title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om "Praktiske aspekter af indførelsen af euroen"«

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
economic convergence
euro
monetary integration
monetary policy

text: C 73/130 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om “Praktiske aspekter af indførelsen af euroen”« (98/C 73/30) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede at overdrage det forberedende arbejde til Umberto Burani som hovedordfører. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, med 35 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Udtalelsen omhandler en meddelelse, som Kom- missionen forelagde ØKOFIN-Rådet den 13. oktober 1997 i Luxembourg, og som vil blive fremlagt i en ny udgave på topmødet i Luxembourg den 12. og 13. decem- ber 1997. Meddelelsen informerer om de praktiske forbe- redelser, der er truffet i de forskellige medlemsstater og på EU-plan med henblik på euroens indførelse; samtidig redegøres der for de beslutninger, det står tilbage at træffe inden for en meget kort tidshorisont, i de fleste tilfælde inden udgangen af 1997. 1. 2. Meddelelsen kan betragtes som en statusopgørel- se over forberedelserne forud for euroens indførelse. Den skal derfor ses i sammenhæng med grønbogen fra 1995 (1) og med de beslutninger, Det Europæiske Råd traf i Madrid den 15. og 16. december 1995. Det Økonomiske og Sociale Udvalg har allerede afgivet en række udtalelser om emnet generelt og forskellige specifikke spørgsmål i tilknytning hertil (2). 1. 3. Det er særdeles vigtigt, at Kommissionen får den ønskede udtalelse rettidigt. Givet den korte frist vil ØSU derfor begrænse sig til at kommentere de aspekter, der kræver snarlige beslutninger eller initiativer, og afvente (1) KOM(95) 333 endelig udg. (2) ØSU’s udtalelse af 26. oktober 1995 om »Grønbog om de praktiske foranstaltninger i forbindelse med indførelsen af den fælles valuta« (EFT C 18 af 22. 1. 1996). ØSU’s udtalelse af 26. september 1996 om »Virkningerne af den økonomiske og monetære union: økonomiske og sociale aspekter af konvergensen og forberedelse på den fælles valuta« (EFT C 30 af 30. 1. 1997). ØSU’s udtalelse af 31. oktober 1996 om »Markedskonse- kvenserne af den lovgivning og regulering, der er nødvendig for overgangen til den fælles valuta« (EFT C 56 af 24. 1. 1997). ØSU’s udtalelse af 29. maj 1997 om »Gennemførelsen af ØMU’ens tredje fase: stabilitets- og vækstpagt til sikring af budgetdisciplin, forbedrede procedurer for økonomisk konvergens og en ny valutakursmekanisme« (EFT C 287 af 22. 9. 1997). ØSU’s udtalelse af 10. december 1997 om Kommissionens meddelelse om »Konsekvenser for kapitalmarkederne af euroens indførelse« (EFT C 19 af 21. 1. 1998). en mere passende lejlighed til at analysere de forberedel- ser, der allerede er i gang eller gennemført. 2. Arbejdsprogram (3) 2. 1. Kommissionen finder det »af afgørende betyd- ning«, at medlemsstaterne inden udgangen af 1997 fremlægger deres handlingsplaner på følgende områder: — overgangsplanen, herunder udtalelser om regnskab- er, rapportering og selvangivelser i euro; — de offentlige udstederes planer for redenominering af eksisterende gæld (4); — det endelige design af den nationale side af euromøn- terne; — iværksættelse af de nationale informationskam- pagner; — de enkelte medlemsstaters holdning til de skattemæs- sige virkninger af euroens indførelse. 2. 2. I forbindelse med en række praktiske problemer rejser Kommissionen det spørgsmål, om det er mest hensigtsmæssigt at træffe nationale eller fælles foran- staltninger, og i sidstnævnte tilfælde om det er nødven- digt at vedtage lovgivningsforanstaltninger, eller om man kan satse på markedets selvregulering, eventuelt i form af adfærdskodekser. Også disse spørgsmål skal være færdigbehandlet inden udgangen af 1997. 3. Igangværende forberedelser (5) 3. 1. I forbindelse med de nationale myndigheders igangværende forberedelser (meddelelsens punkt 1. 2) noterer ØSU sig de konkrete fremskridt, der er gjort i næsten alle lande. I meddelelsen oplyses det, at virksomhederne i tråd med princippet »intet påbud, intet forbud« frit vil kunne vælge på et vilkårligt (3) Se afsnittet »Resumé« i Kommissionens meddelelse. (4) Se Kommissionens meddelelse »Konsekvenser for kapital- markederne af euroens indførelse« (KOM(97) 337 endelig udg. af 2. 7. 1997). (5) Jf. punkt 1 i meddelelsen. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/131 tidspunkt i overgangsperioden at foretage deres transak- tioner i euro eller national valuta. 3. 2. ØSU ønsker dog at gøre Kommissionen og medlemsstaterne opmærksom på, at reglen er ufleksibel: når først valget er truffet, er det definitivt, eller sagt med andre ord, når først virksomheden har valgt euroen, kan den ikke længere vende tilbage til den nationale valuta. Det kan forekomme, at nye programmer viser sig at være behæftet med mangler, som kun kan afhjælpes gennem langsommelige, indviklede procedurer; det kan derfor vise sig nødvendigt midlertidigt at vende tilbage til de gamle programmer. Valgets definitive karakter er derfor en hindring, som ØSU finder meget kritisabel. 3. 3. I meddelelsen bekræftes det, at alle nationale myndigheder fortsat vil føre deres interne regnskaber i den nationale valuta i hele overgangsperioden. Det glæder ØSU, at dets henstilling fra 1995 (1) er blevet omsat til praksis. Man mangler fortsat at beregne eventuelle supplerende omkostninger for myndigheder- ne som følge af, at de er forpligtede til at acceptere betaling i euro fra borgerne (og formodentlig til på anmodning at foretage udbetalinger i euro). 4. Regnskabs- og skattemæssige aspekter (2) 4. 1. Spørgsmålet om de investeringer og omkostning- er, som omstillingen til euroen stiller virksomhederne over for, er behandlet flere gange. ØSU har tidligere udtalt (3) sig herom og fremført, at de almindelige spilleregler på markedet skulle kunne sikre en retfærdig fordeling af omkostningerne. I forskellige medlemsstater synes man at bevæge sig i retning af en vis skattemæssig fleksibilitet, som tager højde for omstillingsomkostning- erne. Denne vej er nok farbar, men ØSU vil gerne advare mod risikoen for forskelsbehandling mellem forskellige dele af erhvervslivet, både fra land til land og inden for det enkelte land. Omstillingen til den fælles valuta må ikke øge de beskatningsforskelle, der allerede findes i Europa. 5. Praktiske aspekter af valutabrugernes vigtigste be- tænkeligheder (4) 5. 1. Omregningsgebyrer. Hvad omregningsgebyrer for kontopenge angår, mener ØSU, at forbrugerne ikke bør belastes med nogen form for gebyrer, når det drejer (1) ØSU’s udtalelse af 26. oktober 1995, punkt 5. 3. 11 og 6. 4. 3. (2) Punkt 3. 2 i meddelelsen. (3) ØSU’s udtalelse af 26. oktober 1995, punkt 6. 2. 4-6. 2. 7, EFT C 18 af 22. 1. 1996. (4) Jf. punkt 4 i meddelelsen. sig om obligatorisk omstilling af konti foretaget af bankerne ved overgangsperiodens udgang, samt når det handler om omregning af en kreditering til modtagerkon- toens valuta. Ligeledes bør ombytning af national valuta til euro foretages vederlagsfrit af bankerne, forudsat beløbsstørrelsen ikke overstiger, hvad der er »sædvanligt for privatkunder«. Alle andre mulige kontopenge- og ombytningstransaktioner samt gennemsigtig angivelse af mulige påløbende gebyrer bør reguleres inden for rammerne af frivillige adfærdskodekser for de berørte sektorer. Anvendelsen af nationale euro-mærker, der angiver, at gebyrberegningen er i overensstemmelse med reglerne, er en ting, der anbefales som led i en forstærket oplysningsindsats over for forbrugerne. 5. 1. 1. Med hensyn til omregningsgebyrer (punkt 4. 3 i meddelelsen) må frivillige aftaler eller adfærdskodekser foretrækkes frem for lovregulering, men der bør fastlæg- ges et generelt krav om offentliggørelse af gebyrernes størrelse i forbindelse med enhver form for omregning, herunder angivelse af, om servicen er gratis. Efter ØSU’s mening bør den dato, der er fastsat 5. 2. i traktaten for udstedelse af eurosedler og -mønter, nemlig den 1. januar 2002, fastholdes. 5. 3. Dobbelt prismærkning (punkt 4. 2 i meddelelsen). I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bør medlemsstaterne ved lovgivning selv afgøre, om den dobbelte prismærkning skal gøres obligatorisk i over- gangsperioden, eller om de pågældende erhvervskredse (især detailhandelen) gennem deres organisation skal afgive en erklæring, hvorved de forpligter sig til at beregne og angive den nye pris korrekt på grundlag af den fastsatte omregningskurs. Derudover kunne det kræves, at detailhandelen skal tilbyde kunderne alle nødvendige hjælpemidler, således at de kan vænne sig til den nye euro-valuta og dens værdi, f. eks. lommeregne- re på indkøbsvognene, omregningstabeller med de vigtig- ste priser osv. Med hensyn til den forudgående fase fraråder ØSU, at der vedtages EU-regler, som det kan vise sig umuligt at tilpasse til de givne nationale forhold. Det må snarere være markedsmekanismerne, der skal introducere dobbelt prismærkning, når en sådan bliver nødvendig eller hensigtsmæssig. 5. 3. 1. Lovgivningsinitiativer eller andre regulerings- tiltag bør primært sigte mod at forebygge unfair behand- ling af forbrugerne, f. eks. i form af unøjagtige om- regninger eller bevidst ukorrekt anvendelse af afrun- dingsreglerne. ØSU henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne uddyber dette spørgsmål. Det er natur- ligvis vigtigt, at forbrugeren kan forvisse sig om prisernes overensstemmelse, men det er endnu vigtigere at pålægge leverandører af varer og tjenesteydelser at sørge for overensstemmelse ved at indføre strafferetligt ansvar i tilfælde af forsætlige overtrædelser, f. eks. systematisk tilsidesættelse af reglerne. C 73/132 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 5. 4. Et aspekt, der ikke behandles i meddelelsen, er den rolle, betalingskort og forudbetalte kort skal spille under overgangen til euroen. I udtalelsen om grønbogen gjorde ØSU opmærksom på, at sådanne kort er — eller meget snart vil være — forsynet med mikroprocessorer, der er programmeret til at foretage betalinger i den ene eller den anden valuta og/eller til at foretage omregninger; i sidstnævnte tilfælde frembyder kortene den supplerende fordel, at de sikrer en automatisk kontrol af omregningen af de priser, sælgerne skilter med. 5. 4. 1. ØSU foreslår, at Kommissionen uddyber de forskellige aspekter i forbindelse med anvendelse af kort, idet det med de midler, der er til rådighed, gøres nemmere at forstå kortenes anvendelsesmuligheder og dermed håndtere dem hensigtsmæssigt. I den forbindelse er det vigtigt, at markedet og især forbrugerne sikres den fornødne tryghed, idet man sørger for en hurtig afklaring af spørgsmål, der længe har stået åbne, f. eks. muligheden for at kræve dækning af udgifter på kortindehavernes bekostning. 5. 5. Varighed af den parallelle valutaomløbsfase (fase C). Fase C skal i det mindste være så lang, at man undgår køer i bankerne i den første tid efter indførelsen af euroen, og at ombytning af national valuta med eurosedler og -mønter kan foregå i ro og mag og uden unødvendige omkostninger. I de medlemsstater, hvor der kun afsættes få dage til denne ombytning, er de ovennævnte negative følgevirkninger uundgåelige. Medlemsstaternes beføjelse i henhold til artikel 15 i Rådets resolution af 7. juli 1997 til at fastsætte varigheden af fase C skal opretholdes. Kommissionen opfordres til at bistå medlemsstaterne i deres afgørelse om varigheden af fase C, idet der arrangeres en informationsudveksling og en debat. Bruxelles, den 11. december 1997. 6. Kommunikationsaktiviteter (1) 6. 1. ØSU anerkender den store indsats, der ydes af Kommissionen og medlemsstaterne og ligeledes af erhvervslivets og forbrugernes organisationer, det være sig med eller uden økonomisk støtte fra Kommissionens side. En første, hurtig gennemgang af programmerne synes imidlertid at vise, at to aspekter er blevet forsømt: — det forhold, at euroen vil være lovligt betalingsmiddel side om side med de nationale valutaer i en vis periode; der må derfor opfordres til, at man undgår unødige kødannelser i bankerne i de første omreg- ningsdage. Muligheden for at foretage ombytning i ro og mag — således som det altid sker, når nye sedler træder i stedet for gamle, der trækkes ud af omløbet — er ikke kun vigtig i organisatorisk henseende, men påvirker også omkostningerne ved omregningen, således som det fremgår af punkt 5. 1; — de praktiske aspekter af anvendelsen af betalingskort eller forudbetalte kort, som er omtalt i punkt 5. 5. Udstederne af betalingskort, forudbetalte kort og elektroniske tegnebøger opfordres til at give objektiv information om de praktiske aspekter af anvendelsen af deres kortsystemer. Kommissionen skal formidle supplerende, neutral information, som ikke lægger skjul på eventuelle ulemper. 7. Finansmarkeder (2) 7. 1. ØSU har behandlet dette emne i udtalelsen om Kommissionens meddelelse om »Konsekvenser for kapitalmarkederne af euroens indførelse« (3). (1) Punkt 5 i meddelelsen. (2) Punkt 7 i meddelelsen. (3) Udtalelse af 10. december 1997, EFT C 19 af 2. 1. 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/133 BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer: Punkt 5. 3. 1 Teksten ændres som følger: ». ØSU opfordrer medlemslandene til at behandle disse aspekter indgående inden for rammerne af deres nationale strafferet. « Afstemningsresultat For: 13, imod: 19, hverken for eller imod: 3. Punkt 5 Følgende nye punkt indføjes: »Forberedelse af IT-branchen ØSU er af den opfattelse, at erhvervslivet, den offentlige administration og forbrugerne bør forskånes for gentagne systemtekniske tilpasninger i forbindelse med dels omstillingen af computere til år 2000 og dels indførelsen af euroen. For at mindske omstillingsomkostningerne, fremme planlægningssikkerheden og øge forbrugernes tillid bør IT-leverandørerne med strategisk støtte fra Kommissionen i rette tid tilbyde komplekse systemtekniske pakkeløsninger. I denne forbindelse udtrykker ØSU tilfredshed med planen om at afholde et Euro-IT-Forum. ØSU ser gerne, at dette arrangement allerede finder sted i første halvdel af 1998, således at man ikke kommer i tidnød. « Afstemningsresultat For: 15, imod: 17, hverken for eller imod: 5. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om: — »Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)«, og — »Kommissionens ændrede forslag til Rådets afgørelse om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (EURATOM) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002)« (98/C 73/31) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 30. september 1997 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 2, at afgive en supplerende udtalelse om de ovennævnte emmer. Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 26. november 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, enstemmigt følgende udtalelse. 1. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs henstillinger Betragtninger: femte rammeprogram for forskning og uddannelse (EURATOM) (1998-2002)« (1), hvori ØSU forbeholdt sig ret til at kommentere de finansielle udsigter, som Kommissionen bebudede. 1. 1. Der henvises til ØSU’s enstemmigt vedtagne udtalelse af 1. oktober 1997 om »Forslag til afgørelse om det femte rammeprogram for Fællesskabets FTUD- indsats (1998-2002)« og »Forslag til afgørelse om det (1) EFT C 355 af 21. 11. 1997


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2481/97 af 11. december 1997 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse produkter fra korn- og rissektoren, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag II

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3915/97 van Ria OOMEN-RUIJTEN aan de Commissie. Organisch psychosyndroom

eurovoc_concepts:
dangerous substance
environmental protection
medical research
occupational disease
occupational health
occupational safety
public health
solvent
toxic substance

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3893/97 dell'on. Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR alla Commissione. Strategia forestale dell'Unione europea

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consolidation of EU law
forest conservation
forestry development
forestry economics
forestry legislation
forestry policy
national law
protection of plant life

formats: html pdf print

text: C 187/78 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 6. 98 Risposta data dal Sig. Van den Broek in nome della Commissione (2 febbraio 1998) Nel parere sulla domanda di adesione della Repubblica ceca del luglio 1997 la Commissione ha affermato che le autorita‘ ceche dovrebbero affrontare, tra l(cid:146)altro, i problemi relativi alla situazione degli zingari nel paese. Conclusioni analoghe compaiono anche nei pareri relativi ad altri paesi candidati. La Comunita‘ aiuta i paesi associati a prepararsi all(cid:146)adesione attraverso la cosiddetta strategia di preadesione, nell(cid:146)ambito della quale svolge un ruolo essenziale il programma Phare. Questo programma prevede numerosi progetti che riguardano in particolare questioni relative ai diritti umani e alla situazione delle minoranze, inclusi gli zingari. La Commissione continuera‘ a seguire da vicino l(cid:146)evolversi della situazione relativa ai diritti umani e alle minoranze in ciascuno dei paesi associati. Nel caso della Repubblica ceca cio‘ implica anche un attento monitoraggio del programma adottato dal governo ceco il 29 ottobre 1997 con l(cid:146)obiettivo di migliorare la situazione degli zingari. Al tempo stesso, la Commissione continuera‘ a fornire, grazie al programma Phare, l(cid:146)assistenza necessaria affinche· i paesi candidati pongano rimedio in maniera efficace alle carenze riscontrate nei settori interessati e segnalate nei pareri relativi all(cid:146)adesione. (98/C 187/123) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3893/97 di Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) alla Commissione (11 dicembre 1997) Oggetto: Strategia forestale dell(cid:146)Unione europea Diverse iniziative adottate a livello nazionale sono intese ad ampliare la proprieta‘ pubblica forestale e a sovvenzionare i proprietari privati in modo da incentivare la conservazione sostenibile dei boschi. In tal modo si intende aumentare in modo significativo la riserva forestale europea. Cio‘ nondimeno e nonostante le buone intenzioni al riguardo, e‘ opportuno rammentare che, in molti paesi, i boschi esistenti sono lasciati al loro destino, dato che la legislazione relativa alla loro conservazione e‘ antica ed obsoleta. Di conseguenza, nella nuova strategia forestale comunitaria sarebbe opportuno non solo incentivare i boschi pubblici e privati, ma anche aggiornare, a livello comunitario, le legislazioni in materia di protezione dei boschi esistenti. Puo‘ la Commissione far sapere in quale misura la strategia forestale comunitaria e‘, attualmente, consolidata e quale pianificazione intende attuare in futuro per il bosco comunitario, sia pubblico che privato, per quanto riguarda la conservazione e l(cid:146)ampliamento della superficie boschiva? Risposta data dal Sig. M. Fischler in nome della Commissione (13 gennaio 1998) La Commissione attribuisce molta importanza alla conservazione e alla tutela del patrimonio forestale comunitario. Essa tiene a garantire all(cid:146)onorevole parlamentare che tale preoccupazione sara‘ d(cid:146)importanza capitale nelle proposte per la futura strategia forestale. E‘ opportuno tuttavia osservare che la legislazione forestale e‘ di competenza degli Stati membri. (98/C 187/124) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3894/97 di Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) alla Commissione (11 dicembre 1997) Oggetto: Promozione di studi specifici da parte della Commissione La realizzazione di studi specifici costituisce uno degli elementi piu‘ importanti per alcune politiche comunitarie basate sui risultati degli stessi. L(cid:146)elaborazione di tali studi e‘, in molti casi, affidata ad entita‘ o a gruppi esterni all(cid:146)esecutivo comunitario, designati in base a determinati criteri di selezione


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3995/97 af Karla PEIJS til Kommissionen. Dobbeltbeskatning af skattefri ydelser

eurovoc_concepts:
VAT
double taxation
fiscal policy
intra-EU trade
tax exemption
tax harmonisation


title: Регламент (ЕО) № 2467/97 на Комисията от 11 декември 1997 година относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 2200/97 на Съвета относно подобряването на общностното производство на ябълки, круши, праскови и нектарини

eurovoc_concepts:
EU production
grubbing premium
pip fruit
stone fruit

formats: html pdf print xhtml

text: 88 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 23 31997R2467 12. 12. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 341/3 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2467/97 НА КОМИСИЯТА от 11 декември 1997 година относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 2200/97 на Съвета относно подобряването на общностното производство на ябълки, круши, праскови и нектарини КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 2200/97 на Съвета от 30 октомври 1997 г. относно подобряването на общностното про- изводство на ябълки, круши, праскови и нектарини (1), и по-специално член 6 от него, като има предвид, че за да се изпълнят целите на Регламент (ЕО) № 2200/97, следва да се уточнят условията, при които се отпуска премия за изкореняване на ябълкови дървета, крушови дървета, прасковени дървета и нектаринови дървета, предвидена в същия регламент, наричана по-нататък „премия за изкореняване“; като има предвид, че за целта е необходимо да се определят площите и плодните дървета, които могат да бъдат засегнати от операциите по изкореняване, и да се определи размерът на тази премия; като има предвид, че за да се осигури ефективността на режима и за да се позволи оценка на резултатите от неговото въвеждане, е необходимо да се уточнят данните, които следва да се посочат в заявлението за отпускане на премия за изкореняване и да се про- вери точността на тази информация; като има предвид, че следва да се определят ангажиментите, които заявителят следва да поеме по отношение на засаждането на ябълкови дървета, крушови дър- вета, прасковени дървета и нектаринови дървета в неговото стопан- ство след операцията по изкореняване; като има предвид, че информацията, която следва да се предостави на Комисията от държавите-членки след операцията по изкореняване, следва да се определи; като има предвид, че тази информация трябва да бъде разпределена според видовете и областите на производство, посо- чени в приложения II и III от Решение 77/144/ЕИО на Комисията от 22 декември 1976 г. за определяне на стандартни кодове и пра- вила относно изписване в машинночетима форма на данните от проучванията на насажденията на някои видове плодни дървета и за определяне на границите на производствените зони за тези проучвания (2), последно изменено с Решение 96/689/ЕО (3); като има предвид, че съгласно разпоредбите на член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2200/97 следва да се определят условията, при които Комисията може да променя разпределението на държавите-членки, посочено в цитирания член, както и условията, при които държавите-членки определят площите, които могат да се ползват от премия за изкореняване; като има предвид, че за да се избегне рискът от повторно засаждане на изкоренените дървета, следва да се въведат разпоредби за при- веждане на тези дървета в състояние, негодно за такава употреба; като има предвид, че преди изплащането на премията следва да се установи, че изкореняването действително е било извършено; като има предвид, че следва да бъдат определени всички разпо- редби, необходими, за да се гарантира спазването на ангажимен- тите, поети от получателя на премията за изкореняване, както и санкциите, които следва да се налагат в случай на неспазване на тези задължения; като има предвид, че правопораждащият факт за обменния курс се определя към 1 януари от годината, за която се отнася решението за изплащане на помощта съгласно член 11, параграф 2 от Регла- мент (ЕИО) № 1068/93 на Комисията (4), последно изменен с Рег- ламент (ЕО) № 1482/96 (5); като има предвид, че мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет по плодове и зеленчуци, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 1. За целите на прилагането на Регламент (ЕО) № 2200/97 се взе- мат предвид само здрави ябълкови, крушови, прасковени и нектаринови дървета, годни да произвеждат нормална реколта от ябълки, круши, праскови и нектарини, с изключение на ябълките за сайдер или крушите за пери. 2. Операцията по изкореняване трябва да се отнася до цели пар- цели или, ако е необходимо, за изпълнението на изискванията на член 2, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 2200/97, до продължаваща част от единичен парцел. Член 2 1. За всеки един от продуктите, посочени в член 1, параграф 1, размерът на премията за изкореняване се определя на 5000 ECU за хектар в случай на изкореняване на цяла овощна градина с въп- росния продукт и 4000 ECU в останалите случаи. 2. По смисъла на параграф 1 овощна градина е градината, обработвана от заявителя към 30 октомври 1997 г. (1) ОВ L 303, 6. 11. 1997 г. , стр. 3. (2) ОВ L 47, 18. 2. 1977 г. , стр. 52. (3) ОВ L 318, 7. 12. 1996 г. , стр. 14. (4) ОВ L 108, 1. 5. 1993 г. , стр. 106. (5) ОВ L 188, 27. 7. 1996 г. , стр. 22. 03/т. 23 BG Официален вестник на Европейския съюз 89 Член 3 Член 4 1. Заявлението за премия за изкореняване се подава пред компе- тентните органи на държавите-членки преди началото на опера- циите по изкореняване и най-късно до 15 февруари 1998 г. Държавите-членки могат да определят по-ранен краен срок за подаване. Заявлението съдържа най-малко следните данни: а) име и адрес на заявителя; б) името и адреса на въпросното стопанство, ако има такова; в) за всеки парцел, на който са насадени ябълкови, крушови, прасковени и/или нектаринови дървета, общата засята площ с тези видове, разделена по видове, както и административните, кадастърни и/или в графична форма, необходими за идентифи- циране и определяне на местоположението на въпросните пар- цели и засятите площи; г) за всеки от парцелите, върху които се извършват операции по изкореняване и за които е подадено заявление за премия за изкореняване, общият брой дървета по смисъла на член 1, параграф 1, разделени по видове и по засяти площи. 1. След приемането на заявление за премия за изкореняване ком- петентният орган чрез проверка на място проверява информа- цията, съдържаща се в заявлението. Компетентният орган вписва задължението по член 3. При необходимост компетентният орган установява, че заявлението съответства на разпоредбите на Регла- мент (ЕО) № 2200/97, на разпоредбите на настоящия регламент и на разпоредбите, приети от въпросната държавата-членка във връзка с прилагането на член 1, параграф 3 и на член 4 от Регла- мент (ЕО) № 2200/97. 2. Най-късно до 31 март 1998 г. държавите-членки изпращат на Комисията списък на заявленията, счетени за допустими съгласно параграф 1. Списъкът съдържа цялата площ, за която е поискана премия за изкореняване, с разбивка по видове. 3. Въз основа на списъците, посочени в параграф 2, и при усло- вията на втората алинея на член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2200/97, при необходимост Комисията променя разпределе- нието, предвидено в първата алинея на член 1, параграф 2 от същия регламент. Член 5 д) при необходимост, административните, кадастърните и/или графичните данни, необходими за идентифициране и опреде- ляне на местоположението на парцелите, върху които се извър- шват операции по изкореняване съгласно Регламент (ЕИО) № 1200/90 на Съвета (1) по отношение на ябълковите дървета или съгласно Регламент (ЕО) № 2505/95 на Съвета (2) по отно- шение на прасковени и нектариновите дървета. 1. Когато компетентният орган е установил, че общият брой на заявленията, приети за допустими съгласно член 4, параграф 1, по отношение на дадена група продукти, се отнася до площ, по-малка или равна на тази по член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2200/97, приемането на заявленията се съобщава незабавно на заявителите. 2. Заявлението се придружава от: а) поето в писмена форма задължение от страна на заявителя да се откаже за петнадесет години, от една страна, от засаждане на каквито и да било други ябълкови насаждения (освен ябълкови дървета за сайдер), круши (освен крушови дървета за пери), прасковени и/или нектаринови дървета на площите от своето стопанство, засегнати от операциите по изкореняване и, от друга страна, от разширяване на останалите площи от своето стопанство, засети с други ябълкови дървета (освен тези за сайдер), крушови дървета (освен тези за пери), прасковени и нектаринови дървета; б) при условията, предвидени от националното законодателство, от писмено съгласие за операциите по изкореняване от страна на собственика или собствениците на парцели, засяти с ябълки, круши, праскови и/или нектарини. Това съгласие на собстве- ника или собствениците представлява негово/тяхно задълже- ние в случай на продажба, аренда или прехвърляне по какъвто и да било друг начин на въпросните парцели през периода, посочен в буква а), да прехвърли/прехвърлят върху всеки нов земеделски стопанин задълженията, посочени в буква а). (1) ОВ L 119, 11. 5. 1990 г. , стр. 63. (2) ОВ L 258, 28. 10. 1995 г. , стр. 1. 2. Когато компетентният орган установи, че общият брой заявле- ния, приети за допустими съгласно член 4, параграф 1 по отноше- ние на дадена група продукти, се отнася до площ, по-голяма от тази по член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2200/97, при необходимост променена съгласно член 4, параграф 3 от настоя- щия регламент, държавата-членка определя в едно или повече решения въз основа на критерии, които тя определя при условията на член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2200/97, площите, които могат да се ползват от премията за изкореняване. Компетент- ният орган уведомява незабавно заявителите за тези площи. Член 6 1. Операцията по изкореняване се осъществява до два месеца от уведомяването по член 5 и най-късно до 30 юни 1998 г. 2. Изкоренените дървета се привеждат в състояние, негодно за повторно засаждане. 3. Заинтересованото лице уведомява писмено компетентния орган за датата, на която операцията по изкореняване следва да се осъ- ществи. Най-късно до три месеца от тази дата компетентният орган установява чрез проверка на място на всички парцели, че изкореняването е извършено съгласно разпоредбите на настоящия регламент и удостоверява времето, в което то е било извършено. 90 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 23 4. Изплащането на премията за изкореняване се извършва най- късно четири месеца след установяването на фактите по параг- раф 3. б) площите, за които заявленията за премия за изкореняване са приети съгласно член 5 и Член 7 в) действително изкоренените площи, за които е платена премия за изкореняване, 1. Държавите-членки проверяват изпълнението на задължението по член 3, параграф 2, като периодично извършват проверки на място, по такъв начин, че всяко стопанство да бъде проверявано най-малко на всеки пет години. 2. Държавите-членки уведомяват Комисията за проверките, посо- чени в параграф 1. с разбивка по видове, сортове и производствени зони. 2. Най-късно до 30 ноември 1998 г. държавите-членки уведомя- ват Комисията за всяка от производствените зони, за които е била отпусната премия за изкореняване по отношение на: 3. Когато държавите-членки установят, че предвиденото в член 3, параграф 2 задължение не е било спазено, те: а) оценка на засадената площ с ябълкови, крушови, прасковени и/или нектаринови дървета преди операцията по изкореняване; — предприемат мерки за възстановяване на платената премия за изкореняване, увеличена с лихва, изчислена въз основа на изтеклия срок между плащането и възстановяването ѝ(cid:65) от полу- чателя и — изискват от нарушителя да заплати сума, равна на изплатената премия за изкореняване. Лихвеният процент по първа алинея е този, който се прилага от Европейския паричен институт за неговите транзакции в екю, пуб- ликуван в Официален вестник на Европейските общности, серия С, в сила към датата на недължимото плащане и увеличен с три процентни пункта. 4. Възстановените суми и лихвите се заплащат на компетентната разплащателна агенция, като от тях се приспадат разходите, финан- сирани от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието. Член 8 б) производство и изтегляне от пазара през последните пет пазарни години и в) среден добив или производство за последните пет пазарни години общо за всички действително изкоренени площи, за които е била платена премия за изкореняване, с разбивка по видове. 3. По смисъла на параграфи 1 и 2: а) сортовете и производствените райони са тези, които са посо- чени в приложения II и III към Решение 77/144/ЕИО; б) „последните пет пазарни години“ означава пазарните години от 1992—1993 г. до 1996—1997 г. за ябълките и крушите и пазарните години от 1993 г. до 1997 г. за прасковите и нектарините. 1. До 30 ноември 1998 г. най-късно държавите-членки уведомя- ват Комисията за: Член 9 а) площите, за които са подадени заявления за премия за изкоре- няване; Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 11 декември 1997 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2473/97 DE LA COMMISSION du 11 décembre 1997 modifiant le règlement (CE) n° 1487/95 établissant le bilan d'approvisionnement des îles Canaries en produits du secteur de la viande de porc, et déterminant les aides pour les produits provenant de la Communauté

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
pigmeat
supply balance sheet


title: VERORDENING (EG) Nr. 2475/97 VAN DE COMMISSIE van 11 december 1997 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor rijst en breukrijst

eurovoc_concepts:
export refund
rice


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Stadgar för Europabolag"

eurovoc_concepts:
European company
economic and social cohesion
economic cooperation
social status
wage earner

text: 27. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 129/1 II (Förberedande rättsakter) EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Stadgar för Europabolag” (98/C 129/01) Den 8 juli 1997 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett yttrande i enlighet med arbetsordningens artikel 23. 2 om ”Stadgar för Europabolag”. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster fick i uppgift att bereda ärendet och antog sitt yttrande den 5 november 1997. Till föredragande utsågs Bernard Boussat, till medföredragande Klaus Schmitz. Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för, 3 röster emot och 11 nedlagda röster. 1. Bakgrund 1. 1. Arbetet med att utforma stadgar för Europabola- get har resulterat i ett antal förslag under de senaste två decennierna. Stadgarna borde underlätta samarbetet mellan medlemsstaternas företag inom ramen för utveck- lingen av Europeiska unionens inre marknad. De borde tilltala näringslivet, även om man beaktar de avsevärda skillnader som kan finnas mellan medlemsstaterna. 2. Rättsakternas utformning Utkastet till stadgar för Europabolag vilar på en 2. 1. förordning och ett direktiv. 2. 2. Tre huvudfrågor behandlas: stadgarnas förhåll- ande till bolagsrätten, skatter och arbetstagarnas medin- flytande. 2. 3. Dessa tre huvudfrågor utgör en sammanhängan- de helhet. Det nödvändiga sambandet mellan de två rättsakterna är mycket klart. För att belysa detta förhållande bör några av 2. 3. 1. förordningens bestämmelser om befogenheterna för Europabolagets beslutsorgan prövas noggrannare. 2. 3. 2. Samma sak bör göras beträffande den verksam- het som kräver tillstånd från övervakningsorganet eller en överläggning inom det förvaltande organet [artikel 72 i förslaget från den 16 maj 1991 (1)]. En förteckning över dessa verksamheter kommer att få betydelse för nivån på arbetstagarnas medinflytande i Europabolaget. 2. 4. På skatteområdet bör bestämmelserna precise- ras, särskilt vad beträffar dubbelbeskattning och skatte- konsolidering. Kommittén kommer i vilket fall som helst att uppmanas att avge ett kompletterande yttrande om stadgarna för Europabolag (förordning och direktiv). Bland annat kommer man att se över konkurrenspro- blemen. 2. 5. Sammanfattning: 2. 5. 1. Förordningens bestämmelser, både de som föreligger och de som skall utarbetas i detalj, får en del (1) EGT C 176, 8. 7. 1991, s. 40. C 129/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 98 bestämmelser som föreslås i utkastet till direktiv att framstå som oklara. Därför kan den föreslagna kompro- misstexten till direktivutkast som lagts fram av det luxemburgska ordförandeskapet med utgångspunkt i Davignon-rapporten inte studeras utan förbehåll för de oklarheter som kvarstår i utkastet till förordning. arbetstagarinflytande bli föremål för förhandlingar. Vi menar också att det är positivt med en procedur för att hänskjuta en fråga om förhandlingarna misslyckas. Ett problem kvarstår emellertid: det är svårt att ta hänsyn till att all praxis skiljer sig åt mellan de flesta länder i Europeiska unionen. Allmänt sett kan man inte frikoppla den sociala 2. 6. dimensionen i Europabolagets stadgar från de ekonomis- ka och juridiska dimensioner som läggs fast i förordnin- gen. Det skulle strida mot andan i EG-fördragets bestämmelser om ekonomisk och social sammanhåll- ning. 2. 7. Det är med dessa reservationer som vi tar itu med behandlingen av Luxemburgs kompromissförslag. 3. Allmänna kommentarer Det luxemburgska ordförandeskapets förslag till 3. 1. kompromiss har förtjänsten att det utgör en grund för att lyfta debatten ur det dödläge som rått när det gäller arbetstagarnas medinflytande enligt stadgarna för Europabolaget. 3. 2. Det finns alltså anledning att se det positiva i Davignon-gruppens och det luxemburgska ordförande- skapets ställningstagande: att ett Europabolag endast får bildas i gränsöverskridande syfte. Det bör vara uteslutet att ett Europabolag bildas genom omstrukture- ring. Ett Europabolag som uppstår genom företagsfusion kan komma att smita från förpliktelser med avseende på de anställdas medinflytande. 3. 3. Det handlar inte om att överföra en modell från en eller ett par medlemsstater till övriga stater i gemenskapen. Man måste även vidta förebyggande åtgärder så att det inte, i händelse av en företagsfusion, går att kringgå arbetstagarnas medbestämmande med hjälp av ett europeiskt rättsinstrument. Arbetstagarna i en medlemsstat som har ett system för medinflytande bör inte förlora sina nationella rättigheter bara för att Europa inte klarar av att ge arbetstagarna medbestäm- manderättigheter som sträcker sig utöver information och samråd (1). 3. 4. Principen om samförstånd med främst förhand- lingen som verktyg är positiv, förutsatt att den respekte- rar arbetsmarknadens parters självständighet. 3. 5. Det är därför angeläget att man frivilligt ingår överenskommelser om lösningar som anpassats till företagets och dess anställdas behov och socioekonomis- ka kultur. Ett meningsfullt harmoniseringsförfarande är oförenligt med mångskiftande nationell praxis med avseende på beslutssystem. 3. 6. Kommittén anser att det är glädjande att Davi- gnon-gruppen vill låta definitionen av förfarandet för 3. 7. Alltför stränga regler om skiljedomsförfaranden kan göra att företagen i länder utan system för medbe- stämmande inte väljer Europabolagsstadgan. Följden blir att de inte gynnas av dess rättsliga eller skatterättsliga bestämmelser, samtidigt som arbetstagarna skulle berö- vas en eventuell möjlighet att förhandlingsvägen uppnå en utveckling av förhållandena mellan arbetsmarkna- dens parter när det gäller arbetstagarnas deltagande i företagens strategiska val. Företagen hamnar i en situa- tion där de inte behandlas på samma villkor som företag i länder där medinflytandesystemen har vuxit fram ur lokal tradition. 3. 8. Hänvisningen till direktiv 94/45/EG i ordföran- deskapets utkast är i sak godtagbar. 3. 8. 1. Kommittén vill dock påpeka att detta direktiv behandlar frågor om information till och samråd med arbetstagarna; kompromissen om Europabolaget tar upp information, rådfrågning och medinflytande. Dessutom berör direktivet om företagsråd enbart storföretag med över 1 000 anställda, medan kompromissen om Europa- bolaget avser samtliga företag, oavsett storlek. 3. 8. 2. Det faktum att ordförandeskapets kompro- missförslag syftar till att reglera såväl medinflytande som information och rådfrågning verkar leda till problem. Kommittén menar att man borde göra en klar åtskillnad mellan de två områdena. Av denna anledning borde man överväga att behandla frågan om information till och rådfrågning av Europabolagets företagsråd för sig i referensbestämmelserna. 3. 9. Av denna anledning måste frågan om små och medelstora företag fördjupas. Med tanke på de små och medelstora företagens särart och storlek bör förfarande- na bli synnerligen förenklade. På samma sätt måste man studera frågan om att tillämpa stadgarna på andra typer av europeiska företag (föreningar, kooperativ, ömsesidiga bolag). I yttrandet 698/96 (2) ansåg kom- mittén att ett särskilt beslut borde fattas för dessa företag. Kommittén vill fästa rådets uppmärksamhet på nödvändigheten av att snabbt utarbeta en särskild stadga för dessa företag, en utredning som bör göras i anslutning till den som rör Europabolag. (1) ESK:s yttrande i EGT C 212, 22. 7. 1996, s. 36. (2) EGT C 212, 22. 7. 1996, s. 40. 27. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 129/3 4. Förhandlingen 5. Referensbestämmelser 4. 1. Med anledning av det sagda måste man fråga sig hur förhandlingen skall gå till. Principen om förhandling måste betonas i högre grad. 5. 1. Om förhandlingarna misslyckas föreslår man i det luxemburgska ordförandeskapets utkast till kompro- miss tillämpningen av referensbestämmelser som stipule- rar att ett system för medbestämmande införs i företaget. 4. 2. De bestämmelser om förhandlingsförfarandet som det luxemburgska ordförandeskapet föreslagit är otillräckliga. Kommittén ställer sig tveksam till om de regler som ordförandeskapet föreslår för förhandlings- proceduren räcker för att få till stånd egentliga förhand- lingar. Risken finns att en sida redan från början inte eftersträvar någon annan lösning än den som innebär att frågan skall hänskjutas till annan instans. 4. 2. 1. Hänvisningen till direktivet om företagsråd, som både när det gäller tidtabell och förhandlingsproce- dur kan äventyra förhandlingarnas gång, är överdriven. 4. 3. Man måste i det sociala sammanhanget, som på detta område är särskilt komplicerat i en del länder, tänka sig andra lösningar som på ett bättre sätt tar hänsyn till nationella bruk och sedvänjor. Detta gäller såväl företag med en stark tradition av medinflytande som länder utan en sådan tradition. Kommittén vill i detta sammanhang framhålla att medinflytandet inte skall inskränkas till att arbetstagarna representeras i kontrollorganen eller i styrelsen. För att förhandlingsförfarandet skall förstärkas 4. 4. framför kommittén följande förslag: 4. 4. 1. I enlighet med nationell praxis bör vid sidan av det enskilda företagets arbetstagarrepresentanter representativa fackföreningar från de berörda företagen och behöriga europeiska fackförbund ha rätt att förhand- la för arbetstagarnas räkning. Inom ramen för direktivets införande bör de nationella bestämmelserna fastställa, för det land de gäller i, hur personer skall utses till denna speciella förhandlingsfunktion, utan att inverka på förhandlingsparternas självständighet. 4. 4. 2. Om förhandlingarna riskerar att stranda, bör ett medlingsförfarande kunna kopplas in. Medlingen skulle syfta till att föreslå en lösning som i så hög grad som möjligt utgår från tillämpningen av de regler som gäller i det enskilda företaget. En sådan bestämmelse har fördelen att den möjliggör flexibilitet och gör det lättare att i det enskilda fallet hitta en lämpligare lösning än vad som vore möjligt om man endast tillämpar referensbestämmelsen. Förhandlingsparternas självstän- dighet påverkas inte av medlingsförfarandet. Medlare bör väljas av de berörda företagens arbetsgivar- och arbetstagarrepresentation. 5. 2. När det gäller referensbestämmelsernas innehåll har dessa övervägts inom kommittén, där två olika uppfattningar givit sig tillkänna: — Enligt den ena uppfattningen, som omfattas av dem vars medlemsstater som huvudregel har ett system för medbestämmande eller liknande (den dualistiska beslutsmodellen i de berörda företagen; den skandi- naviska modellen med lagfäst styrelserepresentation för de anställda), skall det faktum att man föreslår en fakultativ modell för Europabolag inte göra det möjligt för ett företag att avvika från den nämnda huvudregeln. Man förordar därför de referensbe- stämmelser som lagts fram i kompromissförslaget. Vissa förordar till och med ett system med ännu större medinflytande än det som föreslagits. — Enligt den andra uppfattningen, som företräds av dem vars medlemsstater har system för de anställdas medverkan som bygger på olika grader av informa- tion och rådfrågning (den monistiska modellen för beslut i företag), anser att förslaget om Europabolag i så stor utsträckning som möjligt måste ta hänsyn till att det finns ett antal nationella modeller för att reglera förhållandet mellan arbetsmarknadens parter. 5. 3. Kommittén anser att det är möjligt att ta hänsyn till båda infallsvinklarna om det genom de extra garantier som föreslås ovan (i punkt 4. 4) i möjligaste mån går att undvika att man alltför snabbt tillgriper referensbestäm- melserna. 6. Sammanfattning 6. 1. Medbestämmande är en känslig fråga. Därför måste man undvika att framtvinga lösningar som strider mot de berörda parternas vilja. Ekonomiska och sociala kommittén anser att de förslag som framförs i detta yttrande kan bidra till att man i det luxemburgska kompromissförslaget lägger tonvikten vid förhandlings- lösningar. 6. 2. Information och samråd förutsätter en kommuni- kationsprocess. Medbestämmandefrågan är känsligare. Medbestämmande förutsätter att samtliga parter ställer sig bakom förfarandet, den kan inte kommenderas fram. Detta gör det nödvändigt att se över uppläggningen av förhandlings- och referensbestämmelserna i bilagan. C 129/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 98 6. 3. ESK utgår emellertid från principen att de dualistiska och monistiska systemen inte definitions- mässigt är oföränderliga. Kommittén anser att införan- det av ”Stadgar för Europabolag” kan utgöra ett tillfälle att förhandlingsvägen hitta nya former för samverkan. Bryssel den 11 december 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Följande ändringsförslag fick mer än en fjärdedel av rösterna men avslogs under debatten: Punkt 5. 2 Formulera om enligt följande: ”Kommittén har behandlat referensbestämmelserna från två olika utgångspunkter: — Enligt den ena uppfattningen, som omfattas av vissa ledamöter vars medlemsstater som huvudregel har ett system för medbestämmande som innefattar arbetstagarrepresentanter i företagsledningen eller styrelsen, skall det faktum att man föreslår en fakultativ modell för Europabolag inte göra det möjligt för ett företag att avvika från den nämnda huvudregeln. Man förordar därför de referensbestämmelser som lagts fram i kompromissförslaget. Vissa av dem förordar till och med ett system med ännu större medinflytande än det som föreslagits. — Enligt den andra uppfattningen, som företräds av vissa ledamöter vars medlemsstater har system för de anställdas medverkan som bygger på olika grader av information och rådfrågning, anser att förslaget om Europabolag i så stor utsträckning som möjligt måste ta hänsyn till att det finns ett antal nationella modeller för att reglera förhållandet mellan arbetsmarknadens parter. ” Motivering Den befintliga formuleringen verkar vara för stark; den antyder att det finns ”block”-ståndpunkter bland ledamöterna med utgångspunkt i den nationella bakgrunden. Det kan vara förnuftigare att tala om ”vissa” ledamöter. Texten i parenteserna är förvirrande. Skillnaderna låg inte i så hög grad i de monistiska eller dualistiska styrelsesystem som finns i olika medlemsstater och erbjuds som alternativ i den föreslagna Europabolags- stadgan, utan i huruvida löntagarinflytandet bygger på att de anställda tar plats i företagsledning eller styrelse eller inte. Detta är bättre formulerat i den text som föreslås till den första strecksatsen; texten i de båda parenteserna bör strykas. Resultat av omröstning För 34, emot 67, nedlagda 16


title: WRITTEN QUESTION No. 3891/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Organizations responsible for the management of EAGGF Guarantee Section spending

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU expenditure
EU financing
closing of accounts
coordination of financing
management
management audit

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/77 (98/C 187/121) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3891/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (11. joulukuuta 1997) Aihe: EMOTR:n tukiosaston menojen ka¤sittelysta¤ huolehtivat elimet Voisiko komissio toimittaa meille yksityiskohtaisia tietoja niista¤ (maksamisesta ja koordinoinnista huolehtivista seka¤ todistuksen myo¤nta¤vista¤) elimista¤, jotka kukin ja¤senvaltio on hyva¤ksynyt neuvoston asetuksen N:o 1287/95 (1) ja komission asetuksen N:o 1663/95 (2) mukaisesti ka¤sittelema¤a¤n EMOTR:n tukiosaston menoja (mita¤ tuotetta varten ne on valittu, mika¤ on niiden oikeudellinen luonne, onko niilla¤ tekninen pa¤tevyys vai ka¤ytta¤va¤tko¤ ne teknisessa¤ tarkastuksessa apunaan muita elimia¤ tai yksiko¤ita¤ jne. )? (1) EYVL L 125, 8. 6. 1995, s. 1. (2) EYVL L 158, 8. 7. 1995, s. 6. Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1998) Parlamentin ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle toimitetaan pyydetyt yksityiskohtaiset tiedot, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21. huhtikuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 (1) 4 artiklan 1 kohdan ja ta¤ma¤n asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista sa¤a¤nno¤ista¤ EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyva¤ksymisen osalta 7. heina¤kuuta 1995 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1663/95 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti perustettuja maksamisesta ja koordinoinnista huolehtivia seka¤ todistuksen myo¤nta¤via¤ elimia¤. Ja¤senvaltiot vahvistivat omaksutun kannan oikeaksi 1. toukokuussa 1997. Tietoja aiotaan tarkistaa ja saattaa ajan tasalle huhtikuussa 1998 varainhoitovuoden 1997 tilien tarkastamisesta ja hyva¤ksymisesta¤ tehdyn pa¤a¤to¤ksen ja¤lkeen. Kaikki maksamisesta huolehtivat elimet ka¤ytta¤va¤t joko omia teknisia¤ asiantuntijoita tai siirta¤va¤t tehta¤va¤t muille kansallisille viranomaisille. Tulliviranomaiset suorittavat yleensa¤ vientitukea koskeviin vaateisiin liittyva¤t fyysiset tarkistukset. Muita toimenpiteita¤ koskevien teknisten tehta¤vien siirta¤misessa¤ noudatetaan ja¤senvaltioi- den kansallisia hallintorakenteita. Kaikissa teknisissa¤ toimenpiteissa¤ (cid:150) huolimatta siita¤, onko ne tehty itse vai teetetty muilla (cid:150) on noudatettava asetuksen (ETY) N:o 1663/95 liitteen 4 kohdassa tarkoitettuja asianmukaisia hyva¤ksymisperusteita. Komissio on jo arvioinut ta¤rkeimpien maksamisesta huolehtivien elinten toiminnan asetuksen (ETY) N:o 1663/95 liitteessa¤ tarkoitettujen hyva¤ksymisperusteiden mukaisesti ja tehnyt parannuksia puutteita havaitessaan. Arviointia jatketaan tekema¤lla¤ tarkastuksia paikalla. Lisa¤ksi todistusten myo¤nta¤misesta¤ vastaavat elimet laativat vuosittain tarkastuskertomukset, jotka komissio arvioi. Havaitut ongelmat ratkaistaan tarkoituksenmukaisella tavalla. (1) EYVL L 94, 28. 4. 1970. (98/C 187/122) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3892/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Romanien syrjinta¤ Ts(cid:12)ekin tasavallassa Viime kuukausina on saatu useita huolestuttavia raportteja Ts(cid:12)ekin tasavallassa vallitsevasta laajamittaisesta romanien syrjinna¤sta¤, ja ts(cid:12)ekin kansalaisuuden laittomasta eva¤a¤misesta¤ monilta romaneilta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtya¤ painostaakseen Ts(cid:12)ekin hallitusta tunnustamaan na¤iden ryhmien oikeudet? Onko komissio sita¤ mielta¤, etta¤ tyydytta¤va¤n ratkaisun lo¤ytyminen ta¤ha¤n ongelmaan on olennainen ehto Ts(cid:12)ekin tasavallan ja¤senyydelle Euroopan unionissa?


title: 97/869/EG: Kommissionens beslut av den 11 december 1997 om ändring av beslut 97/467/EG om upprättande av provisoriska förteckningar över anläggningar i trejde länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av kött av kanin och hägnat vilt (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
game meat
health legislation
import
rabbit meat
third country
veterinary legislation

formats: html pdfa1b print


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 11/98, 11. detsember 1997, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
common transport policy
freedom to provide services
international transport
transport licence

text: 62 ET Euroopa Liidu Teataja 31998R0011 8. 1. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 06/3. kd L 4/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 11/98, 11. detsember 1997, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 75 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) tegutsedes asutamislepingu artiklis 189c ettenähtud menetluse kohaselt (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) vastavalt asutamislepingu artikli 75 lõike 1 punktile a hõl- mab ühise transpordipoliitika loomine muuhulgas ka bus- sidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo suhtes kohalda- tavate ühiseeskirjade kehtestamist; selliseid eeskirju sisaldab nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahe- lise reisijateveo ühiseeskirjade kohta; (4) määruse (EMÜ) nr 684/92 artiklis 20 on sätestatud, et komisjon esitab nõukogule enne 1. juulit 1995 aruande määruse rakendamise kohta ja nõukogu võtab enne 1. jaa- nuari 1997 komisjoni ettepaneku põhjal vastu eeskirjad, millega lihtsustataks aruande järeldusi silmas pidades keh- tivat korda, sealhulgas loanõude kaotamist; (4) rahvusvaheliste bussiveoteenuste eri määratlusi tuleks (1) EÜT C 203, 13. 7. 1996, lk 11 ja EÜT C 107, 5. 4. 1997, lk 3. (2) EÜT C 66, 3. 3. 1997, lk 3. (3) Euroopa Parlamendi 28. novembri 1996. aasta arvamus (EÜT C 380, lk 40), nõukogu 14. aprilli 1997. aasta ühine lk 1) ja Euroopa Parlamendi 16. 12. 1996, seisukoht (EÜT C 164, 30. 5. 1997, 16. juuli 1997. aasta otsus (EÜT C 286, 22. 9. 1997, lk 85). (4) EÜT L 74, 20. 3. 1992, lk 1. lihtsustada ja parandada; veod võib jagada regulaarvedu- deks, regulaarseteks erivedudeks ja juhuvedudeks; seega võib edasi-tagasi vedude mõiste kaotada; kõigi juhuvedude, regulaarsete erivedude ja omal kulul toi- muvate vedude jaoks tuleks ette näha turulepääsusüsteem, kus ei nähta ette loanõuet; regulaarvedude loasüsteem tuleks säilitada, kuigi selliste veoteenuste osutamise tingimused tuleks muuta mõne- võrra paindlikumaks; liiklusvahendite vahelise konkurentsi säilitamise huvides ei tohiks raudtee teatava aja pärast olla eelistatud võrreldes bussiteenuste pakkumisega; vedude inspekteerimise soodustamiseks tuleks rendi või tasu eest bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo puhul nõuda ühtse näidise põhjal koostatud ning kiire ja tulemusliku halduskorra kohaselt välja antud ühenduse lit- sentsi olemasolu; (5) (6) (7) (8) (9) teatavad lubade väljaandmise korraga seotud tähtajad tuleks muuta paindlikumaks; (10) liikmesriigid peavad võtma käesoleva määruse rakendami- seks vajalikud meetmed eelkõige tõhusate, proportsionaal- sete ja hoiatavate karistuste osas; (11) tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt komisjoni peab käesoleva määruse rakendusmeetmete vastuvõtmisel veo- dokumentidega seotud küsimustes abistama nõuandeko- mitee; (12) ühenduse litsentsi kasutuselevõtmiseks tuleks kehtestada otstarbekas tähtaeg; 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 (13) käesoleva määruse kohaldamist tuleks jälgida komisjoni esitatava aruande põhjal, 2. Artikli 3 lõike 1 esimene taane asendatakse järgmisega: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 684/92 muudetakse järgmiselt. 1. Artiklis 2: — punktile 1. 1 lisatakse järgmine lõik: “Regulaarveo ole- must ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta. ”, — punkti 1. 2 alapunkt d jäetakse välja, — punktis 1. 3 jäetakse välja sõnad “täiendavate sõidukite kasutamise, lühemate intervallide,”, — punkt 2 jäetakse välja, — punkt 3. 1 asendatakse järgmisega: “3. 1. Juhuveod on veod, mis regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ei kuulu ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja enda algatusel kokku pandud reisijaterüh- mi. “— neil on asutamiskoha liikmesriigi luba tegeleda bussive- dudega kas regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete eri- vedude või juhuvedude vormis,”. 3. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 3a Ühenduse litsents 1. Selleks, et teha bussiga rahvusvahelist reisijatevedu, peab artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastaval vedajal olema ühenduse litsents, mille on lisas sätestatud näidise kohaselt välja andnud vedaja registrijärgse asukoha pädev asutus. 2. Registrijärgse asukoha liikmesriigi pädevad asutused annavad loa valdajale ühenduse litsentsi originaali, mida säi- litab vedaja, ja sellise arvu tõestatud koopiaid, mis vastab ühenduse litsentsi valdaja käsutuse olevate rahvusvaheliseks reisijateveoks kasutatavate sõidukite arvule olenemata sellest, kas veokid kuuluvad täielikult vedajale või mitte (nt osamak- setega tasumise lepingu, rendilepingu või liisingulepingu kor- ral). Paralleel- või ajutisteks vedudeks, mis on võrrel- davad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama klientuuri, on vaja II jaotises sätestatud korra kohast luba. ” 3. Ühenduse litsents antakse vedaja nimele ja seda ei saa edasi anda. Ühenduse litsentsi tõestatud koopia peab olema alati sõidukis ja see tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel. , — punkt 3. 2 jäetakse välja, — punkti 3. 4 teises lõigus asendatakse sõnad “pärast nõu- pidamist liikmesriikidega” sõnadega “artiklis 16a sätes- tatud korras”, — punkt 4 asendatakse järgmisega: “4. Omal kulul toimuvad veod Omal kulul toimuvad veod on veod, mida teevad füüsilised või juriidilised isikud mittekaubandusli- kel ja mittetulunduslikel eesmärkidel, tingimusel et: — veod on sellele füüsilisele või juriidilisele isikule ainult kõrvaltegevus, — kasutatavad sõidukid kuuluvad nimetatud füüsilisele või juriidilisele isikule, on oman- datud järelmaksuga või neid kasutatakse ja neid pikaajalise liisingulepingu alusel juhivad kõnealune füüsiline isik, tema juriidilise isiku heaks töötaja. ”. töötav isik või 4. Ühenduse litsents antakse välja viieks aastaks ja seda võib pikendada. 5. Ühenduse litsents asendab registrijärgse asukoha liikmes- riigi pädevate asutuste väljaantud dokumendi, mis tõendab, et vedajal on pääs rahvusvahelise bussidega toimuva reisija- teveo turule. 6. Registrijärgse liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad litsentsitaotluse esitamisel ja vähemalt iga viie aasta järel pärast seda, kas vedaja vastab artikli 3 lõikes 1 sätestatud tin- gimustele. 7. Kui artikli 3 lõikes 1 osutatud tingimused ei ole täidetud, keelduvad registrijärgse asukoha liikmesriigi pädevad asutu- sed ühenduse litsentsi välja andmast või litsentsi kehtivust pikendamast põhjendatud otsusega. 8. Liikmesriigid tagavad ühenduse litsentsi taotleja või val- daja õiguse kaevata edasi registrijärgse asukoha liikmesriigi otsus litsentsi andmisest või pikendamisest keeldumise koh- ta. 64 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 9. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril, mitmel vedajal oli eelmise aasta 31. detsembri seisuga ühenduse litsents ja milline oli nimetatud kuupäeval kasutusel olnud sõidukite arvule vastav tõestatud koopiate arv. — lisatakse järgmine lõige: “6. Regulaarveo ettevõtja võib ajutiste ja erandlike asja- oludega toimetulemiseks kasutada lisasõidukeid. 10. Liikmesriigid võivad otsustada, et ühenduse litsents keh- tib ka rahvusvaheliste vedude korral. ”. Sellisel juhul peab vedaja tagama, et sõidukis on olemas järgmised dokumendid: 4. Artikkel 4 asendatakse järgmisega: “Artikkel 4 Juurdepääs turule 1. Artikli 2 punktis 3. 1 määratletud juhuvedudeks ei ole luba vaja. — regulaarveo osutamise loa koopia, — regulaarveo ettevõtja ja lisasõidukid pakkunud ettevõtja vahelise lepingu koopia või samaväärne dokument, — regulaarveo ettevõtjale antud ühenduse litsentsi tõestatud koopia. ”. 2. Artikli 2 punkti 2. 1 teises lõigus määratletud regulaarse- teks erivedudeks ei ole luba vaja, kui korraldaja ja vedaja on sõlminud nende vedude kohta lepingu. 7. Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: — lõige 1 asendatakse järgmisega: 3. Ka seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud veotoimingutega toimu- vateks tühisõitudeks ei ole luba vaja. 4. Artikli 2 punkti 1. 1 esimeses lõigus määratletud regulaar- vedudeks ja regulaarseteks erivedudeks, mille kohta korral- daja ja vedaja ei ole sõlminud lepingut, on vaja artiklitele 5-10 vastavat luba. 5. Omal kulul toimuvate vedude kord on sätestatud artik- lis 13. ”. 5. II jaotise pealkiri asendatakse järgmise pealkirjaga: “REGU- LAARVEOD, MILLEKS ON VAJA LUBA”. 6. Artiklis 5: — lõike 1 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmise- ga: “Kui ettevõtjad on regulaarvedude tegemiseks ühinenud, antakse load välja kõigi ettevõtjate nimele. ”, “1. Taotlus regulaarveo loa saamiseks esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle territooriumil asub väljumiskoht (edaspidi “lubade andmisega tegelev asu- tus”). Väljumiskoht tähendab “üht teenindavatest termi- nalidest”. ” — lõikes 2 asendatakse sõnad “pärast liikmesriikidega kon- sulteerimist” sõnadega “artiklis 16a sätestatud korras”, — lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Luba taotlevad isikud esitavad täiendavad andmed, kui nad peavad seda vajalikuks või kui lubade andmisega tegelev asutus seda nõuab, eelkõige sõiduplaani, mis või- maldab jälgida, kas järgitakse ühenduse õigusakte puhke- ja sõiduaja kohta, ning artiklis 3a sätestatud ühenduse litsentsi rendi või tasu eest bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo kohta. ”. — lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega: 8. Artikkel 7 asendatakse järgmisega: “2. Loa kehtivusaeg on kuni viis aastat. ”, — lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega: “d) — peatused ja sõiduplaan. ”, — lõikes 4 asendatakse sõnad “pärast liikmesriikidega kon- sulteerimist” sõnadega “artiklis 16a sätestatud korras”, — lõige 5 asendatakse järgmisega: “5. Luba annab selle valdaja(te)le õiguse teha regulaar- liikmesriikide territooriumidel, mida vedusid kõigi veomarsruut läbib. ” “Artikkel 7 Loa väljaandmise kord 1. Load antakse välja kõigi nende liikmesriikide asutuste kokkuleppel, kelle territooriumil reisijaod peale võetakse või maha pannakse. Lubade andmisega tegelev asutus edastab sellistele asutustele (ja nende liikmesriikide pädevatele asutus- tele, kelle territoorium läbitakse reisijaid peale võtmata ja maha panemata) taotluse koopia koos muude asjaomaste dokumentide koopiatega ja hinnangu selle kohta. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 2. Nende liikmesriikide pädevad asutused, kelle nõusolekut on küsitud, teatavad lubade andmisega tegelevale asutusele oma otsuse avalduse kohta kahe kuu jooksul. Nimetatud tähtaega arvestatakse kuupäevast, mil saabus avaldus arva- muse saamiseks ja mis on kirjas vastuvõtuteatisel. Kui selle aja jooksul ei ole lubade andmisega tegelev asutus vastust saanud, eeldatakse, et asutused, kellega konsulteeriti, on and- nud oma nõusoleku ja lubade andmisega tegelev asutus annab loa. nõusolekul alates 1. jaanuarist 2000 peatada või tühis- tada rahvusvahelise bussiveoteenuse loa, teatades sellest vedajale kuus kuud ette. Pelgalt asjaolu, et vedaja pakub madalamaid hindu kui teised autovedudega tegelevad ettevõtjad või asjaolu, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised maanteeveo-ettevõtjad, ei ole piisav põhjendus taotluse tagasilükkamiseks. Nende liikmesriikide asutused, kelle territoorium läbitakse reisijaid peale võtmata ja maha panemata, teatavad lubade andmisega tegelevale asutusele oma märkused esimeses lõi- gus osutatud tähtaja jooksul. 5. Lubade andmisega tegelev asutus ja kõigi asjaomaste liik- mesriikide pädevad asutused, kes on kaasatud lõikes 1 osu- tatud kokkuleppe saavutamisse, võivad taotluse tagasi lükata ainult põhjustel, mis on kooskõlas käesoleva määrusega. 3. Kui lõigetes 7 ja 8 ei ole sätestatud teisiti, teeb lubade and- misega tegelev asutus otsuse avalduse kohta nelja kuu jook- sul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas. 6. Kui lõikes 1 osutatud kokkuleppe saavutamise kord ei võimalda lubade andmisega tegeleval asutusel taotluse üle otsustada, võib küsimuse edastada komisjonile viie kuu jook- sul pärast kuupäeva, mil vedaja esitas taotluse. 4. Luba ei anta: a) b) c) d) e) f) kui taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses ole- vate vahenditega pakkuda vedu, mille kohta taotlus esi- tati; kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud maanteetrans- porti käsitlevaid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigus- akte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingi- musi ja nõudeid, või on tõsiselt rikkunud liiklusohutuse seadusi, eelkõige sõidukite suhtes kohaldatavaid ning juhtide juhtimis- ja puhkeaja eeskirju; kui loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täi- detud loa saamise tingimused; kui ilmneb, et kõnealune vedu kahjustaks otseselt neid regulaarvedusid, milleks on luba juba antud, välja arva- tud juhtudel, kui kõnealuseid regulaarvedusid teeb ainult üks vedaja või vedajate kontsern; kui selgub, et taotluses käsitletud vedude eesmärgiks on teha asjaomastel marsruutidel ainult kõige tulutoova- maid vedusid; kui liikmesriik otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et kõnealune vedu mõjutaks oluliselt samalaadsete raudtee- teenuste elujõulisust asjaomases piirkonnas. Kõigist käesoleva sätte alusel tehtud otsustest ja nende põhjen- dustest teatatakse asjaomastele vedajatele. Kui olemasolev rahvusvaheline bussiveoteenus mõjutab oluliselt samalaadsete raudteeteenuste elujõulisust asja- komisjoni võib omases piirkonnas, liikmesriik 7. Komisjon teeb pärast asjaomaste liikmesriikidega konsul- teerimist kümne nädala jooksul otsuse, mis jõustub kolme- kümne päeva jooksul pärast asjaomastele liikmesriikidele tea- tamist. 8. Komisjoni otsust kohaldatakse, kuni asjaomased liikmes- riigid jõuavad omavahel kokkuleppele. 9. Lubade andmisega tegelev asutus teatab pärast käesolevas artiklis sätestatud korra täitmist lõikes 1 osutatud asutustele oma otsuse ja saadab neile kõikide lubade koopiad; transii- diliikmesriikide pädevad asutused võivad anda teada, et nad ei soovi sellist teavet saada. ” 9. Artikli 8 lõike 3 teises lõigus lisatakse sõna “eelkõige” järele sõna “intervalle,”. 10. Artikli 9 lõige 4 jäetakse välja. 11. II jaotise pealkiri asendatakse järgmise pealkirjaga: “JUHU- VEOD JA MUUD VEOD, MILLEKS EI OLE LUBA VAJA”. 12. Artikkel 11 asendatakse järgmisega: “Artikkel 11 Sõiduleht 1. Artikli 4 lõikes 1 nimetatud teenuseid osutatakse sõidu- lehe alusel. 66 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 2. Juhuvedusid tegev vedaja täidab sõidulehe enne iga reisi. 3. Sõiduleht sisaldab vähemalt järgmisi andmeid: a) veoteenuse liik; b) põhimõtteline reisi teekond; c) asjaomane vedaja/asjaomased vedajad. 4. Sõidulehtede kaustu jagavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on vedaja registreeritud asukoht, või nende pädevate asutuste määratud organid. 5. Komisjon kehtestab artiklis 16a sätestatud korras sõidu- lehe vormi ja selle kasutamise mooduse. ”. 13. Artikli 12 esimesest lõigust jäetakse välja sõnad “Majutusega rahvusvahelise edasi-tagasi veo või”. 14. Artiklis 13: — lõige 2 jäetakse välja. — lõikes 3 asendatakse sõnad “pärast liikmesriikidega kon- sulteerimist” sõnadega “artiklis 16a sätestatud korras”. käesoleva määruse kohane luba, eelkõige kui seda taotleb liikmesriik, kus vedaja on registreeritud. Nimetatud asutus teavitab viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi. 3. Liiklusohutuse eeskirjade tõsise rikkumise või korduvate pisirikkumiste korral, eelkõige sõidukite ja juhtide sõidu- ja puhkeajaeeskirjade rikkumise või artikli 2 punktis 1. 3 osuta- tud paralleelvedude või ajutiste vedude loata pakkumise kor- ral võivad rikkumise toime pannud vedaja registrijärgse asu- koha liikmesriigi pädevad asutused muu hulgas tühistada ühenduse litsentsi või tühistada ajutiselt ja/või osaliselt ühen- duse litsentsi tõestatud koopiad. Karistused määratakse vastavalt ühenduse litsentsi valdaja toimepandud rikkumise raskusastmele ja litsentsi valdajale rahvusvahelise kaubanduse jaoks antud tõestatud koopiate koguarvule. 4. Liikmesriikide pädevad asutused keelavad vedaja tegutse- mise oma territooriumil käesoleva määruse alusel rahvusva- helise reisijateveo ettevõtjana, kui vedaja rikub korduvalt ja tõsiselt liiklusohutuse eeskirju, eelkõige sõidukite suhtes kohaldatavaid ning juhtide juhtimis- ja puhkeaja eeskirju. Nad teavitavad viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi. 15. Artiklis 14: 5. Liikmesriigid esitavad vastava taotluse korral vastastikku kogu nende käsutuses oleva vajaliku teabe, mis käsitleb: — lõike 1 sissejuhatavast osast jäetakse välja sõnad “ja edasi-tagasi vedude”, — lõike 1 viimane taane asendatakse järgmisega: “— veo- teenuse hind”. 16. Artikkel 16 asendatakse järgmisega: “Artikkel 16 Karistused ja vastastikune abi 1. Vedaja registrijärgse asukoha liikmesriigi pädevad asutu- sed tühistavad artiklis 3a osutatud litsentsi, kui selle valdaja: — ei vasta enam artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele, — on esitanud tegelikkusele mittevastavat teavet andmete kohta, mida oli vaja ühenduse litsentsi väljaandmiseks. 2. Lubade andmisega tegelev asutus tühistab loa, kui selle valdaja ei vasta enam tingimustele, mille alusel anti välja — käesoleva määruse ja muude ühenduse eeskirjade rikku- mist bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo val- las, mille on selle liikmesriigi territooriumil toime pan- nud mõne teise liikmesriigi vedaja, ja määratud karistusi, — oma vedajatele määratud karistusi teiste liikmesriikide territooriumidel sooritatud rikkumiste eest. ” 17. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 16a Kui tuleb järgida käesolevas artiklis osutatud korda, abistab komisjoni nõuandekomitee, mis on loodud vastavalt nõukogu 11. detsembri 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 12/98 kohaselt (millega mitteresidendist liikmesriigis siseriikliku reisijate autoveo teenuseid) (*) ja mille eesistuja on komisjoni esindaja. vedajad võivad osutada tingimused, mille kehtestatakse 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades. ruttu kui võimalik. Nad tagavad, et kõiki selliseid meetmeid kohaldatakse ilma, et toimuks diskrimineerimist vedaja koda- kondsuse või registreeritud asukoha põhjal. ” 19. Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatuga. Kõnealune arvamus protokollitakse; lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma seisukoha protokollimist. Komisjon võtab komitee esitatud arvamust suurel määral arvesse. Komisjon teatab komiteele, millisel viisil ta on komitee arvamuse arvesse võtnud. Artikkel 2 Liikmesriigid võtavad enne 11. detsembrit 1998 pärast käesoleva määruse komisjoniga rakendamiseks vajalikud meetmed ja teatavad neist komisjonile. konsulteerimist vastu (*) EÜT L 4, 8. 1. 1998, lk 10. ” Artikkel 3 18. Artikli 19 teine lõik asendatakse järgmisega: Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembril 1999 Euroopa Parlamendile aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. “Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, pidades eelkõige sil- mas kontrollivahendeid ja käesoleva määruse sätete rikku- mise korral kohaldatavate karistuste süsteemi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, mis tagavad nende karistuste raken- damise. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, pro- portsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad vajalikud meetmed komisjonile 12 kuu jooksul alates käesoleva mää- ruse jõustumise kuupäevast ning hilisemad muudatused nii Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 11. detsembrist 1998, välja arvatud artikli 1 lõige 3, mida kohaldatakse alates 11. juunist 1999. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. detsember 1997 Nõukogu nimel eesistuja M. DELVAUX-STEHRES 68 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd LISA “LISA 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 Üldsätted 1. Käesolev litsents antakse välja vastavalt nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta, muudetud määrusega (EÜ) nr 11/98. 2. Litsentsi annavad välja pädevad asutused liikmesriigis, kus on registreeritud asukoht sellel rendi või tasu eest veoteenuseid pakkuval vedajal: — kellel on asutamiskoha liikmesriigi luba tegeleda bussivedudega kas regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude või juhuvedude vormis, — kes vastavad ühenduse eeskirjade kohaselt kehtestatud siseriikliku või rahvusvahelise reisijateveo ettevõtja ametissemääramise tingimustele, — kes täidavad maanteeohutuse juriidilisi nõudeid juhtidele ja sõidukitele kehtestatud standardite osas. 3. Käesolev litsents lubab teha rendi või tasu eest bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijatevedu kõigil ühenduse territooriumil toimuvatel reisiühendustel: — kui väljumiskoht ja sihtkoht on eri liikmesriikides, olenemata sellest, kas toimub transiit läbi ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi, — liikmesriigist kolmandasse riiki ja vastupidi, olenemata sellest, kas toimub transiit läbi ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi, — kolmandate riikide vahel, läbides transiidi käigus ühe või mitme liikmesriigi territooriumi, ja tühivedusid seoses määruses (EMÜ) nr 684/92 sätestatud tingimustele vastavate vedudega. Kui tegemist on veoga liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 684/92 sätteid reisi suhtes, mis toimub selle liikmesriigi territooriumil, kus reisijaid peale võetakse või maha pannakse, pärast seda, kui ühenduse ja kõnealuse kolmanda riigi vahel on sõlmitud vajalik leping. 4. Käesolev litsents on isiklik ja seda ei saa edasi anda. 5. Väljastanud liikmesriigi pädev asutus võib käesoleva litsentsi tühistada eelkõige juhul, kui vedaja: — ei vasta enam määruse (EMÜ) nr 684/92 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele, — on esitanud tegelikkusele mittevastavat teavet andmete kohta, mida oli vaja litsentsi väljaandmiseks või kehtivuse pikendamiseks. — on toime pannud liiklusohutuse eeskirjade tõsise rikkumise või korduvaid pisirikkumisi, eelkõige seoses sõidukite ja juhtide sõidu- ja puhkeaja eeskirjadega ja määruse (EMÜ) nr 684/92 artikli 2 punktis 1. 3 osutatud paralleelvedude või ajutiste vedude loata pakkumisega. Rikkumise toime pannud vedaja registrijärgse asukoha liikmesriigi pädevad asutused võivad muu hulgas tühistada ühenduse litsentsi või tühistada ajutiselt ja/või osaliselt ühenduse litsentsi tõestatud koopiad. Karistused määratakse vastavalt ühenduse litsentsi valdaja toimepandud rikkumise raskusastmele ja litsentsi valdajale rahvusvahelise kaubanduse jaoks antud tõestatud koopiate koguarvule. 6. Litsentsi originaal peab jääma vedajale. Rahvusvahelisi vedusid tegevas sõidukis peab olema litsentsi tõestatud koopia. 7. Litsents tuleb esitada kontrolliva ametniku nõudmisel. 8. Litsentsi valdaja peab iga liikmesriigi territooriumil täitma selles riigis kehtivaid õigus- ja haldusnorme, eelkõige vedude ja liikluse osas. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 9. Regulaarvedu on reisijatevedu kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha varem kindlaksmääratud peatustes. Regulaarvedusid võivad kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine. Regulaarveo olemust ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta. Regulaarvedude jaoks on vaja luba. Regulaarsed eriveod on ainult teatavate reisijaterühmade regulaarveod, kust kõik muud reisijad on välja arvatud ja mis toimuvad kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha varem kindlaksmääratud peatustes. Regulaarsete erivedude alla kuuluvad: a) töötajate vedu kodust tööle ja tagasi; b) õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi; c) sõdurite ja nende perekondade vedu kodust teenistuskohta ja tagasi. Regulaarse eriveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele. Regulaarseteks erivedudeks ei ole luba vaja, kui nende vedude kohta on korraldaja ja vedaja sõlminud lepingu. Paralleelseteks või ajutisteks vedudeks, mis pakuvad teenust samale tarbijaskonnale kui olemasolevad regulaarveod, on vaja luba. Juhuveod on veod, mis regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ei kuulu ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja enda algatusel kokkupandud reisijaterühmi. Paralleelseteks või ajutisteks vedudeks, mis on võrreldavad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama klientuuri, on vaja määruse (EMÜ) nr 684/92 II jaotises sätestatud korra kohast luba. Kõnealused veod jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel. Juhuvedudeks ei ole luba vaja. ”


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3896/97 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS à Comissão. Redução do IVA nos sectores com elevado volume de mão-de- obra

eurovoc_concepts:
VAT
VAT rate
competition law
fight against unemployment
job creation
provision of services
reduced price
tax system

text: C 196/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 6. 98 (98/C 196/45) PERGUNTA ESCRITA E-3896/97 apresentada por Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Dezembro de 1997) Objecto: Redu(cid:231)a(cid:152)o do IVA nos sectores com elevado volume de ma(cid:152)o-de-obra A proposta do Comissa·rio Monti no sentido de introduzir, com cara·cter experimental, um IVA reduzido em alguns sectores com elevado volume de ma(cid:152)o-de-obra teve muitos apoios por parte dos sectores potencialmente interessados, os quais salientaram efeito positivo que a medida poderia ter sobre o emprego. A Unia(cid:152)o Europeia do Artesanato e das Pequenas e Me·dias Empresas (UEAPME), a Confedera(cid:231)a(cid:152)o de Associa(cid:231)o(cid:152)es Nacionais de Hotelaria e Restaura(cid:231)a(cid:152)o da Unia(cid:152)o Europeia e do Espa(cid:231)o Econo·mico Europeu (HOTREC) e a Federa(cid:231)a(cid:152)o Europeia da Indu·stria da Constru(cid:231)a(cid:152)o (FIEC) manifestaram o seu optimismo perante a possibilidade de aplicar, de forma generalizada, uma taxa de IVA reduzida para os seus servi(cid:231)os, pois, em sua opinia(cid:152)o, tal medida refor(cid:231)aria a sua capacidade de criar novos postos de trabalho e contrariar a concorre(cid:136)ncia de pa(cid:14)·ses terceiros, limitando, simultaneamente, a concorre(cid:136)ncia fiscal entre os pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o. Pode a Comissa(cid:152)o confirmar que esta· actualmente a estudar a questa(cid:152)o da redu(cid:231)a(cid:152)o do IVA para alguns servi(cid:231)os? Podera· vir a ser adoptada uma proposta de directiva sobre a mate·ria? Podera· a Comissa(cid:152)o informar quais sa(cid:152)o os sectores que, em princ(cid:14)·pio, poderiam beneficiar da sua proposta e indicar se tenciona introduzir uma aplica(cid:231)a(cid:152)o generalizada de uma taxa de IVA reduzida para todos os seus servi(cid:231)os? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissa(cid:152)o (13 de Fevereiro de 1998) As ideias da Comissa(cid:152)o sobre a pergunta escrita do Senhor Deputado encontram-se expostas em pormenor na sua Comunica(cid:231)a(cid:152)o ao Conselho «Cria(cid:231)a(cid:152)o de emprego: possibilidade de aplica(cid:231)a(cid:152)o de uma taxa reduzida de IVA a servi(cid:231)os com alta intensidade do factor trabalho, por um per(cid:14)·odo experimental e numa base facultativa» (1). Na sua comunica(cid:231)a(cid:152)o, a Comissa(cid:152)o afirma que os servi(cid:231)os identificados para a poss(cid:14)·vel aplica(cid:231)a(cid:152)o de uma taxa reduzida de IVA a sectores com alta intensidade do factor trabalho devera(cid:152)o efectivamente ser criadores de postos de trabalho, ser prestados directamente aos consumidores, principalmente aqueles que utilizam trabalho pouco qualificado, predominantemente local (no sentido de evitar problemas de distor(cid:231)a(cid:152)o da concorre(cid:136)ncia transfron- teiras), e demonstrar rela(cid:231)a(cid:152)o mais directa entre redu(cid:231)a(cid:152)o dos pre(cid:231)os e procura adicional e emprego. A Comissa(cid:152)o sugere que as seguintes categorias sa(cid:152)o suscept(cid:14)·veis de oferecer as melhores oportunidades para a cria(cid:231)a(cid:152)o de empregos, podendo os Estados-membros, se a abordagem da Comissa(cid:152)o for bem recebida pelo Conselho, escolher entre elas: › servi(cid:231)os de repara(cid:231)a(cid:152)o de objectos mo·veis reais (incluindo bicicletas mas excluindo outros meios de transporte); › servi(cid:231)os de renova(cid:231)a(cid:152)o e repara(cid:231)a(cid:152)o em edif(cid:14)·cios residenciais (excepto novas constru(cid:231)o(cid:152)es); › parques de divertimentos, servi(cid:231)os de limpeza, lavandarias e servi(cid:231)os de apoio dome·stico tais como aux(cid:14)·lio ao domic(cid:14)·lio, apoio a jovens, deficientes, idosos ou doentes. De momento, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o preve(cid:136) a aplica(cid:231)a(cid:152)o geral de uma taxa reduzida de IVA a todos os servi(cid:231)os inclu(cid:14)·dos em sectores com alta intensidade do factor trabalho. (1) SEC(97) 2089 final (98/C 196/46) PERGUNTA ESCRITA E-3900/97 apresentada por Nel van Dijk (V) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Dezembro de 1997) Objecto: Assiste(cid:136)ncia jur(cid:14)·dica internacional na transfere(cid:136)ncia de requerentes de asilo A Ordem dos Advogados neerlandesa e a Confere(cid:136)ncia Permanente de peritos em Direito de Estrangeiros, Direito de asilo e Direito Penal nos Pa(cid:14)·ses Baixos defendem a necessidade de uma regulamenta(cid:231)a(cid:152)o que preveja que


title: QUESTION ECRITE no 3891/97 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Gestion des dépenses du FEOGA - Garantie

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/77 (98/C 187/121) QUESTION E· CRITE E-3891/97 pose·e par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ la Commission (11 de·cembre 1997) Objet: Gestion des de·penses du FEOGA-Garantie La Commission peut-elle fournir des de·tails sur les organismes accre·dite·s par chaque E· tat membre, en vertu des re‘glements 1287/95 (1) du Conseil et 1663/95 (2) de la Commission, pour la gestion des de·penses du FEOGA-Garantie (paiements, certification et coordination), avec les indications suivantes: produits pour lesquels ils sont accre·dite·s, nature juridique, contro(cid:136)les techniques assure·s par eux-me(cid:136)mes ou confie·s a‘ d(cid:146)autres organismes, etc. ? (1) (2) JO L 125 du 8. 6. 1995, p. 1. JO L 158 du 8. 7. 1995, p. 6. Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (21 janvier 1998) Les informations de·taille·es demande·es a‘ propos des organismes de coordination et de certification des paiements cre·e·s en vertu de l(cid:146)article 4, paragraphe 1, du re‘glement (CEE) no 729/70 du Conseil, du 21 avril 1970, relatif au financement de la politique agricole commune (1), ainsi qu(cid:146)en application des articles premier, 2 et 3 du re‘glement (CE) no 1663/95 du 7 juillet 1995, e·tablissant les modalite·s d(cid:146)application du re‘glement (CEE) no 729/70 en ce qui concerne la proce·dure d(cid:146)apurement des comptes du FEOGA section «garantie», sont transmises directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secre·tariat du Parlement. L(cid:146)exactitude de la situation expose·e au 1er mai 1997 a e·te· confirme·e par les E· tats membres. Les donne·es devraient e(cid:136)tre re·vise·es et actualise·es apre‘s l(cid:146)adoption de la de·cision concernant l(cid:146)apurement des comptes de l(cid:146)exercice 1997, en avril 1998. Tous les organismes payeurs s(cid:146)en remettent a‘ des services techniques, que ce soit au niveau interne ou par de·le·gation de ta(cid:136)ches a‘ d(cid:146)autres autorite·s nationales. En ge·ne·ral, les contro(cid:136)les physiques concernant les demandes de restitutions a‘ l(cid:146)exportation sont effectue·s par les autorite·s douanie‘res. Les mandats confie·s a‘ des services techniques pour l(cid:146)exe·cution d(cid:146)autres mesures le sont conforme·ment a‘ la proce·dure administrative adopte·e par chaque E· tat membre. Tous les services techniques (internes ou mandate·s) doivent respecter le crite‘re d(cid:146)agre·ment de·fini au point 4 de l(cid:146)annexe du re‘glement (CE) no 1663/95. La Commission a de·ja‘ e·value· le fonctionnement de tous les grands organismes payeurs a‘ la lumie‘re du crite‘re d(cid:146)agre·ment de·fini dans l(cid:146)annexe du re‘glement (CE) no 1663/95 et a obtenu des ame·liorations la‘ ou‘ des lacunes avaient e·te· constate·es. Le travail se poursuit sous la forme de visites directes sur place ainsi qu(cid:146)au moyen des rapports d(cid:146)audit annuels pre·sente·s par les organismes de certification et e·value·s par la Commission, tout proble‘me identifie· e·tant traite· si ne·cessaire. (1) JO L 94 du 28. 4. 1970. (98/C 187/122) QUESTION E· CRITE E-3892/97 pose·e par Graham Watson (ELDR) a‘ la Commission (11 de·cembre 1997) Objet: Discriminations contre les Romanis en Re·publique tche‘que Au cours des derniers mois, des rapports alarmants ont fait e·tat de vastes discriminations contre les Romanis en Re·publique tche‘que, dont un grand nombre se sont vus ille·galement prive·s de la citoyennete· tche‘que. Que compte entreprendre la Commission pour inciter le gouvernement tche‘que a‘ reconna(cid:14)(cid:136)tre les droits de ces groupes? N(cid:146)estime-t-elle pas que la solution satisfaisante de ce proble‘me doit constituer un pre·alable indispensable a‘ l(cid:146)adhe·sion de la Re·publique tche‘que a‘ l(cid:146)Union europe·enne?


title: 98/6/CE: Decisión de la Comisión de 11 de diciembre de 1997 que modifica algunos datos de la lista que figura en el anexo del Reglamento (CE) n° 2332/96 por el que se establece para 1997 la lista de barcos cuya eslora total excede los ocho metros y a los que se permite la pesca del lenguado dentro de determinadas zonas de la Comunidad utilizando artes de arrastre de vara cuya longitud total supere los nueve metros

eurovoc_concepts:
Community fisheries
authorised catch
fishing regulations
fishing vessel
sea fish
technical standard

text: ANUNCIO PARA LOS LECTORES En 1998 se introducir(cid:145)n varios cambios relativos a la suscripci(cid:155)n a las series L y C del Diario Oficial (DO). El objetivo del presente anuncio es informar a los suscriptores acerca de las nuevas posibilidades. EL DIARIO OFICIAL EN INTERNET A principios de 1998, el texto completo (incluidos gr(cid:145)ficos y tablas) de las nuevas ediciones del DO L y C estar(cid:145) disponible en las once lenguas gratuitamente en Internet (http://europa. eu. int) por un per(cid:146)odo de 20 d(cid:146)as. DO L Y C EN CD-ROM En 1998 se publicar(cid:145) una versi(cid:155)n en CD-ROM del DO L y C en ediciones trimestrales, cumulativas y monoling(cid:129)es. Los suscriptores actuales al DO L y C que compren la versi(cid:155)n en CD-ROM m(cid:145)s la versi(cid:155)n en papel o en microfichas o CELEX se ver(cid:145)n beneficiados de un descuento promocional del 50 % sobre el valor del CD-ROM. Asimismo, habr(cid:145) una opci(cid:155)n LAN disponible. Se podr(cid:145)n adquirir copias individuales de cada CD-ROM. SUSCRIPCI(cid:222)N A CELEX A PRECIO FIJO En la primavera de 1998 habr(cid:145) un precio fijo de suscripci(cid:155)n al sistema CELEX, el cual ofrecer(cid:145) acceso por un a(cid:157)o a un precio invariable (960 ECU), independientemente del consumo. CELEX, la base oficial de datos jur(cid:146)dicos de la Uni(cid:155)n Europea, ofrece una cobertura sin igual de la legislaci(cid:155)n comunitaria a partir de 1951 (http://europa. eu. int/celex). RETRASOS EN LAS RENOVACIONES DE LAS SUSCRIPCIONES EN PAPEL El env(cid:146)o de la versi(cid:155)n en papel del DO L y C se ver(cid:145) interrumpido el 31 de enero de 1998 en caso de que los suscriptores no hayan renovado, hasta dicho momento, su suscripci(cid:155)n. Los suscriptores que inicien o renueven una suscripci(cid:155)n al DO L y C m(cid:145)s tarde de esta fecha podr(cid:145)n elegir entre: i) no recibir de manera retroactiva las ediciones que les falten, y pagar s(cid:155)lo los meses en los cuales han recibido las mismas, ii) recibir la versi(cid:155)n en CD-ROM de las ediciones que les falten, y pagar la suscripci(cid:155)n anual normal, o iii) recibir la versi(cid:155)n en papel de las ediciones que les falten, y pagar el doble por cada mes solicitando las ediciones que les falten de manera retroactiva. Se ruega tener en cuenta que ahora es posible comprar todas las versiones de la suscrip- ci(cid:155)n al Diario Oficial L y C (papel, microfichas, ediciones fuera de l(cid:146)nea y CELEX) en todas las redes de venta de la EUR-OP, excluyendo los agentes distribuidores de docu- mentos. Para m(cid:145)s informaci(cid:155)n, contacte a su agente de ventas


title: WRITTEN QUESTION No. 3921/97 by Paul LANNOYE to the Commission. Contamination by Mancozeb

eurovoc_concepts:
Rwanda
industrial pollution
pesticide
soil pollution
waste disposal
water pollution


title: WRITTEN QUESTION No. 3906/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Structural Funds for Tuscany and breach of anti- seismic legislation

eurovoc_concepts:
Structural Funds
Tuscany
administrative transparency
fight against unemployment
financial control
industrial development
national law
safety standard
seismic monitoring

text: C 187/82 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 Aikooko komissio kehottaa: 1. Italian hallitusta varmistamaan, etta¤ yhteydet Malpensaan toimivat moitteettomasti ennen kuin pa¤a¤teta¤a¤n, mista¤ pa¤iva¤ma¤a¤ra¤sta¤ alkaen lisa¤ta¤a¤n ta¤lta¤ lentoasemalta la¤hteva¤a¤ liikennetta¤? 2. Aikooko komissio ryhtya¤ toimiin varmistaakseen, etta¤ Milanon muuhun Euroopan unioniin ja erityisesti Brysseliin yhdista¤via¤ lentoja ei peruta Linaten lentoasemalta, silla¤ jos lennot Milanosta Roomaan (Italian pa¤a¤kaupunkiin) sa¤ilyteta¤a¤n, niin myo¤s lennot Milanosta Brysseliin (Euroopan pa¤a¤kaupunkiin) on sa¤ilytet- ta¤va¤? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3905/97 ja E-3956/97 (29. tammikuuta 1998) 1. Yhteiso¤n lentoliikenteen harjoittajien pa¤a¤systa¤ yhteiso¤n sisa¤isen lentoliikenteen reiteille annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (1) mukaan ja¤senvaltiot voivat sa¤a¤nnella¤ liikenteen jakamista samaan lentoasema- ja¤rjestelma¤a¤n kuuluvien lentoasemien va¤lilla¤, kunhan ta¤lla¤ sa¤a¤ntelylla¤ ei syrjita¤ lentoliikenteen harjoittajia niiden kansallisuuden tai identiteetin mukaan ja sa¤a¤ntelyssa¤ noudatetaan muuten yhteiso¤n oikeuden yleisia¤ periaatteita. Komissio tutkii joko ja¤senvaltion pyynno¤sta¤ tai omasta aloitteestaan ta¤llaiset liikenteen jakamista koskevat sa¤a¤nno¤t ja pa¤a¤tta¤a¤, voiko ja¤senvaltio soveltaa niita¤ edelleen. Lisa¤ksi Alitalialle myo¤nnetyn valtiontuen hyva¤ksymista¤ koskevan, 15. heina¤kuuta 1997 tehdyn komission pa¤a¤to¤ksen mukaisesti Italian viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, etteiva¤t ne anna Alitalialle etusijaa muihin yhteiso¤n yhtio¤ihin na¤hden. Ta¤ma¤ periaate soveltuu myo¤s liikenteen jakamista saman lentoasemaja¤rjestelma¤n sisa¤lla¤ koskevien sa¤a¤nto¤jen soveltamiseen tai muuttamiseen. Komissio on yhteydessa¤ seka¤ Italian viranomaisiin etta¤ Linaten lentoasemalta liikenno¤iviin lentoyhtio¤ihin varmistaakseen, etta¤ Milanon liikenteen jakamissa¤a¤nto¤ja¤ koskevat kriteerit ja sa¤a¤nto¤jen ta¤yta¤nto¤o¤npanolle suunniteltu ajankohta ta¤ytta¤va¤t edella¤ mainitun yhteiso¤n oikeuden vaatimukset. 2. Mita¤ tulee laaja-alaisempaan kysymykseen Malpensan lentokenta¤lle pa¤a¤systa¤, seka¤ komissio etta¤ Euroopan investointipankki ovat johdonmukaisesti korostaneet, etta¤ on varmistettava, etta¤ lentoasemalle pa¤a¤sy on ja¤rjestetty riitta¤va¤n hyvin. Italian viranomaiset vakuuttivat tie- ja rautatieviranomaisten, komission edustajien, lentoaseman johdon ja muiden asiaan liittyvien osapuolten kokouksessa lokakuussa 1997, etta¤ ja¤ljella¤ olevat tietyo¤t saataisiin ajallaan valmiiksi, minka¤ ja¤lkeen avattaisiin asteittain rautatieyhteydet lentoasemalle. Kokouksessa kerrottiin myo¤s, etta¤ Lombardian alueellinen hallinto on ottanut ka¤sitelta¤va¤kseen Malpensan lentoaseman ja Milanon kaupungin va¤lisen taksiliikenteen ja taksimaksut ja etta¤ julkisen liikenteen saatavuu- desta yleisesti ottaen on parhaillaan vireilla¤ lainsa¤a¤da¤nto¤a¤. (1) EYVL L 240, 24. 8. 1992. (98/C 187/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3906/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Cristiana Muscardini (NI) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Toscanaa varten perustetut rakennerahastot ja maanja¤ristyksista¤ annetun lainsa¤a¤da¤nno¤n rikkominen Yleisesti luullaan, etta¤ Toscanan alue saa paljon yhteiso¤n rahoitusta. Kuitenkin voidaan havaita, etta¤ tyo¤tto¤myyden torjuntaa ja teollisuuden kehitta¤mista¤ on laiminlyo¤ty vakavasti, vaikka na¤ma¤ kaksi tavoitetta ovat rahoituksen kohteina. Mainittakoon esimerkkina¤ era¤s tehdas (korkean hienomekaniikan tuottamiseen tarkoitet- tu), jonka rakentaminen aloitettiin 14 vuotta sitten, mutta tuotantoa ei ole aloitettu viela¤ka¤a¤n, silla¤ alueen siviili-insino¤o¤ri ei onnistunut toteamaan maanja¤ristyksista¤ annetun lainsa¤a¤da¤nno¤n rikkomista. Poliittinen ja byrokraattinen vehkeily aluejohtajan (joka ei ma¤a¤ra¤a¤ tehtaan rakennuttajaa noudattamaan lakia) ja Pisan kunnanjohtajan (joka on sanonut tehtaan olevan uhka julkisille ja yksityisille henkilo¤ille) va¤lilla¤, on esta¤nyt 14 vuotta tuotannon aloittamista ja tyo¤voiman palkkaamista


title: Tempus PHARE : Gids voor aanvragers: Academische jaren 1998/99 en 1999/2000.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
cultural cooperation
cultural policy
higher education
teaching curriculum
university


title: WRITTEN QUESTION No. 3893/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. European Union forestry strategy

text: C 187/78 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Ts(cid:12)ekin tasavallan ja¤senyyshakemuksesta heina¤kuussa 1997 antamassaan lausunnossa komissio totesi, etta¤ Ts(cid:12)ekin viranomaisten olisi muiden asioiden ohella ratkaistava romanien tilanne maassaan. Komissio teki samat johtopa¤a¤to¤kset useita muita hakijamaita koskevissa lausunnoissaan. Komissio auttaa assosioituneita maita valmistautumaan ja¤senyytta¤ varten unioniin liittymista¤ valmistelevan strategiansa avulla. Phare-ohjelmalla on keskeinen rooli ta¤ssa¤ strategiassa. Ohjelmassa on useita hankkeita, joissa nimenomaisesti keskityta¤a¤n va¤hemmisto¤jen, kuten romanien, tilannetta seka¤ ihmisoikeuksia koskeviin kysymyksiin. Komissio seuraa jatkossakin tarkasti ihmisoikeuksien ja va¤hemmisto¤jen tilanteen kehittymista¤ kussakin assosioituneessa maassa. Ts(cid:12)ekin tasavallan osalta ta¤ma¤ tarkoittaa myo¤s Ts(cid:12)ekin tasavallan 29. lokakuuta 1997 ka¤ytto¤o¤n ottaman, romanien tilanteen parantamiseen ta¤hta¤a¤va¤n ohjelman valvomista. Samanaikaisesti komissio jatkaa na¤iden maiden auttamista Phare-ohjelmalla, jotta na¤illa¤ aloilla havaitut ja maalausunnoissa yksilo¤idyt puutteet voitaisiin ratkaista tehokkaasti. (98/C 187/123) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3893/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin metsa¤strategia Eri kansallisten toimien yhteydessa¤ esiteta¤a¤n metsa¤n julkisen omistamisen laajentamista ja yksityisten omistajien avustamista rahallisesti, jotta kannustettaisiin metsien kesta¤va¤a¤n sa¤ilytta¤miseen. Na¤in pyrita¤a¤n kasvattamaan huomattavasti Euroopan metsa¤varoja. Huolimatta hyvista¤ yrityksista¤ on kuitenkin muistettava, etta¤ metsa¤t pysyva¤t monissa maissa hengissa¤ sattumalta, koska niiden sa¤ilytta¤mista¤ koskeva lainsa¤a¤da¤nto¤ on vanhanaikaista. Ta¤ma¤n vuoksi uudessa yhteiso¤n metsa¤stra- tegiassa olisi hyva¤ pyrkia¤ metsia¤ suojelevaan lainsa¤a¤da¤nto¤o¤n, jolla ajoissa kannustetaan niin julkisessa kuin yksityisessa¤kin omistuksessa olevien metsien uudistamiseen yhteiso¤n tasolla. Voiko komissio kertoa, missa¤ vaiheessa on ta¤ma¤nhetkinen yhteiso¤n metsa¤strategian vakauttaminen ja mita¤ ta¤lla¤ hetkella¤ suunnitellaan yhteiso¤n julkisten ja yksityisten metsien sa¤ilytta¤miseksi ja metsa¤pinta-alan laajentamisek- si? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1998) Komissio kiinnitta¤a¤ paljon huomiota yhteiso¤n metsa¤varojen sa¤ilytta¤miseen ja suojelemiseen ja vakuuttaa kysyja¤lle, etta¤ asia on keskeisessa¤ asemassa tulevaa metsa¤strategiaa koskevissa ehdotuksissa. On kuitenkin otettava huomioon, etta¤ metsa¤lainsa¤a¤da¤nto¤ kuuluu ja¤senvaltioiden pa¤a¤ta¤nta¤valtaan. (98/C 187/124) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3894/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Komission toimeksiantamien erityistutkimusten edista¤minen Erityistutkimusten toteuttaminen on yksi ta¤rkeimmista¤ tekijo¤ista¤, joiden tuloksiin tietyt yhteiso¤n politiikat perustavat oman toimintansa. Na¤iden tutkimusten laatiminen kuuluu monissa tapauksissa tiettyjen valintakri- teerien pohjalta valituille komission ulkopuolisille laitoksille tai ryhmille


title: QUESTION ECRITE no 3921/97 de Paul LANNOYE à la Commission. Contamination par le mancozeb


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3902/97 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Η πορεία του υποπρογράμματος "Γενική και Τεχνική Εκπαίδευση" του προγράμματος "Εκπαίδευση και Αρχική Επαγγελματική Κατάρτιση" στην Ελλάδα

eurovoc_concepts:
Greece
educational reform
information technology
library
secondary education
vocational education