstrationsprojekter Uddannelse gives på flere niveauer. For de enkelte landbrugere fokuserer kurserne på i de nationale programmer og specifikke emner i forbindelse med foranstaltningerne miljøbeskyttelse og landskabspleje. I nogle tilfælde gives der også uddannelse til eksperter, som udarbejder andre. Demonstrationsprojekterne har normalt nær tilknytning til de nationale miljøprogrammer og fokuserer på at fremme passende produktionsmetoder, viden og teknologi. bedriftsplaner, landbrugere uddanner rådgiver eller 3. 6. 4 Integrerede planer og planer for hele bedriften I nogle medlemsstaters programmer er der anvendt en integreret fremgangsmåde for gennemførelse af foranstaltningerne. I et tilfælde analyseres f. eks. alle aspekter af bedriften, og der aftales en række foranstaltninger, som omfatter produktionsmetoder, oprettelse af voksesteder, bevarelse af landskabstræk og uddannelse af landbrugeren. Disse programmers succes vil afhænge af planlægningens og rådgivningens kvalitet. Hvad angår aftaler om hele bedrifter, blev det i en midlertidig evalueringsrapport konkluderet, at alle miljøaftaler bør hvile på forpligtelser, der gælder for hele bedriften. 39 1 nogle medlemsstaters nationale lovgivning er der fastsat en generel ret til offentlighedens adgang til landbrugsområder. 21 3. 7. Udviklinger i programforvaltning og administration 3. 7. 1. Udnyttelsesgrad For mange, men bestemt ikke alle programmer har udnyttelsesgraden ligget langt under de første overslag. Kommissionen har udpeget seks vigtige årsager, der er opsummeret i tabel 3. 9. Tabel 3. 9: Årsager til lav udnyttelsesgrad a) Startvanskelighederne og de deraf folgende forsinkelser i programmets startfase kan have holdt nogle landbrugere borte. De fleste programmer er blevet godkendt og iværksat, og landbrugerne kan nu se, at programmerne fungerer og mulighederne bor overvejes alvorligt. b) c) d) c) 0 De overslag over udnyttelsen, som nogle medlemsstater meddelte Kommissionen, kan have været overoptimistiske. Godtgørelse for omkostninger og tabt indkomst kan af nogle landbrugere være betragtet som utilstrækkelige, og/eller støtten kan være anset for at være for lav for nogle foranstaltninger. Ingen medfinansieringsmidler fra nationale eller regionale kilder. Landbrugere kan være tilbageholdende med al binde sig til kontrakter for 5 år og derover. Mangel på passende reklame og utilstrækkelig fremme af ordninger. På den anden side er der i nogle medlemsstater og regioner konstateret en meget høj udnyttelsesgrad, i nogle tilfælde over programmernes budgetkapacitet. Forskellene mellem de høje og lave udnyttelsesgrader har medført en generel uligevægt mellem medlemsstater og mellem regioner. Kommissionen har søgt at tilskynde til gennemførelse i de medlemsstater, hvor den har været utilstrækkelig, og at begrænse udgifterne ud over de aftalte finansieringslofter. 3. 7. 2. Jordbesiddelsesforhold som særlige vanskeligheder f. eks. traditionelle Der er opstået jordbesiddelsesformer fornyelige forpagtningsaftaler, der teknisk set kan opsiges med et års varsel. For forpagtede arealer skal bortforpagteren sørge for, at aftalerne kan gennemføres for hele aftaleperioden. Landbrugere, som ikke kunne opfylde tilskudsbetingelserne på grund af jordbesiddelsesaftaler, er dog blevet udelukket fra nogle foranstaltninger og programmer. forpagtede arealer og for fællesejede arealer på arealer og 3. 7. 3 Kontrol og sanktioner Miljøprogrammerne har skabt store vanskeligheder med at kontrollere overholdelsen af indebærer, at der skal gennemføres forpligtelser. Mange miljøforvaltningsforanstaltninger aktiviteter på forskellige tider af året. I modsætning til kontrollen af markedsordningerne, hvor ét kontrolbesøg på bedriften er nødvendigt, kan flere besøg være nødvendige for at kontrollere overholdelsen af de mange forpligtelser i forbindelse med miljøprogrammer. Kontrollen af programmer og sanktioner for uberettiget udbetaling er så vidt muligt blevet tilpasset til det integrerede kontrol- og administrationssystem40. 40 Forordning (EF) nr. 746/97, artikel 19 og 20. 22 3. 7. 4. Beregning af præmier og maksimale medfinansieringsbeløb Præmier udbetales i princippet for forpligtelser over et vist niveau og ud fra tabt nettoindkomst, afholdte omkostninger og behovet for at yde tilskyndelse. Præmierne indeholder således ikke noget indkomstelement, og de kan heller ikke betragtes som tilskud. Kommissionen søger at sikre, at præmierne ydes efter gældende kriterier, så de er i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2078/92, og det sikres, at programmerne opretholder deres "grønne status". I forordningen er der fastsat lofter for de beløb, der skal refunderes41 i forhold til jordens anvendelse. For bedrifter med flere driftsformer, bedrifter med omdrift og bedrifter med forskellige miljøtræk kan anvendelsen af forskellige maksimumsbeløb for forskellige marker dog skabe forvirring. 3. 7. 5 Ekstensivering pr. udtaget I nogle programmer har foranstaltninger, der skulle tilvejebringe ekstensivering ved at yde betaling tilsvarende kvægudtagningsforanstaltninger, hvor der udbetales en vis hektarstøtte for miljøforvaltning af kvægbesætninger. En særlig vanskelighed ved ordningen med betaling pr. udtaget dyreenhed har været, at særskilte jordforvaltningsforanstaltninger har kunnet udelukkes, eller at de maksimale præmier har kunnet halveres42. været mindre dyreenhed, vellykkede end 3. 7. 6 Landskabstræk og historiske træk Mange medlemsstater har medtaget forslag om at yde støtte til pleje og anlæggelse af landskabstræk som terrasser, læhegn, stengærder, damme, fritstående træer osv. De fremførte begrundelser har været beskyttelse af herlighedsværdien (især det visuelle aspekt), fremme den biologiske mangfoldighed, bevarelse af gamle markskel og kulturværdier. Kommissionen har accepteret pleje af disse træk i medfinansierede programmer, sædvanligvis som supplerende foranstaltninger til miljøforvaltningen af landbrugsland eller kombineret med den betingelse, at landbrugerne skal udøve godt landmandskab på de omkringliggende marker. Arkæologiske områder er normalt blevet udelukket, fordi der ikke er tilstrækkelig miljømæssig begrundelse. Visse historiske levninger (navnlig jordarbejder) kan dog hævdes at være en del af landskabet og nødvendiggør ændringer eller begrænsninger af landbrugsdriften, for at de kan bevares. 3. 7. 7 Truede husdyrracer og plantearter I forbindelse med godkendelsen af programmer om støtte til opdræt af truede husdyrracer udarbejdede Kommissionen en liste over berettigede racer43 af hovdyr, kvæg, får og geder. Der er også fastlagt minimumskriterier for støtten. Man har ansøgt om at kunne udvide kriterierne og lade foranstaltningen gælder for andre racer. Nogle medlemsstater har foreslået støtte til dyrkning af truede plantearter, og Kommissionen har accepteret, at der ydes støtte til enkelte lokale plantearter, som trues af udryddelse. 41 Forordning (EØF) nr. 2078/92, artikel 4. 42 do. , artikel 4, stk. 3. 43 Arbejdsdokument STAR VI/5104/92 og VI/3879/94. 23 3. 7. 8 Jordudtagning i 20 år og forvaltning af brakjord Jordudtagningen i 20 år har ikke været populær blandt landbrugerne, selv om 20 år er nødvendig for visse miljømål. Nogle medlemsstater har indført jordudtagning i 5 år under henvisning til andre foranstaltninger i forordningen eller ved at kombinere foranstaltninger med ikke udtagningsmulighederne under agerjordsordningen. Jordudtagningen omfatter dog græsningsarealer, og anvendelsesbetingelserne fra et miljøsynspunkt. ikke optimale ud er måske Under begrænsede omstændigheder kan ikke-landbrugere44 pleje braklagte arealer. Hvad angår pleje af nedlagte skovarealer, har Kommissionen søgt at hindre, at foranstaltningen anvendes under omstændigheder, hvor de lokale myndigheder er ansvarlige for vedligeholdet, eller hvor ejeren kan tage ansvaret for skovarealerne. 3. 7. 9 Uddannelse og demonstrationsprojekter teknikker De fleste medlemsstater har fremlagt foranstaltninger eller programmer med uddannelse af landbrugere og demonstrationsprojekter. Da mange miljøaftaler indebærer, at landbrugerne afbalancerede indfører nye produktionssystemer, kan uddannelsesforanstaltningerne, der ifølge forordningen er frivillige for medlemsstaterne, betragtes som en vigtig forudsætning for visse programmers succes. Kommissionen vil forelægge arbejdsdokumenter om uddannelse og demonstrationsprojekter for STAR-komitéen. forstår komplekse miljøprocesser eller og 3. 7. 10 Præmiefrie foranstaltninger Man kan forestille sig mange foranstaltninger til at fremme miljøteknikker, som ikke medfører udbetaling af præmier, selv om der måske skal afholdes tilrettelæggelsesomkostninger. Eksempler herpå er bedriftsplanlægning, udarbejdelse af lokalplaner, rådgivning om miljø eller naturhistorie, erfa-grupper osv. Der foreligger store mængder data om miljøprocesser og produktionssystemer i landbruget. At give landbrugerne adgang til information og viden forudsætter dog en større indsats end blot at offentliggøre vejledninger om godt landmandskab. Ny teknologi giver muligheder for at levere information til og uddannelse af landbrugere, som skal kunne forvalte deres miljø effektivt og forstå de relevante processer. 44 Forordning 2078/92, artikel 5, stk. 1, litra c), og forordning 746/96, artikel 6. 24 4. KONKLUSION 4. 1 Vigtige spørgsmål 4. 1. 1 Begrundelse for støtte til eksisterende ekstensive metoder Når det drejer sig om landbrugsmiljøforanstaltninger til støtte for eksisterende ekstensive metoder, skal omfanget af virkningen på miljøet være under stadigt eftersyn. Sådanne foranstaltninger bør koncentreres i zoner, hvor landbruget er i reelle vanskeligheder som følge af den faldende rentabilitet for de traditionelle metoder, der er gunstige for miljøet, og hvor udtagelse af landbrugsarealer eller en mindre græsmarksdrift (eller i visse tilfælde intensivdyrkning) ville være det logiske økonomiske valg. I områder med marginaljord, hvor tendensen til at reducere eller tage græsarealer ud af driften udgør n fare for miljøet, må der ved beregning af omkostningerne tages højde for disse økonomiske realiteter. I disse områder er de miljømæssige begrundelser for at fortsætte en særlig type ekstensivt landbrug tvingende nødvendige, hvilket understreger, hvor vigtigt det er at iværksætte hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre fremtiden for denne type landbrug. I andre områder må landbrugere, der modtager præmier, ligeledes vise, at de gør en reel indsats til gavn for miljøet, og hvor det er nødvendigt, må det overvejes at styrke foranstaltninger efter en uafhængig vurdering. Mindstekravene til en acceptabel landbrugspraksis, som landbrugere bør rette sig efter uden af modtage præmier, er ikke ensartet for EU. Disse krav er forskellige fra én medlemsstat og fra én region til en anden afhængigt af, hvor højt et udviklingstrin landbruget befinder sig på, samt af lokale socioøkonomiske og miljømæssige faktorer. Selv inden for samme region findes der ikke en fast definition på kravene til denne praksis, og den udvikler sig med tiden. I nogle medlemsstater er anvendelsen af regler for "god landbrugspraksis" obligatorisk og i andre medlemsstater frivillig. Efterhånden som kravene til landbruget øges, bør de foranstaltninger, der er indeholdt i programmerne for miljøvenligt landbrug, og som tager sigte på at gå videre end blot at anvende mindstekravene, ligeledes udvikle sig. Dog må de krav, der fastsættes, være realistiske set i lyset af de vilkår, der er fremherskende i den berørte region. Med hensyn til "indtægtstabet" må beregningen være baseret på den rimelige indtægt, som landbrugeren mister som følge af denne forpligtelse. Dette bør udelukke beregninger, der angår en produktionsmetode eller en arealanvendelse, som det er usandsynligt, at landbrugeren ville have gennemført. 4. 1. 2 Målsætning Nogle af de landbrugsmiljøforanstaltninger, der er yderst gunstige for miljøet, medfører et betydeligt indtægtstab for landbrugerne, da de f. eks. skal gå helt væk fra produktivt landbrug på visse marker. Under hensyntagen til de begrænsninger, det offentlige budget normalt er underlagt, vil det derfor være mere hensigtsmæssigt at koncentrere disse foranstaltninger på mindre områder (der finansieres helt) i stedet for at sprede dem på et for stort område med den følge, at præmierne bliver for lave, eller at foranstaltningen simpelthen ikke gennemføres på grund af mangel på modsvarende midler. Landbrugsmiljøforanstaltninger bør kun være tilgængelige i et område, hvis som de tilsigtede miljømæssige vilkår er ens for hele området. Meget detaljerede forpligtelser, der er specifikke for én type jord og én bestemt landbrugstradition, vil nødvendigvis være meget begrænsede i deres geografiske anvendelse. Foranstaltninger, der anvendes på 25 ensartet måde i en hel region eller medlemsstat, eller om muligt i flere medlemsstater, bør kun omfatte miljømæssige forhold eller mål, der er fælles for et større område. 4. 1. 3 Regionalisering og ansvar Udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af programmer for miljøvenligt landbrug bør fortsat henhøre under de nationale eller regionale myndigheders kompetence. De har den nødvendige viden, de nødvendige oplysninger og ressourcer og den nødvendige vilje til at udforme de programmer, der passer bedst muligt til de lokale forhold, og som vil kunne skaffe lokal støtte. Udvikling, gennemførelse og evaluering af programmer bør være genstand for en bred konsultation på lokalt eller regionalt plan med deltagelse af miljø- og erhvervsorganisationer. Ved en sådan fremgangsmåde kan foranstaltninger målrettes efter regionale prioriteter, såsom behovet for at formindske udvaskning af næringsstoffer, bevare naturlige levesteder, der blev udpeget under NATURA 2000, eller beskytte mod risikoen for brand og erosion. Dog bør det anerkendes, at en regionaliseret fremgangsmåde baseret på administrative enheder ikke altid fører til hensigtsmæssige miljøløsninger. Hvor ét og samme behov overskrider en regional grænse, såsom behovet for at formindske nitratudledningen i et enkelt flodsystem, bør de regionale myndigheder opfordres kraftigt til at arbejde tæt sammen og fremlægge ensartede eller i det mindste forenelige foranstaltninger til løsning af det fælles problem. Derudover findes der visse typer foranstaltninger som f. eks. basisstøtte til eksisterende lavintensive metoder eller præmier til næsten identiske økologiske metoder, hvor det vil være vanskeligt at begrunde regionale forskelle, og hvor en regional fremgangsmåde endda vil kunne give sig udslag i uregelmæssigheder. Disse foranstaltninger kan bedre genemføres på nationalt eller tværnationalt niveau. 4. 1. 4 Udbud Der er endnu ikke blevet fremsat forslag om at indgå aftaler på grundlag af udbud, men enkelte medlemsstater har dog vist interesse for denne procedure. Det er usandsynligt, at udbud vil medføre en økonomisk gevinst hvad angår visse landbrugsmiljøforpligtelser, i særdeleshed hvor aftaler skal landbruger. Men for de foranstaltninger, der egner sig hertil, vil udbuddet være et mere rationelt middel til at godkende udgifterne i forbindelse med miljøvenligt landbrug. indgås med den enkelte 4. 1. 5 Forskellige finansieringskilder i visse Fællesskabet støtter nu miljøvirksomhed, der udføres af landbrugere, ikke blot via programmer for miljøvenligt landbrug, men også gennem programmer for skovbrug og førtidspensionering, programmer for mål I, 6 og 5b, LEADER-programmet, investeringer under mål 5a og tilfælde gennem markedsordningerne. Derudover kan medlemsstater, som har de nødvendige nationale ressourcer, gennemføre omfattende ordninger med statsstøttede foranstaltninger og yde supplerende beløb til medfinansierede foranstaltninger. Disse forskellige finansieringskilder må være godt koordinerede for at undgå uregelmæssigheder forslag om at fremover. AGENDA 2000 rationalisere alle foranstaltningerne ved at omdanne dem til integrerede regionale programmer, med klart definerede miljømål. indeholder AGENDA 2000 indeholder ligeledes forslag om at udvide ordningen for godtgørelser, så den bliver et grundlæggende instrument til bevarelse og fremme af ekstensivt landbrug. 26 Godtgørelserne giver mulighed for at støtte landbrugere, så der tages hensyn til de naturbetingede ulemper. 4. 1. 6 Horisontal anvendelse AGENDA 2000 indeholder forslag om fortsat anvendelse af programmerne for miljøvenligt landbrug i hele EU. I de nye mål 1 og 2-områder bevares programmerne sammen med andre dele af regionale programmer. Uden for disse områder vil miljøprogrammerne udgøre en del af det samme retsgrundlag som andre politikker for udvikling af landdistrikterne. Hvor en landbrugsmiljøzone krydser en regional grænse må programmets fremgangsmåde nødvendigvis respekteres i de forskellige områder. 4. 1. 7 Finansiering I AGENDA 2000 sættes de forventede udgifter til de tre ledsageforanstaltninger til 2,8 mia. ECU i år 2000. De forøgede udgifter forventes at komme fra de medlemsstater, hvor der indtil nu er gennemført meget lidt, samt fra udviklingen af programmerne i hele EU. Eftersom udgifterne hører under EUGFL, Garantisektionen, og, ifølge AGENDA 2000, fortsat vil høre under EUGFL, Garantisektionen, er præcise udgiftsoverslag af afgørende betydning. Kommissionen har særdeles optimistiske udgiftsoverslag, der vanskeliggjorde budgetproceduren. Kommissionen vil fortsat søge at opnå forbedrede overslag ved hjælp af alle de midler, den har til rådighed. tidligere modtaget nogle 4. 1. 8 Samspillet med markedsordningerne Skønt flere markedsordninger indeholder bestemmelser om landbrugsmiljøforanstaltninger eller krav om miljørigtig praksis, er der stadig et betydeligt økonomisk pres for at intensivere og maksimere indtægter. Det er sandsynligt, at ændringer i markedsordninger, der letter presset på miljøet, har en mere generel virkning på miljøet end landbrugsmiljøforanstaltninger, som sædvanligvis anvendes på et begrænset område. Hvor sådanne ændringer får konsekvenser for løbende programmer for miljøvenligt landbrug, må de sidstnævnte tilpasses til de ændrede økonomiske forhold. 4. 1. 9 Evaluering og overvågning EU mangler tilstrækkelige grundlæggende data om dets landbrugsarealers miljømæssige tilstand. Der kræves en særlig indsats for at udføre den nødvendige overvågning, hvor der anvendes programmer for miljøvenligt landbrug. Udgifterne til dette arbejde kan være betydelige, og der er stærke argumenter for, at en del af Fællesskabets udgifter skal anvendes til evaluering og overvågning. 4. 1. 10 Klare mål Landbrugsmiljøforordningen bør fortsat være et middel til at forbedre og opretholde kvaliteten i landmiljøet. Der bør skelnes klart mellem direkte indkomststøtte og støtte til miljøvenlig landbrugsvirksomhed, der hovedsageligt skal resultere i gunstige virkninger på miljøet ved at yde kompensation til landbrugere, der har indgået en aftale, og som anvender deres produktionsfaktorer til dette formål. Ud over de generelle mål skal der angives nøjagtige mål inden for programmerne for at skabe større åbenhed og give et grundlag for gode evalueringsstrategier. Således skal der i forbindelse med "beskyttelse af vandkvaliteten" fastsættes specifikke mål for reduktion af niveauet af N og P og i 27 forbindelse med "pleje af opdyrkede levesteder" opstilles en liste over planter og insekter og den øvrige fauna, der skal begunstiges. 4. 1. 11 Femårig forpligtelse Minimumforpligtelsen for en landbrugsmiljøforanstaltning er 5 år, eller 20 år, hvis der er tale om langvarig jordudtagning. Kommissionen har indtaget en fleksibel holdning og godkendt, at forpligtelser kan ophøre før tiden på grund efforce majeure og under andre rimelige omstændigheder, hvor bedriften overdrages. Der bør holdes fast ved princippet om, at 5 år er minimumperioden miljøforanstaltninger. rette anvendelse af landbrugs for den Ved udløbet af aftaleperioden er der en vis risiko for, at landbrugeren ikke vælger at forny aftalen og i stedet skifter over til andre mere fordelagtige produktionsmetoder. I visse tilfælde kan dette resultere i et betydeligt tab af den miljømæssige værdi, der er opbygget eller bevaret i aftaleperioden. I sjældne tilfælde kan der findes et argument for at anvende obligatoriske nationale foranstaltninger til bevarelse af miljøet. Dog er en frivillig ordning såsom programmerne for miljøvenligt landbrug ikke et hensigtsmæssigt instrument til gennemførelse af obligatoriske foranstaltninger, og denne vigtige begrænsning af foranstaltningernes effektivitet må anerkendes. 4. 1. 12 Aftale, der omfatter hele bedriften I mange programmer kræves det, at de deltagende landbrugere skal indgå en aftale, der omfatter hele bedriften, og der er meget, der taler for dette. Som et minimum bør en landbruger, der indgår en aftale, ikke kunne ophæve de positive virkninger for miljøet på en del af sin bedrift gennem intensivering på en anden del af bedriften. 4. 2 Betragtninger over mulige ændringer En række aspekter i landbrugsmiljøforordningen er blevet udpeget som mulige ændringer i betragtning af de vigtige udestående og den udvikling i programstyringen, der er behandlet ovenfor. Selv om overvejelserne vedrørende de forslag, der er nævnt i AGENDA 2000, endnu ikke er afsluttet, forelægges disse punkter alligevel for Europa-Parlamentet og Rådet. 4. 2. 1 Der skelnes mellem forskellige typer miljøforanstaltninger I AGENDA 2000 beskrives muligheden for at udvikle ordningen for godtgørelser som et mere miljøvenligt instrument, der ville kunne supplere foranstaltningerne i forbindelse med programmerne for miljøvenligt landbrug. Som foreslået i AGENDA 2000 bør der i landbrugsmiljøforordningen lægges vægt på miljøvenlige tjenesteydelser, som kræver en ekstra indsats fra landbrugerens side, såsom økologisk landbrug, bevarelse af delvist naturlige levesteder, traditionelle frugtplantager og levende hegn, videreførelse af alpint kvæghold, pleje af vådområder og andre vidtrækkende foranstaltninger i forskellige regioner af EU. Derudover fremhæves det i AGENDA 2000, at der kræves et stort engagement, hvor en foranstaltning resulterer i et betydeligt udbyttetab, som f. eks. ved isolationsbælter. Der kræves et mere præcist retsgrundlag for de foranstaltninger, der ikke vedrører arealforvaltning. Projekter vedrørende adgang for offentligheden, mønsterbrug og uddannelse kræver særskilte finansielle ordninger og kriterier for støtteberettigelse. 28 4. 2. 2 Investeringer i anlægsarbejder og andre former for investeringer For sammenhængens skyld bør alle relevante landbrugsmiljøforanstaltninger, såsom investeringer i anlægsarbejder og i forarbejdningssektoren, indgå i hvert af programmerne for miljøvenligt landbrug, som en landbruger kan tilslutte sig. Den nuværende situation bør forbedres, for ofte bliver disse foranstaltninger ikke koordineret med miljøprogrammerne. I mange programmer er miljøvenlige kapitalposter statsstøttede og godkendes særskilt fra miljøprogrammer under de vilkår, der findes i bestemmelserne om investeringsstøtte. 4. 2. 3 Medfinansierede præmier Præmieberegningen må være strengt begrænset til landbrugerens indtægtstab sammenholdt med et referenceniveau for landbrugspraksis samt til de påløbne udgifter og behovet for at give landbrugeren et incitament. Navnlig basispræmierne skal begrundes ud fra dette synspunkt inden for rammerne af programmernes mål og de miljøstandarder og vilkår, som landbrugere konfronteres med i de pågældende regioner. Præmiernes størrelse må stå i et rimeligt forhold til indtægten fra en konkurrerende arealanvendelse, herunder enhver form for markedspræmie eller anden relevant indtægtskilde. En revision af ordningen for medfinansierede præmier kan være på sin plads. 4. 2. 4 Justering af satserne for medfinansiering fra EUGFL Kommissionen har modtaget forslag om at hæve niveauerne for medfinansiering og variere satsen efter den virkning, programmerne eller foranstaltningerne har på miljøet. Muligheden for at hæve satserne for medfinansiering omtales i AGENDA 2000 i forbindelse med en styrkelse af programmerne. Enhver forøgelse af satserne for medfinansiering bør kombineres med en forbedret målsætning samt en effektiv overvågning og evaluering. 4. 2. 5 Udtagning af besætningen Foranstaltningen til ekstensivering af besætningen i artikel 2, stk. 1, litra c), bør revideres og muligvis udformes som en særskilt foranstaltning for ekstensiv husdyrproduktion, navnlig lavintensiv græsjordsdrift. 4. 2. 6 Landskabsmæssige og historiske karakteristika Det er vanskeligt at begrunde et tilfælde, hvor der ydes støtte til ikke-produktive landskabsmæssige karakteristika uden sammenhæng med forpligtelser, der vedrører den produktive del af markerne. Dog bør landskabsmæssige særpræg af kulturel og historisk værdi og navnlig de, der er forbundet med biodiversitet, og som supplerer landbrugsvirksomhed, omfattes af landbrugsmiljøforordningen. 4. 2. 7 Langvarig jordudtagning 20-års forpligtelsen bør revideres for at afgøre, om en kortere periode kan forsvares. Begrænset anvendelse af græssende dyr til at holde ukrudt og underskov nede bør underlægges klare kontrolkriterier. Alternative miljøvenlige arealanvendelser, som f. eks. at anlægge af søer og give adgang for offentligheden, bør undersøges. Dog bør offentlige ordninger for opkøb af land, som kan være af afgørende betydning for bevarelse af den miljømæssige værdi, ikke omfattes af programmer for miljøvenligt landbrug. 29 4. 2. 8 Fremme af uddannelsesforanstaltninger Medlemsstaterne bør opfordres til at udbyde uddannelseskurser om programmer for miljøvenligt landbrug. Uddannelsesdelen, som på nuværende tidspunkt er valgfri for medlemsstaterne, bør blive en del af den række foranstaltninger, der er obligatoriske for medlemsstaterne. 4. 2. 9 Præmiefrie foranstaltninger I den integrerede programplanlægning bør landbrugsmiljøforanstaltninger være tæt forbundet med de præmiefrie foranstaltninger, som er udformet til at nå de samme mål, f. eks. bevidstgørelse, tekniske miljøvurderinger, planlægning på mellemlang og lang sigt samt en bedre forståelse fra landbrugernes side for deres markers miljøpotentiale. 4. 2. 10 Finansiering af overvågning og evaluering Kommissionen er åben over for argumentet om, at det kan være berettiget at yde EF-støtte til udgifterne til videnskabelig overvågning og evaluering. Disse omkostninger vil variere alt efter programmets art og størrelse, men beløbet bør være tilstrækkeligt stort til at dække udgifterne til fremskaffelse af relevante data. 4. 2. 11 Observatorium for mil jo venligt landbrug spørgsmål vedrørende nogle stadig ubesvarede af programmernes Samspillet mellem landbrug og miljø generelt og virkningen af programmerne for miljøvenligt landbrug i særdeleshed er allerede genstand for en betydelig forskning. Dog er der og fremgangsmådernes virkninger på miljøet, landbruget og på socioøkonomiske forhold, som vil være genstand for en kommende undersøgelse. For at følge op og koordinere, hvor det er nødvendigt, og frem for alt gøre Kommissionen, medlemsstaterne og relevante NGO'er opmærksomme på tidlige resultater og analyser, kan det være berettiget at oprette et observatorium. En sådan instans bør fa som opgave at lette udbredelsen af resultater over hele EU, at identificere særligt vellykkede foranstaltninger og programmer, at bidrage med at udvikle indikatorer til måling af miljøvenlige metoder i landbruget, at identificere de områder, hvor der ikke findes tilstrækkelig forskning, og hjælpe med til at sikre, at forskellige data om miljøvenligt til Kommissionen, kan sammenlignes. På bare fem år har indstillingen til miljøvenligt landbrug ændret sig fra at være en nyskabelse, der blev indført som et supplement til reformen af den fælles landbrugspolitik, til at blive en central del af Fællesskabets fremtidige landbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne. Alene af denne grund er det væsentligt at fremskaffe effektive og relevante forskningsdata på europæisk niveau. landbrug, som sendes 4. 2. 12 Oversigt over Kommissionens initiativer Kommissionen har til hensigt at fremlægge arbejdsdokumenter for STAR-Komitéen, der omhandler følgende detaljerede aspekter af gennemførelsen af programmer for miljøvenligt landbrug: - gennemførelse i medlemsstaterne - støtte til økologisk landbrug - støtte til bevarelse af genetiske ressourcer 30 - evaluering og fællesskabsfinansieret forskning og analyse - uddannelse og demonstrationsprojekter. Kommissionen vil fortsat opfordre medlemsstaterne til: - at gøre bedst mulig brug af eksisterende muligheder for at integrere programmer for miljøvenligt landbrug med strukturfondsprogrammer - at udvikle præmiefrie programmer til udbredelse af information til landbrugere - at afslutte gennemførelsen af de programmer, der er forsinkede - at overvåge og evaluere programmer og udvikle dem på baggrund af resultaterne fra evalueringerne. Kommissionen vil overveje at fremsætte flere forslag med henblik på en tilpasning af bestemmelserne i forordning nr. 2078/92, herunder: - et forbedret retsgrundlag for foranstaltninger, der ikke vedrører arealforvaltning - en revision af ordningen for maksimale medfinansierede præmier - en revision af foranstaltningen til udtagning af besætningen for at fokusere på en lavintensiv græsmarksdrift - en revision af kriterierne for indføjelse af investeringer i anlægsaktiver og landbrugsarealernes landskabsmæssige og historiske karakteristika i programmerne - en revision af foranstaltningen for jordudtagning af miljøhensyn - muligheder for at fremskaffe medfinansiering fra fællesskabsmidler til dækning af omkostninger forbundet med overvågning og evaluering - en revision af Fællesskabets satser for medfinansiering - ændringer, der kan blive resultatet af diskussioner efter fremlæggelse af de ovennævnte arbejdsdokumenter. Derudover vil Kommissionen i forbindelse med AGENDA 2000 fremsætte et forslag om at styrke landbrugsmiljøforanstaltninger inden for regional- og zoneprogrammer. Endelig vil Kommissionen undersøge muligheder og grundlag for oprettelse af et observatorium for miljøvenligt landbrug. 4. 3 Den fremtidige udvikling Anerkendelse af landbrugernes rolle som miljøbeskyttere og naturforvaltere er nu etableret i landdistrikterne, hvor fællesskabspolitik. Fremtidsudsigten er en aktiv økonomi landbrugere ud over deres ansvar som fødevareproducenter påtager sig rollen som "iværksættere i landdistrikterne", idet de leverer tjenesteydelser til det lokale samfund, herunder også offentlige miljøgoder. Den vellykkede gennemførelse af politikker såsom programmet for miljøvenligt landbrug udgør en betydelig del af EU's forpligtelser i henhold til AGENDA 21. 31 på konkurrenceevne I den nærmeste fremtid er det sandsynligt, at prisstøttepolitikkerne fortsat vil være under pres som følge af de internationale handelsforhold og nødvendigheden af at fastholde den europæiske særskilte landbnigsmiljøforanstaltninger ville Europas enestående landbrugsarv, der er resultatet af århundreders bæredygtige landbrugsproduktion, være truet af fortsat intensivering eller af afvandring. De for EU, og landbrugsmiljøforordningen har vakt betydelig interesse i de central- og østeuropæiske lande, hvor lignende programmer er under udvikling i mindst to lande. I begge dele af Europa viser forbindelsen mellem visse lavintensive metoder og en stor biodiversitet, at det kun til en vis grad er muligt at adskille positive virkninger på miljøet fra produktionen. samme betragtninger gør sig gældende uden verdensmarkederne. Uden AGENDA 2000 bekræfter, at programmer for miljøvenligt landbrug hører hjemme under den nye politik for udvikling af landdistrikterne. Dette instrument skal styrkes, både hvad angår programmernes kvalitet og de finansielle vilkår. Derudover vil aktioner, der hører under nogle af de nuværende miljøprogrammer, blive suppleret med ordningen for godtgørelser, der er udviklet som et grundlæggende instrument til at støtte ekstensivt landbrug. Forslagene i AGENDA 2000, i overensstemmelse med tendensen i reformen af den fælles landbrugspolitik fra 1992 og Kommissionens strategidokument om udvidelsen mod øst fremlagt på Det Europæiske Råds møde i Madrid i 1995, vil resultere i, at støtte til landbrug vil blive endnu mere adskilt fra produktionen, og at der i stedet vil blive fokuseret på direkte udgifter, herunder betaling for tjenesteydelser i landdistrikterne. Denne type udgifter er langt mere synlige for offentligheden end prisstøttemekanismerne, og i det omfang der betales for levering af tjenesteydelser på miljøområdet under programmerne for miljøvenligt landbrug, vil offentligheden kræve, at denne udgift er berettiget. Hvis landbrugsmiljøforanstaltninger fortsat skal fungere med offentlig støtte, og navnlig da det er hensigten, at de skal fa større økonomisk betydning i hele EU, vil det være nødvendigt at påvise den reelie virkning, programmerne har på miljøet. Af disse grunde er evalueringen af foranstaltningerne fortsat en prioritet med henblik på at gøre pålidelige data tilgængelige, som kan bruges til at vurdere programmernes effektivitet og virkning. 32 D D D D 0 D D 0 D D D D D D D D D D D D D 0 D D D Bertnmodl Brandenburg 1 Brandenburg 1 mod 1 Brandenburg 1 Brandenburg II mod 1 Bremen Bremen mod 1 Frelataat Sacheen Frelstaat Sachsen mod 1 Freistaat Sachsen mod 2 Hamburg Hamburg mod 1 Haaaen Hessen mod 1 Mecklenburg Vorpommern National Framework National Framework mod 1 National Framework mod 2 National Framework mod 3 National Framework mod 4 Nlederaachaen I Niederaachaen 1 D 6"" Nledersachsen II mod 1 Nordrhein-Weatfalen MS Program O«otf • anMigibMluMng) B D D D D D D D 0 D D Prog. Agrl-Envlronnement Beden-Wurttemberg 1 Baden-WQrttemberg 1 mod 1 BadervWQrttemberg I mod 2 Baden-WQrttemberg I mod 3 Baden-Wilrttemberg 1 Bayern 1 Kulap Bayern 1 Kulap mod 1 Bayern I Kulap mod 2 Bayern 1 contracta Bayern mod. D~~ Berlin -W'sTO' årh dok. 94. 4841 STAR Beslutning 25. 07. 94 94. 2937 Beslutningsda to 17. 11. 1994 93. 6830 96. 3774 96. 8692 97. 3825 95. 8965 93. 6805 29. 09. 93 93. 2841 19. 10. 1993 26. 03. 96 96. 0731 16,4,1996 27. 11. 96 96. 3865 30. 12. 1996 21. 03. 97 97. 0702 15. 4. 1997 27. 02. 96 96. 0506 26,3,1996 22. 07. 93 93. 2539 22. 9. 1993 95. 6261 26. 10. 95 95. 3101 15. 121995 96. 6147 24. 07. 96 96. 2126 16. 8. 1996 95. 6279 23. 11. 95 96. 0003 12. 1. 1996 96. 8284 29. 10. 96 96. 2885 19. 12. 1996 94. 7680 23. 11. 94 95. 3805 11. 1. 1995 Godkendelse af programmer og ændringsbeslutninger Annex MS Program One«? • tmann&b—MiinQ Nr. S W- art) dok 94 3799 STAR Beskikning 23. 02. 94 94. 0545 Beskjtningsda p 29. 4. 1994 Cadre général mod 2 c PH mod j) 94. 7651 27. 08. 94 94. 2593 13. 10. 1994 96. 8286 29. 10. 96 96. 3858 ~~F Aquitaine 93. 7436 " » ~ 0 9 7 93 93 2 8 4 b" '19 101993 96. 8272 29. 10. 96 96. 3869 30. 12. 1996 94. 8088 23. 11. 94 95. 0023 20 2. 1995 96. 3886 24. 07. 96 96. 2130 14. 8. 1996 94. 8088 23. 11. 94 95. 3806 11. 1. 1995 96. 8700 27. 11. 96 96,3861 30. 12. 1996 93. 6825 22. 07. 93 93. 2538 22. 9. 1993 95. 8679 13. 12. 95 96. 0223 27. 2. 1996 96. 9161 17. 12. 96 96,4216 30. 12. 1996 94. 7684 23. 11. 94 95. 0021 20 2 1995 96. 8715 27. 11. 96 96,3862 30. 12. 1996 93. 6883 97. 3763 94. 7695 29. 09. 93 93. 2984 4. 11. 1993 25. 02. 97 97,0701 2. 4. 1997 23. 11. 94 95. 0022 20. 2. 1995 Cadre general Cadre général mod 3 Cadre général mod 4 Cadre général mod 5 Cadre général mod 6 Cadre general mod 7 PH • Prime à l'herbe P H m o dl PH mod 2 (-»Ça». Don mod}) Alaace Alsace mod 1 Aquitaine mod 1 Aquitaine mod 2 Aquitaine mod 3 Auvergne Auvergne mod 1 Auvergne mod 2 Baaee Normandie Basse Normandie mod 1 Basse Normandie mod 2 Bourgogne Bourgogne mod 1 Bourgogne mod 2 Bretagne Bretagne mod 1 Centre Centre mod 1 Centre mod 2 F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F 94. 8082 96. 6206 23. 11. 94 94. 2943 6. 12. 1994 24. 07. 96 96. 2603 i•. 10. 1996 \ 96. 6151 24. 07. 96 96. 3863 3f*. 12. 1iiit ; 96. 8977 17. 12. 96 97. 0129 10. 2. 1997 divers 28. 01. 97 97. 1240 Zu. 5. 1997 93. 6844 94. 3829 - 94. 3839 22. 07. 93 93. 2464 16. 8. 1993 25. 04. 94 - 24. 03. 94 94. 0544 - 94. 1274 29. 4. 1994 13. 10. 1994 21. 6. 1994 95 6232 20. 07. 95 96. 1398 178. 1995 94 4882 84. 8340 27. 09. 94 94. 2496 6 10. 1984 j 13. 12. 04 960016 13 1 1986" I 00. 6181 27. 00. 06 95. 2068 " 24. 10. 1995 | 97. 3860 21. 03. 97 97. 0707 1S. 4. 1997 | 94. 7201 27. 09. 94 94. 2591 13. 10. 1894 | 96. 3849 31. 06. 95 95. 1315 7. 7. 1385 | 97. 3818 21. 03. 97 97. 0722 16. 4-997 94. 3900 27. 04. 94 94. 1277 21. f 1994 l i 96. 6111 96. 8993 94. 4752 20. 07. 95 95. 1671 1?. *. '095 ! 17. 12. 96 97. 0081 20, ::997 27. 04. 94 94. 1278 2 *f 394 t 95. 3851 31. 05. 95 95. 1316 7. 7. - »5 96. 8705 27. 11. 96 97. 0126 10. 2. 1997 \ 94. 4880 27. 09. 94 94. 2495 7. f0. ï994 95. 3853 31. 05. 95 95. 1317 7. 7. 1396 94. 7655 26. 10. 94 94. 2605 8. 1 ' / 0 94 ; : 95. 8992 13. 12. 96 95. 3445 20. 12. i e at i 96. 8300 27. 11. 96 97. 0124 10. 2. 1057 : 94. 8076 23. 11. 94 94. 2940 6 12. 1904 96. 3823 94. 3841 94. 8095 26. 03. 96 96. 0729 10,«. 1906 F 24. 03. 94 23. 11. 94 94. 0818 94. 2S46 27. 5. 1004 J 6. 12. 1004 s Mecklenburg Vorpommem mod 1 96. 3885 26. 01. 96 96. 2120 7. 8. 1996 Mecklenburg-Vorpommem mod 2 96. 9163 17. 12. 96 96,4217 30. 12. 1996 Mecklenburg-Vorpommern mod 3 97. 5213 27. 05. 97 97,1254 18. 6. 1997 94. 3815 27. 09. 94 94. 2599 10. 10 1994 none 95. 6178 96. 6194 96. 8696 93. 9926 23. 11. 94 94. 3034 22. 12. 1994 27. 09. 95 95. 2062 9. 11. 1995 24. 07. 96 96. 2132 14. 8. 1996 Corsa Corse mod 1 27. 11. 96 96,4212 30. 12,1996 F~~ Franche Comté 27. 09. 94 94. 2597 10. 101994 F Franche Comté mod 1 Champagne Ardenne 94. 7203 27. 09. 94 94. 2592 13. 10. 1994 ^ Champagne Ardenne mod 1 95. 3855 31. 05. 95 95. 1318 7. 7. 1996 t 95. 3777 22. 02. 95 95. 0132 31. 3. 1995 Franche Comté mod 2 95. 6109 20. 07. 95 96. 1672 17A1886 97. 5197 27. 05. 97 97,1243 5. 6. 1997 F Franche Comté mod 31 • HN J. un JI 95. 6243 27. 09. 95 95. 2081 6. 11. 1096 94. 4840 27. 09. 94 94. 2598 11 10 1994 Franche Comté mod 4 96. 8266 29. 10. 96 98 3853 '" Î 3J 190?" " b b D D D D D 0 0 D 0 D D D D Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Nordrhein-Westfalen mod 1 96. 3758 26. 01. 96 96. 0224 28. 31996 Nordrhein-Weatfalen mod 2 96. 6227 29. 10. 1996 '" 967882 Nordrhein-Weatfalen mod 3 96. 8694 27. 11. 96 96,3966 6"Ï2 1996 30. 12 1996 Rheinland-Pfalz 1 Rhelnland-Pfalz 1 Rheinland-Pfalz mod 1 Rheinland-Pfalz mod 2 Saarland Saarland mod 1 Sacheen-Anhalt Sachsen-Anhalt mod 1 Sachsen Anhalt mod 2 Schleawig-Holatein 93. 9928 27. 04. 94 93. 1309 17. 61996 96. 3827 29. 05. 96 96. 1140 12. 71996 96. 8698 27. 11. 96 96,2886 19. 121996 96. 8999 17. 12. 96 97. 0138 19. 2. 1997 94. 7682 22. 02. 95 96. 0131 31. 3. 1996 96. 8274 29. 10. 96 96,2891 20. 12. 1996 94. 7207 96. 6182 27. 09. 94 24. 07. 96 94. 2596 96. 2131 11. 10. 1994 14. 8. 1996 96. 9165 17. 12. 96 96. 4218 30. 12 1996 94. 7205 27. 08. 94 94. 2595 11. 10. 1994 Schleswig-Holstein mod 1 97. 3760 28. 01. 97 97. 0136 18. 2. 1997 ThUringen Thurtngen mod 1 Amternea 93. 6872 29. 09. 93 93. 2985 5. 11 1993 95. 8980 26. 01. 96 96. 0006 5. 2. 1996 96. 3783 27. 02. 96 96. 0730 16. 4. 1996 Amternes mod 1 (rectif. ) Amternes mod 2 (746) <•» en*mmai t orgw Amternes mod 3 (see EBF) EBF{Frrrtomw*at/BariancMIFarming)(* Organic, to*« none - - 97. 3758 none - - 27. 03. 97 Environmental and Organic 94. 3787 08. 03. 94 96. 1569 - - 97. 0700 94. 0967 Environmental and Organic mod 1 96. 6179 24. 07 96 96. 2122 8. 7. 1996 28. 1. 1997 24. 3. 1997 24. 3. 1997 26. 4 1994 14 8 1996 Environmental and Organic mod 2 (+ Amt "96. 8885 Ï7 12. 98" 97Ô122 28 1 1997 Environmental and Organic mod 3 1* tun 243. 1997 Kuraer/Demonetratlonaprojekter 96. 7484 27. 11. 96 96 3 9 7 0" 30. 12. 1996 Dk" Organic (-» EBF) '" E. ^_. ^ _ E Programa agroamblentaliiuMHommnii. Programa agroamblental mod 1 Medldaa Horlzontalee Medietas Horizontales mod 1 (•• piog Agroam Caatille-Leon Castile-Leon mod 1 <•» cmnt-u Mano» mod n Castile-Leon mod 2 (•» Program« «groambamal) Caatilie-La Mancha Castile-La Mancha mod 1 c c n * u » nM Castile-La Mancha mod 2 <•» m apoambwt Paia Veaco 94. 8064 96. 9178 94. 4879 - 93. 6874 - - 92. 6734 none - 95. 8831 "24. 31997 13. 12. 94 " " 9 5 " 0 0 Ï 8 ' "' 19 1 1995 17. 12. 96 97. 0135 " 18 2. 1997 27"o9. 94 94. 2589 11. 10 1994 22. 07. 93 - - 27. 02. 93 24. 03. 94 - 22. 02. 95 93. 2463 - - 93. 0686 94. 0548 - 95. 0123 19. 1. 1995 " T 6 F l 9 93 25. 5. 1994 "~19 11995 29 3. 1993 25. 5 1994 19. 1 1995 2. 3 1995 Agriculture biologique 95. 6114 29. 06. 95 95. 1391 26. 7. 1995 Long term set aalde Racea menacée« Thessalie 96. 3785 29. 05. 96 96. 1144 1 9 7 1 9 96 91. 3823 95. 6116 21. 03. 97 97. 0551 28. 4. 1997 29 06. 95 95. 1392 26 7 1995 E E E E E E E El El El El F F F F F F F F F F F F F F F F F F F y "V" F F F~ F F _. „. " F* F " F' Guadeloupe Guadeloupe mod 1 Haute Normandie _ __ Haute Normandie mod 1 Haute Normandie mod 21+ f c mod 3) lie de France Ile de France mod 1 Ile de France mod 2 Languedoc R o u s s i l l on 94. 8078 23. 11. 94 94. 2941 8. 12. 1084 95. 8994 13. 12. 96 96 3446 2OT2"Ï096 94. 3896 27. 04. 94 04. 1276 ' 21. 6. 1904" 95 6236 - 94. 4884 20. 07. 95 - 25. 06. 94 95. 1873 - 94. 2497 17. 3. 1996 611. 1905 6. 10. 1894 95. 6185 27. 09. 95 95. 2059 24. 10. 1985 96. 8991 94. 4899 17. 12. 96 97. 0128 (0. 2. 1997 27. 09. 94 94. 2590 13. 10. 19S4 Languedoc Roussillon mod 1 95. 6294 23. 11. 95 95. 3107 1912. 1995 Limousin Limousin mod 1 Limousin mod 2 <-» FC mod 3) Lorraine Lorraine modi Midi Pyrénées Midi Pyrénées mod 1 Midi Pyrénées mod 2 Nord Pas de Calaia Nord Pas de Calais mod 1 Nord Pas de Calais mod 2 Nord Pas de Caiali mod 3 Paya de la Loire Pays de la Loire mod 1 Pays de la Loire mod 2 Pays de la Loire mod 3 Picardie Picardie mod 1 Picardie mod 2 Picardie mod 3 94. 7659 26. 10. 94 94. 2607 0. 11. 1904 95. 6155 - 94. 3843 95. 3857 20. 07. 95 - 24. 03. 94 95. 1674 - 94. 0820 1',. 2. l?85 ' 6. 11. 1995 27. 5. 19S4 31. 05. 95 95. 1319 7. 7. 1995 94. 4754 23. 06. 94 94. 1878 38. 1984 94. 8342 95. 6106 13. 12. 94 95. 0017 16. 1 1996 20. 07. 95 95. 1675 17. 8. 1965 94. 3896 27. 04. 94 94. 1275 21. 6. 1804 94. 8091 23. 11. 94 94. 2944 6. 12,1994 95. 3859 31. 05. 95 95. 1320 7. 7. 1995 96. 8268 29. 10. 96 96 3854 13. 1. 1897 94. 4825 23. 06. 84 " 9 7 Ï 8 78 " "3. 8. IØ94"" 96. 6104 20. 07. 95 851397 17. 8'iøøa" 95JB898 13. 12. 95 95. 3447 20. 12. 198? 96. 8672 94. 3846 27. 11. 96" 97^0126 "" 1021007 24. 03. 94 " 94. 0821 2 7 A 1 0 0 4' 95. 3861 31. 06. 96 96. 1321 " 7. 7 1 9 95 95. 8998 13. 12. 96 95. 3448 ~ 2 0. t l 1 9 9 6" 96. 8270 28. 1096 " 96. 3855" " l 3. l 1 0 0 7~ Poitou Charentee 94. 7657 26. 10. 84 94. 2606 8. 11. 1904 Poitou Charentes mod 1 95. 6187 27. 09. 95 95. 2060 24. 10. 1996 F — Provence Alpea Côte d'Azur Provence Alpes Côte d'Azur mod 1 Provence Alpes Côte d'Azur mod 2 F F F F F F R é u n i on Rhône Alpes Rhône Alpes mod 1 Rhône Alpes mod 2 Rhône Alpes mod 3 Rhône Alpes mod 4 94. 8074 23. 11. 94 94. 2939 6. 12. 180« 95. 6169 23. 11. 95 95. 3108 19. 12. 1895 96. 8995 94. 8081 94. 3847 - 34. 8093 95. 6191 17. 12. 96 96. 3851 13. 1. 1997 23. 11. 94 94. 2942 612. 1964 27. 04. 94 94. 0822 27. 5. 1994 j 23. 06. 94 94. 1880 3,8. 1994 23. 11. 94 94. 2945 6. 12. 1994 23. 11. 95 95. 3109 19. 12. 18S5 ! 96. 8995 17. 12. 96 97. 0080 20. 1. 1197 as> MS Program fmotf * awidrlngsboslulnlng) in tri in Irl REPS Reps mod 1 Reps mod 2 Reps mod 3 Fitosanitari Formazione Formazione mod 1 Abruzzo Abruzzomod 1 Basilicata BasiNcata mod 1 Bolzano Bolzano Calabria Campania Emilia-Romagna Emilia-Romagna mod 1 Emilia-Romagna mod 2 Friuli-Venezia Giulia m : o i MK arb dok 93 9906 STAR Beslutning 27. 0194 94. 0549 Î0 29. 4. 1994. 95. 6174 27. 09. 95 95. 2057 19. 10. 1995 96. 6156 26. 06. 96 96. 1146 19. 7. 1996 97. 3861 96 8690 27. 05. 97 97. 1244 4. 6. 1997 27. 1196 96. 3864 30. 12. 1996 MS Program Cmotf » •r. Ortngjbailutntng) P P P P P Açorss Continent Continent modi Continent mod2 Madeira 953781 22. 02 95 95. 0125 15. 3. 1995 Fin Aland 96. 8279 94. 7669 29. 10. 97 26. 10 94 96. 2378 25,11. 1996 Fin Finland 95 3039 10 11995 S S Mijloprogrammet Mijioprogranvnet mod 1 S ~ Flerårig valodling 97. 3814 25. 02. 97 "97. C554""' 17. 3. 1997 94. 4776 23. 06. 97 97. 3788 28. 0197 94. 2491 97. b733~ 93. 6895 29. 9. 1993 93. 3014 6. 10. 1994 " Ti 27997"" 4. 111993 94. 3830 26. 05. 94 94 0830 15. 6. 1994 STAR Beslutning to 94 3883 27. 04. 94 94. 0824 3. 6. 1994 94. 3801 23. 02. 94 94. 0646 29. 4. 1994 95. 6159 20. 07. 95 95. 1676 17. 8. 1996 96. 8257 17. 12. 96 97. 0137 18. 2. 1997 94. 4819 23. 06. 94 94. 1881 11. 8. 1994 95. 8967 13. 12. 95 96. 0005 5. 2. 1996 95. 6139 27. 09. 95 95. 2056 10. 10. 1995 95. 3894 96. 8711 20. 07. 95 95 1393 17. 8. 1995 27. 11. 06 96. 4210 30. 12. 1996 97. 5243 24. 06. 97 97. 1258 17. 7. 1997 UK England-Cty. Steward 94. 4864 25. 07. 94 94. 1883 28. 9. 1904 UK UK England-Cty. Steward mod 1 96. 3606 03. 05. 96 96. 0738 3. 5. 1996 England-Cty. Steward mod 2 96. 8981 17. 12. 96 97. 0084 23. 1. 1997 96. 8686 94. 4834 96. 8961 97. 5182 95. 3844 3105. 95 95. 1314 19. 7. 1995 UK England-Cty. Steward mod 3 97. 3784 28. 01. 97 97. 0699 2. 4. 1997 28. 01. 97 _ 97TÔÏ4T 5. 3. 1997 "" UK England-ESA Access 27. 09. 94 94. 2492 6. 10. 1994 ~ U K~ England-ESA Access mod 1-» ESA» ranou 1 17. 12. 96 97. 0093 29. 11997 UK England-ESA 1 93. 9948 26. 01. 94 94. 0551 6. 5. 1994 - - - 16. 04. 1907 93. 6879 29. 03. 93 93 2836 18. 10. 1993 23. 04. 97 97. 1783 7 7. 1997 93. 1475 27. 04. 94 94. 0825 3. 6. 1994 UK UK England-ESA I mod 1 c «. scoaaod u mod) none 24. 03. 94 94. 0552 18. 5. 1994 England-ESA I mod 2 94. 8102 23. 11. 94 94. 2952 9. 12. 1994 Friui-Venezia Giuia mod 1 97. 3810 25. 02. 97 97. 0729 20. 5. 1997 UK England-ESA I mod 3 96 3806 26. 03 96 96. 0737 3. 5. 1996 Lazlo Lazio mod 1 Liguria tiguria mod 1 Lombardia Lombardta mod 1 Marche Marche mod 1 Molise Molise mod 1 Piémont» Piemonle mod 1 Puglia Sardegna Sardegna mod 1 Sardegna mod 2 Sicilia Sicilia mod 1 Siciia mod 2 Toscana Toscana mod 1 Toscana mod 2 Tranto Trento mod 1 Umbria Umbria mod 1 Umbria mod 2 Vaile d'Aosta Vale d'Aosta mod 1 Vale d'Aosta mod 2 Veneto Veneto mod 1 94. 7661 26. 10. 94 94. 2949 9. 12. 1994 UK England-ESA i mod 41-> 1 mu 3. • mon 2, 96. 8979 17. 12. 96 97. 0083 23. 1. 1907 96. 8965 94. 3869 96. 8959 94. 3854 17. 12. 96 97. 0095 29. 1. 1997 UK England-ESA 1 mod 51-» E-ESAI cortou ) 25. 07. 94 94,2488 5. 10. 1994 17. 12. 96 97. 0092 29. 11997 ~ U K "' „_ _ England-ESA« England-ESA il mod 1 (-»i-nodn 26. 05. 94 94. 0626 8. 6. 1994 ~ UK England-ESA II mod 2c i. mod 1. ) 97. 3768 ~~28"!Ô~,J97~ "~ 9 7. 0 Ï 3 T" 112. 1997 '"UK~~ England-ESA II mod 3(•»i. mod«) 94. 4848 27. 09. 94~1 94. 2604 13. 10. 1994 96. 6204 24. 07. 96 96. 2133 26 8. 1996 UK UK England-ESA II mod 4 (. * E-ESAI conutd ) England-ESA III 94. 7673 26. 10. 94 95. 3040 10. 11995 UK England-ESA 111 mod 1 (-»imod?) 97. 3816 25. 02. 97 97. 0553 17 3. 199? UK England-ESA III mod 2 (-»i modi, 94. 8069 23. 1194 94. 2950 13 12. "1997 97. 3770 28. 0197 97. 0Ï32 12. 2. 1997 UK UK England-ESA III mod 3 (-» E-ESA« conuu 1 England-ESA IV 96. 6209 27. 09. 95 95. 2216 14 11. 1995 UK Engiand-ESA IV mod 1 94. 7671 23. 1194 95. 0024 15. 2. 1995 95. 3820 30. 03. 95 95. 0619 6. 7. 1996" England-ESA IV mod 2 (-» E-ESA» conoid) England-ESA» consolidated c ES*En» 1 - 93. 7440 - 95. 6205 - - 93. 6819 - - - 94. 3804 - 29. 09. 93 - 93. 2634 - " 27. 09. 95 - 85. 2054 - - 29. 09. 93 - - 83. 2827 - - - 23. 02. 94 - - - 16. 04. 1007 18. 10. 1993 18. 5. 1004 4. 121995 23. 1. 1997 16. 4. 1997 15. 10. 1993 4. 12. 1995 23. 1. 1907 16. 4. 1997 94. 0553 6. 5. 1994 96. 6145 26. 06. 96 96. 1145 19. 7. 1996 - 97. 3828 - 2103. 97 - 97. 0704 16. 4. 1997 16. 4. 1997 96. 3963 94. 7228 17. 12. 96 97. OO94" 29 1 1 9 9/ England-Habitat 94. 4766 27. 04. 94 94. 1874 15. 7. 1994 27. 09. 94 94. 2494 10. 10. 1994 UK " England-Habitat mod 1 96. 3805 26. 03. 96 96. 0736 3. 5. 1906 UK UK UK 95. 6253 13. 12. 95 96. 0008 30. 11993 ~ÛK~" England-Habitat mod 2 96. 8983 17. 12. 96 87. 0085 23. 1. 1997 96. 8969 94. 4892 17. 12. 96 97. 0097 29. 11997 27. 09. 94 '94. 2600 "~ 10. 10 1994 94. 7693 26. 10. 94 I 95. 0020 25. 11995 96. 8971 17. 12. 96 37. 0098" 29 1 !&!•;',' 94. 7226 27. 0S. 94 94,2594 1110. 1994 96. 8955 17. 12. 96 37,0090 29. 11997 93. 9850 27. 0194 94. 1272 24 6 1934 ~~UK ~7lK " "uk"_ UK UK ~ûk~ UK England-NSA) 94. 3885 23. 06. 04 94. 1877 20. 7. 1904 England-NSA I mod 1 c « ™s) 96 3825 26 03. 96 86. 0735 3. 5. 1006 England-NSA II England-NSA II mod 11-». mod 1, N. Ireland-Access N. lreiand-ESA N,Ireland-Habitat 95. 3867 3105. 95 95. 0623 22. 6. 1006 - 95. 6145 - 20. 07. 95 - 95. 1678 3. 5. 1996 17. 8. 1995 94. 3810 24. 03. 94 94. 1271 9. 6. 1994 94. 0000 17. 04. 13 94. 2486 28. 9. 1994 96. 3762 97. 8967 26. 0196 96. 0505 22. 3. 1996 " UK ScOlland-CPS (• SeHabmod 1 MoorlandmodÎ. I* 96. 7486 29. 10. 96 97. 0089 23. 1. 1997 17. 12. 96 97. 0096 29. 11007 Scotland-ESA Access 94. 4859 26. 07. 94 942484 28. 9. 1994 93. 1471 ~ 25. 07. 94 94. 2493 10. ÏÔ. 1994 96. 8688 27. 11. 96 07. 0130 11 219S7 Scotland-ESA 1 Scotland-ESA 1 mod 1 {-»Eng Es»imodi> 97. 3767 23. 0197 97. 0552 17. 3. 1897 UK Scotland-ESA I mod 2 93. 6881 29. 09. 93 93. 2835 18. 10. 1003 - - 95. 6208 27. 09. 95 - 95 2055 18. 05. 1004 4. 12. 1996 UK "~"ÏÏk UK 93. 1473 96. 8957 23. 02. 94 94 0313 -. 9. 5. 1994 "" UK Scotland-ESA li 93. 7438 29. 09. 93 93. 2842 19. 10. 1993 17. 1296 97. 0091 ' 29. 11997 UK Scotland-ESA II mod 1 en modi) 96. 6145 26. 06. 96 96. 1149 317. 1996 Agri-environnement 953807 27. 04. 95 35. 0616 15. 5. 1995 UK Scotland-ESA II mod 2 (-»E ESA imod i) L'entret. de i'esp. naturel 96. 6234 25. 09,96 96. 2615 11,10,1996 UK Scotland-ESA m MA : Managment agreements. 93. 6S25 26. 05. 93 93 2826 15. 10. 1993 UK ScoBand-ESA III mod 1 (-» imoo i) MA m o di MA mod 2 none 08. 03. 94 94. 8337 22. 02. 95 94. 0547 95. 0124 29 4. 1994 UK Scotland-Habitat 8. 3. 1995 UK Scotland-Habitat mod 1 (-» seot. cpsi MA m od 2 (•> pi md 3. pa mo 1, r* md 1) 96. 8713 27. 11. 96 96. 3857 20. 12. 1996 ™UK UK-Access, E. S. W P a rt 1 (bratogische laadbouw. voctpad. opleiding) 94. 3830 24. 03. 94 94. 0543 29. 4. 1994 " UK " UK-Access, E,S,W mod 1 ;•» stoaand-cps) 96. 6149 25. 07. 94 96. 2127 14. 8. 1996 UK UK-Moorland - 94. 3806 - 94. 4852 - 94. 4862 - 94. 8062 - 23. 02. 94 - 26. 07. 94 - 26. 07. 94 - 23. 11. 94 - 94. 0554 - 94. 2485 - 94. 2483 23. 11887 6. 5. 1994 31. 7. 1996 28. 9. 1994 23. 1. 1997 28. 9. 1994 23. 1. 1007 94. 2061 9. 12. 1004 96. 7492 " 23. 'io~96~ " "96. 2375""" 22. 111996 - - - 94 4843 25. 07. 94 94. 1882 20. 12. 1S96 17. 8 1994 ~UK " ~"uk ~ UK " UK-Moorlandmod 1 96. 6180 25. 09. 96 96. 2601 27. 9. 1996 UK-Moortand mod 2 (•» scodand-crei UK-Organic Fanning - 94. 4764 - 26. 05. 94 - 94. 1875 23. 1. 1997 19. 7. 1094 - 96. 3852 - 24. 04. 96 - - 96. 0740 - 20. 12. 1996 UK Wales-ESAI 8. 5. 1996 20. 121996 1112". 1995 UK UK UK Wales-ESA I mod 1 [-» W-ESA« conaoi i Wales-ESA II Wales-ESA II mod 1 (•» W-ESA« nma«) OS Niederôsterreich 95. 6176 23. 1195 95. 3102 OS Niederôsterreich mod 1 96. 8707 27. 11. 96 96. 3860 30. 127996" Walas-ESA» COnSOl. C Imod 1. Imod 1) 95. 3840 27. 04. 95 95. 0620 7. 6. 199-r Walos-Habitat UK -——- 84. 3808 26. 05. 94 94. 1876 10. 7. 1004 - 94. 7675 - 97. 3780 - 27. 10. 94 - 28. 0197 - 94. 2608 - 97. 5570 02. 04. 1007 8. 111994 02. 04. 1997 02. 04. 1997 94. 4854 26. 07. 94 94. 2487 28. 9. 1904 L L NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL Part 1 mod 1 Part I mod 2 Part I mod 3 (-»M»mod2) Part B (urteenieoing) Part II mod 1 (-numMi) Part M luabraidng) Part III mod 1 (-»i«mod2i OS ÔPUL OS os ÔPUL mod 1 Steiermark 96. 6236 1 25II9. 96 95 2604 7. 107996 UK Wal»s-Tir Cymen 94. 4860 27. 09. 94 94. 2489 7. 10. 1904 95. 8677 13. 12. 95 96. 0011 5 2 1996 UK. Wales-Tir Cymen mod 1 97. 3829 2103. 97 97. 0723 16. 4. 1007 3<f ISSN 0254-1459 KGM(97) 620 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 14 15 17 Katalognummer : CB-CO-97-640-DA-C ISBN 92-78-28023-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2r