title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpano

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
arms industry
defence policy
industrial restructuring

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 12. 1997 KOM(97) 583 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE PUOLUSTUKSEEN LIITTYVIÄ TEOLLISUUDENALOJA KOSKEVAN EUROOPAN UNIONIN STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO PUOLUSTUKSEEN LIITTYVIÄ TEOLLISUUDENALOJA KOSKEVAN EUROOPAN UNIONIN STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO TIIVISTELMÄ teollinen ja teknologinen perusta on Puolustukseen liittyvien eurooppalaisten teollisuudenalojen perusteellista muutosta koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpano käy yhä tarpeellisemmaksi ja kiireellisemmäksi. Puolustuksen tärkeä talouskehityksen kannalta ja välttämätön puolustuskapasiteetin kannalta. Vaikka komissio ilmaisi voimakkaasti huolestumisensa tilanteesta vuoden 1996 tammikuussa antamassaan tiedonannossa puolustukseen liittyvästä teollisuudesta ja kehotti siinä toimintaan, on alan tilanne huonontunut edelleen. Alan työllisyys on vähentynyt 13 prosentilla vuosina 1993 - 1995. Vuonna 1995 Yhdysvaltojen puolustustarvikkeiden tuonti Euroopan unioniin oli arvoltaan kuusi kertaa suurempi kuin vastaava Euroopan unionin vienti, kun osuus vuonna 1990 oli noin viisinkertainen ja 1985 nelinkertainen. Vuonna 1996 kahdeksan eurooppalaisen yrityksen myynnin kokonaisarvo oli 60 miljardia dollaria, kun samana vuonna kolmen suurimman yhdysvaltalaisen yrityksen kokonaismyynnin arvo oli 90 miljardia dollaria. Tämän suuntauksen tekee vieläkin huolestuttavammaksi se, että se vaarantaa Maastrichtin sopimuksessa juhlallisesti vahvistetut "pitkällä aikavälillä määriteltävää yhteistä puolustuspolitiikkaa" koskevat poliittiset tavoitteet. Oleellinen vastuu puolustuspolitiikan rakenneuudistuksesta kuuluu jäsenvaltioille. Niiden yhteistyö unionin tasolla on kuitenkin tärkeää, ja komission aloitteiden tarkoituksena on helpottaa tällaisen yhteistyön kehittämistä. On luotava suuret eurooppalaiset puolustustarvikemarkkinat käyttäen yhdentyneesti unionin käytettävissä olevia erilaisia välineitä, olkootpa ne lainsäädännöllisiä tai muita välineitä taikka yhteisövälineitä tai yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan välineitä. Komissio suosittelee voimakkaasti seuraavanlaista kokonaislähestymistapaa kyseisen strategian täytäntöönpanemista varten: - Luonnos eurooppalaista puolustusmateriaalipolitiikkaa koskevaksi yhteiseksi kannaksi. Komissio pyytää neuvostoa vahvistamaan yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvan kannan, jota se ehdottaa keskustelujen avaamiseksi kyseiseen politiikkaan tärkeistä kysymyksistä sekä jäsenvaltioiden kyseisen politiikan täytäntöönpanoon osallistumisen edistämiseksi. Tässä ehdotuksessa käsitellään erityisesti yhteisön sisäisiä siirtoja, julkisia hankintoja ja yhteistä tullimenettelyä. liittyvistä - Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskeva toimintasuunnitelma. Komissio esittää suunnitelman, jossa kuvataan alat, joilla unionin toiminta on vastedes tarpeen. Komissio kyseisessä hahmoteltujen toimenpiteiden yksityiskohtaiseksi kehittämiseksi. tarkoituksenmukaiset aloitteet suunnitelmassa tekee Käynnissä olevien muutosten nopeus ja tärkeys edellyttää, että unionin ensimmäisten toimien toteuttaminen aloitetaan jo vuonna 1998. 1. ASIAYHTEYS Eurooppalainen puolustukseen liittyvä teollisuus on viime vuosina ollut erityisesti uudesta johtuvan rakenneuudistuksen kohteena. Tämä prosessi on johtanut muun muassa työpaikkojen menetykseen ja tuotantokapasiteetin vähentämiseen. Kansallisella tasolla ei voida enää turvallisuusympäristöstä kansainvälisestä kilpailusta ja toteuttaa riittävän laajaa rakenneuudistusta, minkä vuoksi tarkoituksenmukaiset ratkaisut on löydettävä eurooppalaisella tasolla. Eurooppalaista tasoa ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu eurooppalaisia puolustustarvikemarkkinoita säänteleväksi tahoksi. Samalla tavalla eurooppalaisen puolustuspolitiikan asteittainen määrittely on jo hyväksytty yhteisön tavoitteeksi, mutta yhteisen puolustuksen ensimmäiset vaiheet eivät ole johtaneet eurooppalaisten puolustusvälinetarpeiden tarkkaan yksilöintiin. Alan ominaisluonteen vuoksi oleellinen vastuu puolustuspolitiikan rakenneuudistuksesta kuuluu jäsenvaltioille. Niiden yhteistyö eurooppalaisella tasolla on kuitenkin tärkeää prosessin onnistumisen vuoksi. Komission aloitteiden tarkoituksena on helpottaa tällaisen yhteistyön kehittämistä. Puolustukseen liittyvän teollisuuden rakenneuudistus ja lujittaminen, joka on toteutettava eurooppalaisella tasolla, ei voi edistyä, jollei jäsenvaltioiden markkinoiden Iokeroitumista poisteta ja luoda toimivallaltaan selkeää ja varmaa poliittis-institutionaalista rakennetta. Euroopan unionin on ryhdyttävä tämän sääntelyrakenteen käyttöönoton edellyttämiin toimiin. Toimeen ryhtymisen kiireellisyyttä korostaa se, että tärkein kilpailija, Yhdysvaltojen teollisuus, on jo edennyt lujittamisessa paljon pidemmälle hallinnon teollisuuden menestys avoimen kansainvälisillä vientimarkkinoilla on tiiviissä yhteydessä yhdysvaltalaisiin yrityksiin ja niiden ja avaruusteollisuudesta annetussa tiedonannossa1, jossa tuodaan julki tilanteen huomattava erilaisuus Atlantin eri puolilla, kehotetaan toimimaan eurooppalaisella tasolla ja esitetään toimintamalleja, jotka koskevat myös muita puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja. tuen avulla. Yhdysvaltojen julkishallintoon. Euroopan ja konkreettisen etuoikeutettuihin suhteisiin ilmailu- Unioni on todennut tarpeen ottaa käyttöön strategia tällä alalla jo vuoden 1995 kesällä, jolloin neuvosto perusti Euroopan varustelupolitiikan tilapäisen työryhmän. Työryhmän tehtävänä oli ehdottaa käytännön toimenpiteitä aloilla, joita todennäköisesti käsiteltäisiin unionin tasolla. Suositusten soveltamisalan oli tarkoitus koskea joko yhteisön tasoa tai yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Yli kahden vuoden työn jälkeen voidaan todeta, että vaikka ryhmä ei olekaan pystynyt laatimaan kyseisiä suosituksia, se on edennyt alan erityispiirteiden määrittelyssä sekä ensisijaisten toiminta-alojen yksilöimisessä. tie kyseisen politiikan sopimuksessa viitoitetaan tulevaisuuden Amsterdamin kehitykselle. Uudessa sopimuksessa (J. 7 artiklan 1 kohta) määrätään, että "yhteisen puolustuspolitiikan asteittaista määrittämistä tuetaan jäsenvaltioiden pitäessä sitä aiheellisena jäsenvaltioiden välisellä puolustusmateriaaleja koskevalla yhteistyöllä". Amsterdamin sopimuksen liitteessä olevassa WEU:n neuvoston 22 päivänä heinäkuuta 1997 hyväksymässä WEU:ta koskevassa julistuksessa määrätään Euroopan unionin ja WEU:n yhteistyöstä alalla "Euroopan varustelualan markkinoiden järkiperäistämiseen ja Euroopan varustelutoimiston perustamiseen liittyen". Lähiaikoina WEU:ssa tapahtuva yhteisten puolustusmateriaaliohjelmien hallinnoinnista laaja-alaisesti vastaavan puolustusmateriaaliyhteistyötä käsittelevän järjestön JOAC:n (Joint Organisation for Armaments Cooperation) perustaminen on tärkeä vaihe Euroopan laajaan varustelutoimiston johtavassa vastuualueeseen kuuluu kaikki puolustustarvikkeiden kysynnän määrittelyä ja organisointia koskevat kysymykset, ja se auttaa eurooppalaisen puolustusteollisuuden rakenneuudistuksessa ja lujittamisessa. Komission aloitteet ovat osa tätä prosessia, ja prosessissa. Toimiston perustamiseen KOM(97)466. niillä myötävaikutetaan kyseisen laitoksen pikaiselle perustamiselle otollisen ympäristön luomiseen. Taloudellisen tehokkuuden varmistamisen vuoksi puolustustarvikkeiden eurooppalaisten markkinoiden luomisen ja laitoksen perustamisen olisi tapahduttava yhdessä. Niiden toimintasäännöt olisi laadittava toisiaan täydentävästi siten, että tuloksena olisi yhtenäinen kokonaisrakenne. Unionin lainsäädäntö olisi otettava täysimääräisesti huomioon JOACn perustamisessa ja kehittymisessä kohti Euroopan varustelutoimistoa. Tämän vuoksi olisi eurooppalaista puolustusmateriaalipolitiikkaa laadittaessa luotava tehokkaammat yhteydet unionin toimielinten ja Länsi-Euroopan varusteluryhmän (WEAG) välille. Komissio esitti jo vuoden 1996 tammikuussa tiedonannon eurooppalaisen puolustukseen liittyvän teollisuuden kohtaamista haasteista ja esitti unionin toiminnan päälinjat. Euroopan parlamentti hyväksyi kyseisessä asiakirjassa esitetyn strategian ja antoi vuoden 1997 kesäkuussa yksityiskohtaisen päätöslauselman aloitteista, joita unionin olisi tehtävä. Myös talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi komission tiedonannon. Komissio on solminut kiinteät yhteydet puolustukseen liittyvään teollisuuteen, ja kokouksissa ja keskusteluissa on voitu määritellä pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä toteutettavat merkittävimmät toimet. On todettava, että puolustukseen liittyvän teollisuuden tilanne on edelleen huonontunut vuoden 1996 tammikuussa annetun tiedonannon jälkeen. Komission tällöin esittämä voimakas huolenilmaisu ei ole johtanut toimiin Euroopan tasolla. BICC:n (Bonn International Centre for Conversion) vuoden 1997 tilastojen mukaan työllisyys unionin puolustukseen liittyvässä teollisuudessa on vähentynyt 13 prosentilla vuosina 1993-1995. U. S. Arms Control & Disarmament Agencyn tilastojen mukaan Euroopan unioni toi vuonna 1995 kuusi kertaa enemmän puolustustarvikkeita Yhdysvalloista kuin se vei sinne, tämän osuuden ollessa noin viisi kertaa enemmän vuonna 1990 ja neljä kertaa enemmän vuonna 1985. Kolmen suurimman yhdysvaltalaisen puolustustarvikeyrityksen saamansa tuen ansiosta saavuttama myyntitulos oli 90 miljardia dollaria vuonna 1996, kun kahdeksan suurimman eurooppalaisyrityksen kokonaismyynnin arvo oli 60 miljardia dollaria. Huomioon on otettava se, että yhdysvaltalaisten yritysten kotimarkkinat ovat selvästi suuremmat kuin kaikkien jäsenvaltioiden markkinat yhteensä. Kylmän sodan päättymisen vuoksi jäsenvaltioiden puolustustarvikemarkkinat ovat selvästi pienentyneet vuodesta 1990 alkaen. Yhdysvallat, jossa kehityssuuntaus on ollut sama, on reagoinut teollisuuden uuteen rakenteet. ja yhteisön sisäinen Eurooppalaiset markkinat ovat vielä jäsenvaltioiden kauppa puolustustarvikkeiden kokonaishankintoihin verrattuna. liian pirstoutuneet, hämmästyttävän tilanteeseen uudistamalla puolustukseen liittyvän pientä on Kyseisen heikkenevän suuntauksen tekee vieläkin huolestuttavammaksi se, että se vaarantaa jäsenvaltioiden juhlallisesti vahvistamat tavoitteet. Amsterdamissa vuoden 1997 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston viimeistelemässä ja 2 päivänä lokakuuta allekirjoitetussa Amsterdamin sopimuksessa määrätään ensimmäistä kertaa, turvallisuuspolitiikka käsittää kaikki Euroopan unionin että "Yhteinen uiko- ja turvallisuuteen liittyvät kysymykset, mukaan lukien. asteittain määriteltävä yhteinen puolustuspolitiikka, joka saattaa johtaa yhteiseen puolustukseen, jos Eurooppa-neuvosto niin päättää. " (J. 7 artiklan 1 kohta). Keskuudessaan syntynyttä eurooppalaista puolustus- ja turvallisuusidentiteettiä kannattavan Atlantin liiton vuoden 1996 kesäkuussa pidetyssä ministerikokouksessa pidetyssä Madridin 1997 huippukokouksessa kehitettiin tämänsuuntaisia ajatuksia. Mutta Atlantin liitossa ei voi olla eurooppalaista puolustuspolitiikkaa eikä eurooppalaista puolustusidentiteettiä ilman tervettä ja kilpailukykyistä eurooppalaista teknologista ja teollista perustaa. heinäkuussa vuoden ja 2. UNIONIN STRATEGIA strategian ryhtymään toimielimiä rakennemuutosta tarpeellisemmaksi puolustusteollisuuden toimiin. Eurooppalaisen teollisuuden. Muutoksia aiheuttavat perusteellista täytäntöönpano käy yhä Eurooppalaisen koskevan ja Euroopan unionin kiireellisemmäksi. Alan tärkeimmät yritykset ja niiden eurooppalainen järjestö kehottavat unionin puolustusteollisuuden toimintaympäristö muuttuu nopeasti, mutta ei kuitenkaan niin nopeasti kuin tekijät eivät ole hävinneet. yhdysvaltalaisen tiedonannossa2 esitetään Euroopan Yhdysvalloissa tehdyt muutokset ja kehotetaan Eurooppaa reagoimaan. Yhdenkään ja jäsenvaltion kilpailukykyisenä. On elintärkeää lujittaa siviilitoimintaa ja sotilaallista toimintaa eurooppalaisella tasolla. Sama toteamus voidaan esittää muiden puolustukseen liittyvien teollisuudenalojen osalta. Myös tältä osin julkishallinnon on täydennettävä alan rakennemuutosta toimimalla eurooppalaisella tasolla. Yritykset tarvitsevat pikaisesti avointa ja varmaa poliittis-oikeudellista viitekehystä. ilmailu- ja avaruusteollisuus ei voi pysyä yksin ja avaruusteollisuudesta annetussa tuloksellisena ilmailu- laajaa Komission vuoden 1996 tammikuussa antama keskustelua, johon liittyy erityisesti Euroopan parlamentin vuoden 1997 toukokuussa hyväksymä päätöslauselma, jossa tuetaan voimakkaasti tiedonannossa esitettyjä ajatuksia. Neuvostossa on Euroopan varustelupolitiikan tilapäisessä työryhmässä (POLARM) voitu käsitellä jäsenvaltioiden kantoja ja saada selville kohtia, joissa kannat lähentyvät toisiaan: tiedonanto3 on herättänyt - Puolustukseen liittyvän unionin teollisuuden teollinen ja teknologinen perusta on säilytettävä. Enenevästi kaksikäyttöinen teollinen perusta on arvokas taloudellisen suhteen. kehityksen Säilyttämisen syyt voidaan näin ollen johtaa sekä haluun rakentaa Eurooppaa puolustusnäkökohdat huomioon ottaen että kilpailukykyyn ja työllisyyteen erittäin tärkeillä tuotantoaloilla. puolustusmateriaalikapasiteetin välttämätön kannalta ja toimijoita, kuten jäsenvaltioita - Unionin toimintamahdollisuudet kyseisellä alalla ovat erittäin hyvät. Unioni täydentää muita joihin suurin osa jäsenvaltioista osallistuu. Yhteisö on osoittanut toimintakykynsä luomalla eurooppalaiset markkinat siviilituotteille, ja sen käytettävissä olevat välineet voivat osoittautua hyödyllisiksi myös puolustustarvikkeiden suhteen. Tällaiset markkinat hyödyttäisivät suuresti puolustusteollisuutta. Tätä varten unionin on käytettävä yhdessä erilaisia lainsäädännöllisiä tai muita ensimmäiseen tai toiseen pilariin kuuluvia välineitä. tai puolustusjärjestöjä, - Puolustusteollisuuden ominaisluonteen vuoksi on välttämätöntä yhdistää erilaisia toimintakeinoja. Puolustusteollisuus on samalla sekä tuotannollisen kokonaisuuden tärkeä osa että uiko- ja turvallisuuspolitiikan oleellinen väline. Tämä ominaisluonne on otettava huomioon Euroopan unionin toiminnassa erityisesti mukauttamalla yhteisön käytettävissä olevia keinoja. Loppupäätelmä on, että on tärkeää aloittaa puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan säilyttämisen kannalta kiireelliset toimet jo nyt eikä jäädä odottamaan uuden institutionaalisen rakenteen ja sen eri osien käyttöönottoa. Esitetty vuoden 1997 syyskuussa. KOM(96)10 : Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteet, toimet Euroopan tasolla. 5 3. KOMISSION ALOITTEET Komissio suosittelee voimakkaasti seuraavaa kokonaislähestymistapaa unionin strategian täytäntöönpanoa varten: laatimista koskeva • Eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan luonnos yhteiseksi kannaksi. Komissio pyytää neuvostolta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan mukaista yhteistä kantaa. Tämän YUTP. n välineen käyttö on perusteltua sen uiko- ja puolustuspoliittisen ulottuvuuden perusteella, joka on leimallista unionin kaikelle toiminnalle puolustusmateriaalien alalla. Komission ehdottamassa yhteisessä kannassa esitetään neuvoston tähänastiseen työhön perustuvat tietyt periaatteet ja ensisijaiset toiminta-alat. Ehdotuksessa käsitellään erityisesti yhteisön sisäisiä siirtoja, julkisia hankintoja ja yhteistä tullimenettelyä. Neuvosto on jo tarkastellut näitä aloja erityisesti puolustusmateriaalien kannalta. Lisäksi näiden alojen etuna on, että unionin toiminta voi perustua keskeiseen yhteisön lainsäädäntöön. Tämän yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen olisi mahdollistettava keskustelujen avaaminen eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan suurista kysymyksistä siten, että niihin osallistuisi suoraan päätöksiä tekevä poliittinen taso. Ehdotuksessa pyritään siis edistämään jäsenvaltioiden poliittista sitoumusta panna asteittain täytäntöön todellinen eurooppalainen puolustusmateriaalipolitiikka. • Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskeva toimintapolitiikka. Komissio on määrittänyt alat, joilla toiminta eurooppalaisella tasolla on sen mielestä tarpeen. Se on yksilöinyt toimenpiteet, joiden toteuttaminen olisi aloitettava nyt, jotta voitaisiin edetä puolustustarvikkeiden todellisten eurooppalaisten markkinoiden luomisessa. Nämä toimenpiteet voivat edellyttää lainsäädännöllisiä toimia tai ne voidaan toteuttaa unionin käytettävissä olevia välineitä käyttäen. Toimintasuunnitelma on laadittu unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita sekä myös eurooppalaista puolustusteollisuutta varten. toimenpiteiden Komissio tekee tarpeelliset aloitteet suunnitelmassa hahmoteltujen yksityiskohtaiseksi kehittämiseksi. Komissio katsoo, että neuvoston olisi pikaisesti esitettävä kantansa puolustukseen toimissa liittyviä teollisuudenaloja koskevasta unionin strategiasta. Suunnitelluissa vahvistetaan Euroopan unionin tasolla toteutettavan toiminnan puitteet ja tehtävät aloitteet. Muutosten nopeuden ja tärkeyden vuoksi ensimmäiset unionin toimet olisi toteutettava jo vuonna 1998. PÄÄTELMÄT • Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään tämän asiakirjan liitteessä I olevan ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. • Komissio pyytää neuvostoa ottamaan huomioon liitteessä II esitetyn toimintaohjelman. Komissio tekee tarkoituksenmukaisia aloitteita perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen ja tiiviissä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten kanssa. • Komissio pyytää eurooppalaisia puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja ja muita asianomaisia toimijoita tekemään yhteistyötä toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. / LIITE I YHTEINEN KANTA EUROOPPALAISEN PUOLUSTUSMATERIAALIPOLITIIKAN LAATIMISESTA vahvistettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J. 2 artiklan, sekä katsoo, että kilpailukykyiselle teknologiselle ja teolliselle pohjalle perustuvan eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan laatiminen on oleellinen edellytys eurooppalaisen puolustusidentiteetin kehittämiselle yhteisen uiko- ja puolustuspolitiikan yhteydessä, Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston uudelleen vahvistama poliittinen sitoumus määritellä asteittain kyseinen identiteetti olisi toteutettava käytännössä myös puolustusmateriaaliapa koskevilla erityistoimenpiteillä, Länsi-Euroopan unionia, sen tehtävää ja suhteita Euroopan unioniin koskevassa 22 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa julistuksessa määrätään kyseisten kahden järjestön tällä alalla tekemän yhteistyön lujittamisesta, Euroopan yhteisöjen politiikoilla ja toimintakeinoilla voidaan merkittävästi vaikuttaa eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan kehittämiseen, puolustukseen liittyvistä teollisuudenaloista vuoden 1996 tammikuussa ja Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuudesta vuoden 1997 syyskuussa annetuissa tiedonannoissa, joissa korostetaan kiireellistä tarvetta toteuttaa näiden teollisuudenalojen ? rakenneuudistus eurooppalaisella tasolla sekä edistää siviilialojen ja sotilaallisten alojen välistä synergiaa, osoitetaan tarve toimia eurooppalaisella ja erityisesti yhteisön tasolla, on tarpeen turvata puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta ja on tärkeää edistää eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä, puolustusteollisuus on tärkeä työllistäjä erityisesti tietyillä alueilla, neuvosto on yksilöinyt yhteisön sisäiset siirrot ja julkiset hankinnat unionin toimenpiteiden ensisijaisiksi toteutusaloiksi, on unionin ja yhteisön etujen mukaista, että eurooppalaisten puolustusvoimien tietyt aseet ja laitteet voidaan tuoda tullitta, joten on tarpeen laatia yhteinen luettelo materiaaleista, joita voidaan tuoda tullitta, ja neuvosto on perustamissopimuksen 223 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistanut luettelon tuotteista, joihin sovelletaan kyseisen artiklan 1 kohdan b alakohdan määräyksiä, ON VAHVISTANUT TAMAN YHTEISEN KANNAN: 1 artikla Tämän yhteisen kannan soveltamisessa otetaan huomioon liitteenä olevassa asiakirjassa määritellyt puolustusmateriaalialan erityispiirteet. 2 artikla Neuvosto katsoo, että tehokkaan eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan kehittäminen edellyttää yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikan ja yhteisön välineiden täytäntöönpanoa. S 3 artikla Neuvosto toteaa, että eurooppalainen puolustusmateriaalipolitiikka on sidoksissa yhteisön politiikkoihin ja erityisesti teollisuus-, kauppa-, tulli-, alue- , kilpailu-, innovaatio- ja tutkimuspolitiikkaan. 4 artikla Neuvosto toteaa, että komissio on esittänyt puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskevan toimintasuunnitelman, jossa suositellaan voimakkaasti erityisesti erilaisten yhteisön välineiden käyttöä, ja että komissio tekee tarkoituksenmukaiset aloitteet toimintasuunnitelman täytäntöönpanon varmistamiseksi. Neuvosto toteaa aikovansa edetä tältä pohjalta eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan laatimisessa. 5 artikla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen M artikla huomioon ottaen seuraavat toimenpiteet toteutetaan mahdollisimman pikaisesti tarkoituksenmukaisia menettelyjä noudattaen: 1. Tavaroiden liikkuvuus yhteisön sisäisiin siirtoihin sovellettava yksinkertaistettu järjestelmä, johon kuuluu vienti- ja jälleenvientitakuu, sekä tarkastus- ja valvontamekanismit, hankintojen alalla sovellettavat avoimuutta ja syrjimättömyyttä koskevat sitovat periaatteet, säännöt ja mekanismit, jotka perustuvat julkisia hankintoja koskeviin voimassa oleviin yhteisön sääntöihin. Tulli Neuvosto sitoutuu laatimaan ennen 31 päivää joulukuuta 1998 yhteisen luettelon materiaaleista, jotka voitaisiin vapauttaa yhteisen tullitariffin tulleista, ja ottaa luetteloa laatiessaan huomioon jäsenvaltioiden puolustustarpeet ja yhteisen edun edistää eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan kehittämistä. 4 Komissio tekee tarvittaessa tarkoituksenmukaisia ehdotuksia Euroopan yhteisön perustamissopimukseen perustuvasta tulleista vapauttamisesta kyseisen luettelon perusteella. 6 artikla Tätä yhteistä kantaa tarkastellaan uudelleen 18 kuukauden kuluttua sen vahvistamisesta. 7 artikla Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se vahvistetaan. Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä /6 Lisäys liitteeseen I Puolustukseen liittyvän alan erityispiirteiden määrittely (Euroopan varustelupolitiikan tilapäisen työryhmän laatima teksti, jonka Coreper hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 1996) 1. Puolustuksen on alaan liittyvien erityispiirteiden määrittely aloitettava määrittelemällä ne olosuhteet, joissa ala nykyisin toimii. Useilla poliittisilla ja taloudellisilla tekijöillä on erityistä merkitystä alalle. Politiikan osalta on huomioitava kylmän sodan päättymisen vaikutus ja siitä seuranneet muutokset kansainvälisessä ilmapiirissä, jossa uiko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa muotoillaan ja toteutetaan. Lisäksi on otettava huomioon tapahtunut kehitys EU:n yhteisessä uiko- ja turvallisuuspolitiikassa (YUTP), joka "käsittää kaikki Euroopan unionin turvallisuuteen liittyvät kysymykset, mukaan lukien pitkällä aikavälillä määriteltävä yhteinen puolustuspolitiikka, joka saattaa aikanaan johtaa yhteiseen puolustukseen". EU:n hallitusten välinen konferenssi tarkistaa parhaillaan Euroopan unionista sopimuksen YUTP: aa koskevia määräyksiä. NATOn ministerineuvoston kokouksessa Berliinissä heinäkuussa 1996 sovittiin, että Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteettiä kehitetään NATOn sisällä, ja WEU ja NATO työskentelevät parhaillaan Berliinissä tehtyjen päätösten toisiinsa liittyvien näkökohtien toteuttamiseksi. tehdyn teollisen itsenäisen 2. Taloudelliselta kannalta eurooppalaisten puolustuslaitteistojen kysyntä Euroopassa on laskenut vuodesta 1987 alkaen, ja maailmanlaajuiset asemarkkinat ovat käytännöllisesti katsoen puolittuneet viime vuosikymmenellä. Euroopan maiden ja puolustusbudjettien pienenemisellä on seurauksensa teknologisen puolustusperustan säilymiselle. Työllisyys on tällä alalla laskenut 37 % vuodesta 1984 (1,6 miljoonasta 1 miljoonaan). Tämä koskee erityisesti tiettyjä alueita, ja sillä on vaikutusta Euroopan ja innovaatiokyvylle kokonaisuudessaan. Markkinat ovat pirstaloituneet - aikavälillä 1988-92 Euroopan sisäinen kauppa muodosti vain 3 - 4 % kokonaishankinnoista. Euroopan teollisuuden kilpailukyky on heikentynyt suhteessa Yhdysvaltoihin 1980- luvulta alkaen, koska kilpailua ei ole ja koska suurtuotannosta saatavia etuja ei voida täysin hyödyntää. Puolustukseen liittyvän teollisuuden keskittyminen on edennyt Yhdysvalloissa paljon pitemmälle kuin Euroopassa, muun muassa siksi, että markkinat eivät ole USA:ssa niin pirstaloituneet, toimintaan liittyvät vaatimukset eivät ole Euroopassa riittävän pitkälle yhdenmukaistettuja ja lisäksi Euroopassa vaikuttavat monet eri turvallisuusnäkökohdat. tuotantoperustalle teollisuuden 3. Varustelualan erityispiirteet, jotka on tunnustettu yhteisön perustamisesta lähtien, otetaan huomioon perustamissopimuksen 223 artiklan määräyksissä. // joilla 4. Puolustukseen liittyvä teollisuus on strategista teollisuutta, jonka tuotteet voivat olla ensisijaisen tärkeitä kansalliselle puolustukselle. Toisin kuin muilla teollisuuden aloilla, ja taloudelliset näkökohdat ovat määrääviä, puolustuspolitiikka kansallista varustelupolitiikkaa. Täten myös poliittiset, strategiset ja turvallisuusnäkökohdat saavat merkitystä määriteltäessä toimintaedellytyksiä ja sen tuotteiden kysyntää. vaihtelevassa määrin myös teollisuudenalan turvallisuus- sanelee 5. EU:n puolustustarviketuotannosta 90 % on keskittynyt joihinkin jäsenvaltioihin: Ranskaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan, Italiaan ja Ruotsiin. 6. Koska ja ovat ainoita joissakin asiakkaita hallitukset tapauksissa puolustusteollisuuden tärkeimpiä omistajia, markkinat eroavat useimmista muista talouden aloista. Myös hallituksen ja puolustukseen liittyvällä alalla toimivien yritysten väliset suhteet vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa, esimerkiksi valtion osuuden ja T&K -rahoituksen määrän osalta. Hallitusten asema selittää monia alan erityispiirteitä, ja sillä on voimakas vaikutus alan muotoutumiseen ja rakenneuudistukseen. Samalla suhteessa teollisuudella erityisasema ja -velvollisuuksia. itsellään on tässä Seuraavat näkökohdat on otettava huomioon hallitusten asemaa pohdittaessa: - Ensiksikin varustelutuotanto ja -kauppa ovat riippuvaisia hallitusten myöntämistä luvista. - Toiseksi, koska hallitukset ovat ainoita asiakkaita, ne voivat näin ollen yksin tekniset eritelmät. Ainoina määrittää asiakkaina hallitukset määrittelevät teollisuuden tuotteiden kysynnän. liittyvät vaatimukset ja toimintaan - Lisäksi pitkäaikaista kysyntää ei voida varmuudella ennustaa, koska se on tarpeiden arviointiin ja riippuvainen uhkien kehityksestä, mikä vaikuttaa talousarvion suunnitteluun. - Lisäksi laatu-hintasuhde ei ole ainoa hankintapolitiikkaa määrittelevä peruste. teolliset ja (Korvaavia) vastaostoja vaativat yhteistyösopimukset, sekä turvallisuusnäkökohdat voivat myös olla merkittäviä. joihin poliittiset, taloudelliset sopimukset, strategiset sisältyvät - Lopuksi kansalliset takeita puolustusnäkökohdat toimitusvarmuudesta. Toimitusvarmuuden vaatimus on huomattavasti tärkeämpi kuin tavanomaisessa asiakas-tavarantoimittajasuhteessa. Tietyillä aloilla eräät jäsenvaltiot katsovat kotimaisen kapasiteetin olevan elintärkeä kansallinen etu. Tämän ei kuitenkaan pitäisi estää hallituksia ostamasta ulkopuoliselta tavarantoimittajalta. edellyttävät Il 7. Teollisuuden pitkän aikavälin teknologinen arvo on merkittävä. Tähän sisältyvät sekä teknologisen että teollisen kapasiteetin ylläpitäminen. Puolustusohjelmat voivat ulottua 20-30 vuoden ajanjaksolle, ja pitkien kehitysohjelmien vuoksi varusteilla voi olla jopa 30 vuoden tai pitempi käyttöikä. 8. Arkaluonteisia sotilaallisia tietoja koskeva salassapitovelvollisuus on kansallisen edun kannalta elintärkeää. Tämä voi johtaa kilpailun rajoituksiin ja tavanomaista läheisempiin suhteisiin asiakkaan ja tavarantoimittajan välillä. 9. Tutkimus- ja tuotekehityskulut ovat monien varustelualan tuotteiden osalta suhteettoman korkeat. Korkeita standardeja vaaditaan, koska teknologinen edistys on välttämätöntä kansalliselle puolustukselle. Investoinneista saatu tuotto on kuitenkin epävarma. Massatuotanto, joka voisi korvata korkeat T&K -kulut, on siviilituotantoon verrattuna harvinaista. Salassapitotarve saattaa estää teknologisten kehitysten levittämisen ja siitä saatavat taloudelliset hyödyt. Aina tarvitaan ainutkertaisia tuotteita, joiden tuottaminen saattaa olla epätaloudellista. Ohjelmien määrä on rajoitettu, ja joskus T&K -työryhmiä ei ohjelmien välillä voida pitää yllä puhtaasti kaupallisin keinoin. Markkinavoimien kaupallisten organisaatioiden ei voida olettaa tekevän tarpeellisia T&K -investointeja ja näin tarvitaan valtion tukea. ohjailemien 10. Joillakin puolustukseen liittyvillä teknologioilla voi olla sekä siviili- että sotilaallisia sovelluksia. Joillakin aloilla siviili- ja sotateknologian välillä on yhä enemmän yhteisvaikutusta, eikä edellä mainittuja puhtaasti sotilaallisiin ohjelmiin liittyviä erityispiirteitä ehkä voida tai kaksikäyttöisiin aloihin. soveltaa kaikkiin puolustukseen liittyviin 11. Alan vienti on hallituksen myöntämän luvan alaista. Asevientipolitiikat, joihin sisältyy jäsenvaltioiden vientiä koskevat valvontapolitiikat, vaihtelevat. Eurooppa neuvosto on hyväksynyt asevientiin sovellettavat yhteiset perusteet. Päätelmät ja suositukset 12. Lopuksi todettiin, että tähän asiakirjaan sisältyvästä puolustukseen liittyvän alan tutkittaessa edelleen muita Euroopan erityispiirteiden erittelystä on hyötyä varustelupolitiikan tilapäisen työryhmän asialistalla olevia kysymyksiä, ja se otetaan asianmukaisella tavalla huomioon muun muassa käytäessä perusteellisempaa keskustelua "EU:n sisällä tapahtuvan aseiden ja muiden puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtojen valvonnan yksinkertaistamisesta" ja "hankintapolitiikasta". Tilapäiselle työryhmälle suositetaan, että se pitäisi "puolustukseen liittyvän alan erityispiirteiden määrittelyn" asialistallaan, jotta se voisi kehittää erittelyä edelleen tulevan kehityksen pohjalta. 13 EUROOPAN KOMISSIO /LIITE n Puolustukseen liittyvää teollisuutta koskeva toimintasuunnitelma M Puolustukseen liittyvää teollisuutta koskeva toimintasuunnitelma I. Johdanto II. Puolustusteollisuuden rakenneuudistus III. Euroopan puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta 2 IV. Toimintasuunnitelman tavoitteet V. Toimet V. l Yhteisön sisäisten siirtojen yksinkertaistaminen V. 2 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö V. 3 Julkiset hankinnat V. 4 TTK (Tutkimus ja teknologinen kehittäminen) V. 5 Standardointi V. 6 Tullit V. 7 Innovaatiot, teknologian siirto ja pk-yritykset V. 8 Kilpailupolitiikka V. 9 Vienti V. 10 Rakennerahastot V. ll Verotus V. 12 Markkinoille pääsyn periaatteet V. 13 Esikuva-analyysi V. 14 Laajentuminen VI. Aikataulu 2 2 3 3 4 4 5 5 6 6 7 8 9 9 9 10 /f I. JOHDANTO Euroopan unionista tehty sopimus sekä uusi Amsterdamin sopimus tarjoavat puitteet puolustukseen liittyvää teollisuutta koskevalle toiminnalle, sillä niissä esitetään Euroopan unionin ja Länsi-Euroopan unionin (WEU) välisen yhteistyön lujittamista. Euroopan komissio voisi tämän yhteistyön yhteydessä tarjota käytettäviksi kokemustaan sekä oikeudellisia ja hallinnollisia rakenteitaan tämän uuden suhteen tukemiseksi. Kansalliselle pohjalle rakentuvan eurooppalaisen puolustusteollisuuden vaatima pikainen rakennemuutos edellyttää, että tälle teollisuudenalalle ja markkinoille joilla se toimii(sekä kysynnälle että tarjonnalle), luodaan Euroopan laajuinen ulottuvuus. Kysynnän osalta jäsenvaltioiden, WEU:n ja muiden monenvälisten järjestöjen asema on erityisen merkittävä sellaisilla aloilla kuten toimintaedellytysten yhdenmukaistaminen aikataulujen ja sisällön osalta sekä Euroopan asehankintaviraston perustaminen Euroopan laajuisten ohjelmien toteuttamista varten. Tarjonnan osalta ovat komission ja teollisuuden välillä viime kuukausina käydyt tiiviit keskustelut olleet hyödyllisiä, sillä teollisuus on niiden kuluessa pystynyt yksilöimään vaatimuksensa, joiden mukaan Euroopalle on välttämätöntä luoda vahva, yhtenäinen ja kilpailukykyinen puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta. Toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon ne teollisuuden esittämät näkökohdat, jotka kuuluvat Euroopan unionin toimivaltaan. Toimintasuunnitelma toteutetaan VI luvussa esitetyn aikataulun mukaisesti. Jotkut näistä toimista on laadittu rinnakkain yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa käsittelevän J. 2 artiklan mukaisen yhteisen kannan kanssa. II. PUOLUSTUSTEOLLISUUDEN RAKENNEUUDISTUS hiipuvaan Euroopan Vastauksena puolustusteollisuudessa saakka rakenneuudistus on toteutettu pääasiassa kansallisella tasolla, mutta näitä ponnisteluja on välttämätöntä jatkaa Euroopan tasolla. ja rakenneuudistusprosessi. Tähän kysyntään aloitettu lisääntyvään kilpailuun on on teollisuudelle annettava mahdollisuudet Euroopan tarvittava rakenneuudistusprosessi, tehdä yhteistyötä tai sulauttaa samankaltaisia tai toisiaan täydentäviä itsensä on toimintojaan sekä parantaa kilpailukykyään. Teollisuuden johdettava tätä kehitystä, mutta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten ja järjestöjen jotka mahdollistavat Euroopan puolustustarvikemarkkinoiden asianmukaisen toiminnan. Näitä kehyksiä luotaessa on otettava huomioon Euroopan teollisuuden maailmanlaajuinen asema. luomaan kehykset, on pyrittävä toteuttaa Ib III. EUROOPAN PUOLUSTUKSEEN LIITTYVÄ TEKNOLOGINEN JA TEOLLINEN PERUSTA Puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta, mukaan lukien teknologinen taitotieto, TTK-mahdollisuudet, koulutettu työvoima, tuotantolaitteet sekä markkinointi- ja vientikapasiteetti, on elintärkeä strateginen voimavara Euroopalle, ja sitä on sen vuoksi lujitettava ja pidettävä yllä. Tämä on tärkeää, koska se on - edellytys aidon Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetin luomiselle; - välttämätöntä huomattavan teknologisen ja teollisen perustan säilyttämiselle ja kehittämiselle, jolla on merkitystä sekä sotilas- että siviilikäytön kannalta; - merkittävä työllisyyteen vaikuttava tekijä erityisesti tietyillä alueilla Euroopassa ja monissa pk-yrityksissä. Nykyinen tilanne, jossa eurooppalaiset yritykset ovat pirstaloituneet liian moniin ja liian pieniin kansallisiin tavarantoimittajiin, ei ole enää kestävä. Nykyisellä rakenteella on muun muassa seuraavia seurauksia: - Kansallisten tavarantoimittajien toteuttama samankaltaisten teknologioiden ja järjestelmien kehittäminen on kallista; - Järjestelmäerät ovat riittämättömiksi. liian pieniä ja tästä johtuen suurtuotannon edut jäävät IV. TOIMINTASUUNNITELMAN TAVOITTEET Toimintasuunnitelman päätavoitteina on luoda tarvittavat edellytykset - Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn lujittamiselle; - puolustukseen liittyvän teknologisen ja teollisen perustan säilyttämiselle; - Euroopan puolustukseen liittyvän teknologisen ja teollisen perustan yhdistämiselle yleiseen talouteen päällekkäisyyksien välttämiseksi siviili-ja sotilastoiminnan välillä; - Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetille välttämättömien ennakkoehtojen luomiselle. V. TOIMET Jäljempänä ehdotettujen toimien aikataulu on esitetty VI luvussa. Aikataulusta käy ilmi, että komissio suorittaa rinnakkain sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä toteutettavia toimia. V. l Yhteisön sisäisten siirtojen yksinkertaistaminen liittyvien tuotteiden yhteisön sisäisiä siirtoja koskevat kansalliset Puolustukseen menettelyt ovat hankalia ja aikaa vieviä. Näiden menettelyjen yksinkertaistaminen voisi lisätä Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä, keventää hallinnollisia tehtäviä ja vähentää kustannuksia. 1} sitoutumista. tavoitetta ei voi saavuttaa jäsenvaltioiden ilman Yksinkertaistamista koskevaa välisten jäsenvaltioiden merkittävää ehdottamaan tulee luottamjärjestelmien yksinkertaistetun jota sovellettaisiin puolustukseen liittyvien tuotteiden kuljetuksiin Euroopan yhteisön sisällä. Järjestelmä käsittäisi vientiä ja jälleenvientiä koskevat takuut sekä mekanismit valvontaa ja seurantaa varten. lupajärjestelmän perustamista, perustamista. Sen edellyttää komissio Lisäksi vuoksi se V. 2 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö Eurooppalaisen yhtiön perussäännön luominen, joka edistäisi Euroopan laajuisesti teollisuudenalan toimivien yritysten perustamista ja johtamista, helpottaisi välttämätöntä rakenneuudistusta. Komissio jatkaa ponnistelujaan tällaisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi. tämän Eurooppalaisen yhtiön perussääntöä käsitelleen ns. Davignonin työryhmän raportissa avataan uusia mahdollisuuksia poliittisen yhteisymmärryksen löytämiselle tulevina kuukausina työntekijöiden osallistumisesta eurooppalaisen yhtiön hallintaan. Jos tämä este onnistutaan ylittämään, se voisi avata tien perussäännön hyväksymiselle eräänä Amsterdamin yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman ensisijaisena toimena. Siksi on tärkeää, että neuvosto antaa asiasta myönteisen päätöksen mahdollisimman pian. Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn V. 3 Julkiset hankinnat Puolustustarvikkeiden hankintaan sovellettavien konkreettisten sääntöjen järjestelmä vaikuttaa merkittävästi siihen, millä tavalla kilpailukykyinen puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta rakennetaan. Tässä yhteydessä olisi turvattava todellinen kilpailutilanne tarjouskilpailuissa aina kun se on mahdollista. Lisäksi on edistettävä teollisuuden peruskapasiteetin ja avainteknologioiden säilyttämistä ja kehittämistä Euroopan säännöillä on myös varmistettava toimitusten varmuus samalla kun ne mahdollistavat ylikapasiteetin välttämättömien asteittaisen poistamisen. tasolla. Näillä Tätä tarkoitusta varten on välttämätöntä laatia joukko puolustusalan hankintoja koskevia periaatteita, sääntöjä ja järjestelmiä, ottaen kuitenkin huomioon tarve hankkia laaja tuki tälle hankkeelle. Puolustusalan erityispiirteiden ja erityisesti luottamuksellisuuden ja toimitusvarmuuden tarpeen huomioon ottamiseksi niihin on kuitenkin tarvittaessa jätettävä riittävästi joustamisvaraa. Tästä syystä puolustusalan materiaalit voidaan jakaa kolmeen ryhmään: - Asevoimille muuhun kuin sotilaalliseen käyttöön tarkoitetut tuotteet, jotka eivät siten kuulu perustamissopimuksen 223 artiklan eivätkä direktiivin 93/36 2 artiklan soveltamisalaan (markkinat julistettu salaisiksi, elintärkeiden etujen suojeleminen, kansallinen tuotteisiin jo sovelletaan julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä, komissio tulee tarvittaessa tarkentamaan sopivimmassa muodossa näiden sääntöjen soveltamista koskevia ehtoja. turvallisuus jne. ). Koska näihin - Asevoimille sotilaalliseen käyttöön tarkoitetut tuotteet, jotka eivät kuitenkaan ole "erittäin arkaluontoisia puolustustarvikkeita". Komissio voisi nykyisten julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen pohjalta laatia melko joustavan joukon sääntöjä noudattaen kuitenkin samalla avoimuus- ja syrjimättömyysperiaatteita. I? - Erittäin arkaluontoiset puolustustarvikkeet, artiklan soveltamisalaan. Nämä tuotteet voitaisiin vapauttaa edellä mainituista säännöistä, jos sitä kyseisen maan turvallisuus tai elintärkeiden kansallisten etujen suojeleminen edellyttää. Tätä tarkoitusta varten olisi laadittava ilmoitusmekanismi, jotta taattaisiin tietty valvonnan ja avoimuuden taso. sisältyvät jotka 223 V. 4 TTK (Tutkimus ja teknologinen kehittäminen) Tutkimus- ja kehityskustannusten taso suhteessa liikevaihtoon on sotilasalalla yleisesti ottaen huomattavasti korkeampi kuin siviilialalla. Teknologia on tämän teollisuuden kannalta ratkaisevassa asemassa. Siviili- ja sotilasalan tutkimustoiminnan entistä läheisempi yhdistäminen on jo toteutunut tosiasia Yhdysvalloissa, erityisesti eräillä puolustukseen teollisuuden erityisaloilla kuten ilmailu- ja avaruusteollisuudessa. Komissio esimerkiksi korosti tätä ilmiötä analysoidessaan Boeingin ja McDonnell Douglasin fuusiota. liittyvän Olisi siis suotavaa, että eurooppalaiset yhtiöt sekä jäsenvaltiot vetäisivät tästä kehityksestä johtopäätöksensä, mitä tulee näiden teollisuudenalojen rakenneuudistukseen, tutkimusryhmien yhdistämiseen sekä tiettyjen sotilaallisten hankintojen vaikutukseen siviilialan teknologisen suorituskyvyn kannalta. Yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä4 koskevassa puiteohjelmassa keskitytään pelkästään siviilialan tavoitteisiin. Joitakin ohjelman kattamia teknologian osa-alueita (esimerkiksi materiaalit, tieto- ja tietoliikennetekniikka) voidaan hyödyntää monilla aloilla; näiden teknologioiden kehittäminen voi edistää puolustuksen teknologisen perustan ja puolustusteollisuuden kilpailukyvyn parantamista. Komissio katsoo myös, että kansallisten ja eurooppalaisten tutkimusohjelmien toisiaan tuhlaaminen täydentävyyttä olisi vahvistettava, päällekkäiseen työhön. jotta vältettäisiin voimavarojen V. 5 Standardointi Eurooppalaisten Euroopan puolustusteollisuuden perustan lujittaminen edellyttävät ponnisteluja jäsenvaltioiden puolustusministeriöiden tällä hetkellä soveltamien standardien järkeistämiseksi. puolustustarvikemarkkinoiden perustaminen ja Sotilasjärjestelmissä hyödynnetään entistä enemmän kaksikäyttöistä teknologiaa, ja tämänhetkisen suuntauksen mukaan siviilistandardeja pyritään käyttämään niin pitkälle kuin mahdollista. Olisi myös otettava huomioon Yhdysvalloissa parhaillaan käynnissä oleva sotilasstandardien korvaaminen siviilistandardeilla, jottei Euroopan teollisuus huomaisi joutuvansa epäedulliseen asemaan. Kansainvälisten teollisten standardien käytön edistämiseksi komissio ehdottaa yhteisön standardoinnin alalta saamien kokemusten hyödyntämistä. 4 Komissio antoi 9. huhtikuuta 1997 ehdotuksen viidenneksi puiteohjelmaksi (K0M(97)I42). ,f\ 4 Siksi komissio aikoo toteuttaa seuraavia toimia: - kutsutaan koolle asianomaiset teolliset piirit laatimaan työohjelma puolustustarvikeohjelmien yhtenäisen standardointijärjestelmän kehittämistä varten, - arvioidaan erilaisia mahdollisuuksia ja keinoja perustaa NATOn ja eurooppalaisten standardointielinten välinen säännöllinen tietojenvaihtojärjestelmä, jotta päällekkäisen työn vaara vähennettäisiin tulevaisuudessa mahdollisimman pieneksi, tarjotaan yhteisön tason tukea niille standardointijärjestöille, jotka ovat yhtä mieltä toimintataipeesta. Tämän tuen yhteydessä kiinnitetään erityisesti huomiota kyseisten teollisuudenalojen (kuten ilmailu-, avaruus-, elektroniikka- ja koneteollisuuden) ominaispiirteisiin sekä siihen, miten liittyvät erityisesti puolustukseen. tuen kattamat alat - V. 6 Tullit Tuontitavaroita koskevat yhtenäiset tullitariffit ovat tulliliiton ja yhtenäismarkkinoiden perusperiaate. Perustamissopimuksen 28 artikla on näin ollen ainoa mahdollinen oikeusperusta yksipuolisten suspensiojärjestelyjen myöntämiselle. Tässä yhteydessä sotilaallisten tai kaksikäyttöisten toisistaan poikkeavat kansalliset tariffijärjestelyt aiheuttavat toimijoiden eriarvoista kohtelua, ja tästä syystä on luotava kyseisten tuotteiden tariffijärjestelyjä koskevat yhteiset säännöt. tuontia koskevat tuotteiden Näin ollen: - olisi tehtävä lainsäädäntöaloitteita tarif fij ärjestelyj en yhdenmukaistamiseksi, jotta varmistetaan kaikkien toimijoiden yhtäläinen kohtelu koko yhteisön alueella, - komission vuonna 1988 esittämä ehdotus tiettyjä aseita ja sotilastarvikkeita koskevien tuontitullien väliaikaisesta suspendoimisesta olisi tarkistettava ja hyväksyttävä. V. 7 Innovaatiot, teknologian siirtoja pk-yritykset Komission vuoden 1995 joulukuussa julkaisemassa innovaatioita koskevassa vihreässä kirjassa tunnustetaan puolustusteknologian mahdollinen siviilikäyttö. Teknologian siirtoa edistävät yleiset politiikat voivat helpottaa puolustusteknologian hyödyntämistä siviilialalla, ja niissä olisi otettava huomioon myös pk-yritykset, koska niillä on merkittävä asema tässä prosessissa. Komissio tukee tässä yhteydessä aloitteita, jotka koskevat ideoiden, teknologioiden ja parhaiden käytäntöjen levittämistä. Komissio tukee edelleen erityisesti seuraavia toimia: - tavarantoimittajien tavarantoimittajien tapahtumien järjestäminen, ja keskinäisten (esimerkiksi tutkimuslaitosten välisten, Interprise-ohjelma) kumppanuutta sekä edistävien - suurimpien tavaranhankkijöiden ja tavarantoimittajien välisten, kumppanuutta edistävien tapahtumien järjestäminen (esimerkiksi IBEX-messut). W V. 8 Kilpailupolitiikka Euroopan puolustusteollisuuden yhtenäismarkkinoiden syntyminen yhteisten ohjelmien, välttämättömien rakenneuudistusten ja eurooppalaisten yhteenliittymien sekä julkisia hankintoja yhteisön kilpailupolitiikassa tutkitaan tarkoituksenmukaisella tavalla kaikki puolustusteollisuuteen liittyvät kilpailukysymykset. sääntöjen myötä edellyttää, koskevien yhteisten että Euroopan teollisuuden rakenneuudistusprosessi, erityisesti puolustusteollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, on synnyttänyt ja synnyttää jatkossakin yhä enemmän yrityssulautumia ja yritysten välistä yhteistyötä Euroopan unionin sisällä. Tällaista kehitystä on pidettävä tervetulleena, koska se on dynaamisen kilpailun asettamien vaatimusten mukaista ja sen avulla pystytään kasvattamaan Euroopan teollisuuden ja erityisesti puolustusteollisuuden kilpailukykyä, kunhan tämä kehitys ei vain vähennä kilpailua pysyvästi. Tästä syystä yhteisön kilpailupolitiikka ja erityisesti yhteisön yrityssulautumien valvontaa koskeva asetus tarjoaa selkeät puitteet ja mahdollisuuden nopeisiin päätöksiin ja yhteistyön helpottamiseksi, jotka eivät kyseenalaista tehokasta kilpailua. Lisäksi yhteisön suorittama valtiontukien valvonta kaikilla teollisuudenaloilla, puolustusteollisuus mukaan lukien, antaa mahdollisuuden välttämättömiä rakenneuudistusten toteuttamiseksi - siinä määrin kuin ne nopeuttavat muutoksia, edistävät tutkimusta, kehittämistä ja innovaatioita sekä vähentävät uudelleenjärjestelyn yhteiskunnallisia vaikutuksia - ja riittävän toimitusvarmuuden säilyttämiseksi, ja toisaalta tuet, joita jäsenvaltiot myöntävät ainoastaan suojatakseen kansallisia yrityksiä ja jotka eivät edistä alan yleistä kilpailukykyä. sellaisten yritysten välisten keskittymien toisistaan erottaa jotka tuet, ovat Tämän vuoksi on tärkeää tunnustaa puolustusteollisuuden erityisasema yhteisön kilpailupolitiikkaa sovellettaessa ottamalla erityisesti huomioon näiden markkinoiden maantieteellinen laajuus. Vaikka tätä laajuutta voidaankin rajoittaa julkisia hankintoja koskevilla säännöillä ja hallinnollisilla menettelyillä, voidaan joidenkin tuotteiden osalta käydä yhä laajempaa kilpailua Euroopan tai jopa maailmanlaajuisella tasolla. Tässä yhteydessä komissio ottaa erityisesti huomioon sen, millä tavalla aseita tuottavien kolmansien maiden hallitukset muotoilevat kilpailulainsäädäntöään ja soveltavat sitä oman maansa teollisuuteen. V. 9 Vienti Kaksikäyttöiset tuotteet ja teknologiat Neuvosto hyväksyi komission ehdottaman kaksikäyttöisten tuotteiden viennin valvontaa koskevan yhteisen järjestelmän vuoden 1994 joulukuussa. Se perustuu kahteen oikeudelliseen välineeseen: perustamissopimuksen 113 artiklan pohjalta annettuun asetukseen (ETY) N:o 3381/94 sekä yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevaan muodostavat yhteistuimintasopimukseen kokonaisvaltaisen järjestelmän. Tämä järjestelmä heijastelee kansainvälisiä järjestelyjä, joiden tarkoituksena on estää joukkotuhoaseiden leviäminen. (94/942 /YUTP), yhdessä jotka Kaksikäyttöisten tuotteiden osalta teollisuutta ja viranomaisia pyydetään esittämään todisteita mahdollisesta epäsuotuisasta asemasta, jonka Euroopan viennin valvonta niille aiheuttaa Yhdysvaltojen ja Japanin viennin valvontaan verrattuna. Komissio toimii tilanteen tasapainottamiseksi ja tarvittaessa tasapuolisen toimintaympäristön luomiseksi tällä alalla. Äl Komissio laatii raportin kaksikäyttöisiä tuotteita koskevan asetuksen soveltamisesta ja mahdollisesti ehdotuksia nykyisen järjestelmän lujittamiseksi ja parantamiseksi ottaen erityisesti huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-70/94 ja C-83/94 antamat kuuluvat perustamissopimuksen 113 artiklassa määritellyn yhteisen kauppapolitiikan piiriin. että kaksikäyttöiset päätökset, todetaan, tuotteet joissa Tavanomaiset aseet Ylikansallisen yhteistyön ja sulautumien muodossa toteutettava lisääntynyt teollinen yhteistyö on välttämätöntä tehokkaan teollisuusrakenteen aikaansaamiseksi. Toisistaan tälle yhteistyölle aiheutuvat esteet on näin ollen poikkeavista vientipolitiikoista poistettava kiireellisesti. Tässä yhteydessä olisi muistettava, että poliittiset suuntaviivat ovat jo olemassa, erityisesti Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa (kesäkuussa 1991) ja Lissabonissa (kesäkuussa 1992) pitämissään kokouksissa hyväksymät kahdeksan perustetta, joiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita niiden aseidenvientiä koskevissa päätöksissä. Koska yhteisen pohjan kehittäminen aseidenvientipolitiikkojen yhdenmukaistamiselle on vaikeaa, tässä prosessissa on edettävä vaiheittain. Ensinnäkin neuvostossa olisi lisättävä soveltamista. Toiseksi tietojenvaihtoa edellä mainittujen kahdeksan perusteen koskevat jäsenvaltioiden toimintasäännöt. Tämän tavoitteen saavuttaminen olisi huomattava edistysaskel, ja Yhdistynyt kuningaskunta on tulevan puheenjohtajakauden ensisijaisista aiheista. tämän olevan yksi hyväksyttävä EU:n aseidenvientiä ilmoittanut puitteissa olisi sen Euroopan parlamentin komission puolustusteollisuutta koskevasta tiedonannosta toukokuussa 1997 antamassa päätöslauselmassa tuettiin tätä tiedonantoa sekä pyydettiin komissiota laatimaan valkoinen kirja aseidenvientipolitiikasta. Komissio aikoo laatia tällaisen valkoisen kirjan ja muotoilla siinä erilaisia vaihtoehtoja, joiden avulla voitaisiin edetä kohti yhteistä aseidenvientipolitiikkaa, mikä edistäisi osaltaan tehokkaiden toimintasääntöjen vahvistamista. Yhteistyöohjelmien suhteen lisäedistystä voitaisiin saavuttaa eräiden kokemusten perusteella, nimittäin noudattamalla periaatetta, jonka mukaan sovelletaan sen maan vientisääntöjä, johon ensisijainen tavarantoimittaja on sijoittunut tai jossa lopullinen kokoaminen ja varsinainen vienti tapahtuu. V. 10 Rakennerahastot täydennysosa) komissio ehdottaa Agenda 2000:ssa rakennerahastojen uudistamista uusien rahoitusnäkymien perusteella (ajanjakso 2000 - 2006). tiedote N:o 5/97, (EU:n jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä Uuteen rakennerahastoja koskevaan järjestelmään sisältyy kolme tavoitetta. Tavoite 1 koskee kehityksessä rakenteellista mukauttamista. Tavoite 2 y määritelleen uudelleen, ja se koskee muita rakenteellisista ongelmista kärsiviä alueita. Näitä ovat taloudellisista muutoksista (teollisuuden tai palvelujen alalla) kärsivät alueet, taantuvat maaseutualueet, kalastusteollisuudesta tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet. Rajoitettu määrä riippuvaiset kriisialueet tähtäävän merkittäviä alueita olisi yksilöitävä inhimillisiä kokonaisvaltaisen voimavaroja koskevaan strategiaan edelle alueiden ulkopuolella. strategian mahdollistamiseksi. Tavoite 3 taloudelliseen monimuotoisuuteen tähtää ja Otä Komissio esittää Agenda 2000: ssa lukuisten erityisten yhteisöaloitteiden lopettamista. Näihin sisältyy myös aloite, joka koskee puolustuksesta riippuvaisten alueiden uudistamista, koska nämä tavoitteet voidaan yhdistää sellaisinaan edellä mainittuihin ohjelmiin. liittyvän innovaatioihin, Puolustukseen ja teollisuuden mahdollista monimuotoistamisen tarvetta on pohdittava seuraavan ohjelmointikauden uusia uudelleensuuntaamisen ohjelmia harkittaessa. Tavoitetta 2 tukevat uudet ohjelmat olisi kohdistettava talouden uudistamiseen ja monimuotoistamiseen myös yhdestä taantuvasta talouden alasta riippuvaisilla alueilla. Tämän vuoksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pk-yrityksiin ja kehitykseen, ympäristönsuojeluun ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Tässä yhteydessä myös puolustusteollisuuteen tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistamistoimien kohteena. Samanlaista lähestymistapaa voidaan noudattaa tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. Lisäksi tavoitteen 3 toimilla voidaan edistää työntekijöiden sopeutumista teollisuudessa tapahtuviin muutoksiin. liittyvä alueellinen uudistaminen voi olla koulutukseen, ammatilliseen paikalliseen V. ll Verotus Välillinen verotus Komissio julkaisi heinäkuussa 1996 ehdotuksensa Euroopan yhteisön yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevaksi ohjelmaksi (KOM(96)328 lopullinen). Yhteisen järjestelmän onnistuminen edellyttää, että uuden järjestelmän peruspiirteiden on taattava seuraavat seikat: - ja jäsenvaltioiden sisäisiä EU:n jäsenvaltioiden välisiä liiketoimia ei eroteta toisistaan, - kaikkia liiketoimia verotetaan EU:ssa alkuperää koskevan periaatteen mukaisesti, - luodaan uusi järjestelmä tavaroiden ja palvelujen toimituspaikkaa koskevan päätöksen tekemiseksi, - alv-maksuja yksinkertaistetaan. Komissio uskoo, että uusi järjestelmä hyödyntää myös puolustusteollisuutta. Komissio aikoo rinnakkain uuden järjestelmän kanssa varmistaa myös kahdeksannen direktiivin täydellisemmän täytäntöönpanon. Suora verotus Osana uutta verotusta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaansa komissio antoi marraskuussa 1997 tiedonannon verotuspaketista, jonka osalta se pyytää jäsenvaltioita pääsemään poliittiseen sopimukseen. Pakettiin sisältyy pyyntö, että jäsenvaltiot tekisivät poliittisen sitoumuksen hyväksyä nopeasti yritysten välisten korko- ja rojalti maksujen ennakonpidätysten poistamista koskeva direktiivi. Tällaisella direktiivillä poistettaisiin merkittävä yritysten välisiä pääoman ja teknologian siirtoja hankaloittava este, sillä nämä ennakonpidätykset vaikeuttavat taloudellisten toimijoiden toimintaa: ne voivat sisältää aikaa vieviä muodollisuuksia, joskus kaksinkertaiseen verotukseen. aiheuttaa kassavirtatappioita johtaa ja Komission uusi korkoja ja rojalteja koskeva direktiiviehdotus esitettäneen vuoden 1998 alussa. a3 V. 12 Markkinoille pääsvn periaatteet Yhteisön olisi vertailukelpoisen ja tehokkaan markkinoille pääsyn periaatteiden pohjalta pyrittävä poistamaan eurooppalaisten viejien kohtaamia esteitä, tullimaksut mukaan lukien. Yhdysvaltojen tapauksessa (jonka osalta Euroopan unionin kauppatase on suhteessa 1:6) asia voitaisiin ottaa esille Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisen kaupallisen keskustelun yhteydessä, jos Euroopan ja Amerikan teollisuus niin haluaa, tai uuden Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen suhteiden asialistan yhteydessä (uutta Atlantin yli ulottuvaa markkina-aluetta koskeva luku). V. 13 Esikuva-analyysi teollisuuspolitiikan eräänä tavoitteena on edistää esikuva-analyysin Komission (benchmarking) käyttöä Euroopan teollisuuden kilpailukykyä parantavana ja parhaita toimintatapoja levittävänä välineenä. Komissio aikoo kuulla teollisuuden edustajia ja muita asiaankuuluvia toimijoita esikuva-analyysin käyttämisestä tietyillä aloilla, jotka saattavat vaikuttaa puolustukseen teollisuuden kilpailukykyyn. Esikuva- analyysissa voitaisiin esimerkiksi tarkastella parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät siviili- ja sotilaskäytössä tarvittavan tietotekniikan yhteisvaikutuksen hyödyntämiseen, siviili- ja sotilasstandardien yhdenmukaistamiseen tai monenvälisiin hankkeisiin. liittyvän V. 14 Laajentuminen Komissio käynnistää tutkimuksen voidakseen arvioida paremmin Keski- ja Itä-Euroopan maiden puolustusteollisuuden tilannetta. Tutkimuksen tuloksia ja muita asiaankuuluvia tietoja olisi käytettävä perustana jatkotutkimusten ja -arviointien tekemiseen seuraavista aiheista: - Keski- ja Itä-Euroopan maiden puolustus- ja teollisuusperustan potentiaali sekä sen vaikutus Euroopan teollisuuteen; teollisen yhteistyön edistämisen merkitys ja parhaat keinot sen toteuttamiseksi. - il VI. TOIMINTASUUNNITELMASSA ESITETTYJEN KESKEISTEN TOIMIEN AIKATAULU Ala ___ V. l Yhteisön Toimi sisäiset Komissio ehdottaa yksinkertaistettua lupa- 1998 Aikataulu siirrot V. 2 Eurooppalaisen järjestelmää Neuvoston päätös 1998 yhtiön perussääntö Julkiset hankinnat Ehdotus puolustusalan julkisia hankintoja 1998-1999 V. 3 koskeviksi säännöiksi Kansallisten ja tutkimusohjelmien toisiaan täydentävyyden varmistaminen Tutkimuksen viimeisteleminen eurooppalaisten 1998-1999 Vuoden vuosipuolisko 1998 toinen yhtenäisen Vuoden 1998 loppu lainsäädäntö-aloitteita Vuoden 1998 loppu yhdenmukaistamiseksi tekee laatiminen yksilöimiseksi Työohjelman standardijärjestelmän puolustuslaitteiden ohjelmointia varten Komissio tariffijärjestelyjen yhteisössä Komission suspendoimisesta vuonna 1998 tekemän ehdotuksen uudistaminen ja hyväksyminen Tuetaan edelleen sellaisia aloitteita kuten Käynnissä INTERPRISE, IBEX tuontitullien väliaikaisesta Vuoden 1998 loppu Puolustusteollisuuden huomioon ottaminen kilpailuarvioinneissa erityispiirteiden Käynnissä - Raportti kaksikäyttöisiä tuotteita Vuoden 1998 V. 4 TTK V. 5 Standardointi V. 6 Tullit V. 7 Innovaatiot, teknologian siirto ja pk-yritykset V. 8 Kilpailupolitiikka V. 9 Vienti - Kaksikäyttöiset tuotteet teknologiat Tavanomaiset aseet ja koskevan asetuksen soveltamisesta - Valkoinen kirja - Ehdotus toimintasäännöiksi ensimmäinen vuosipuolisko Vuoden ensimmäinen vuosipuolisko Valkoisen mukaisesti 1998 kirjan 1998 V. 10 Rakennerahastot - Ehdotus koheesiopolitiikan yleiseksi Vuoden Agenda 2000:n ensimmäinen puolisko uudistamiseksi mukaisesti - Ehdotusten käsittely neuvostossa ja Vuoden parlamentissa sekä muiden toimielinten puolisko ja järjestöjen kuuleminen 1998 toinen - Uuden asetuksen/kehyksen Vuoden 1998 loppu - täytäntöönpano V. ll Välillinen verotus Keskustelujen jatkaminen neuvostossa Direktiiviehdotus koroista ja rojalteista Aihe otetaan esille Euroopan unionin ja 1998-1999 Suora verotus V. l2 Markkinoille pääsyn periaatteet Yhdysvaltojen vuoden 1999 loppu Käynnissä Vuoden 1998 alku V. l3 Esikuva-analyysi V. l4 Laajentuminen välisen kaupallisen keskustelun yhteydessä, jos EU:n ja USA:n teollisuus niin haluavat, tai uudella EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden asialistalla Komissio kuulee toimijoita esikuva-analyysin toteuttamisesta puolustusteollisuudessa Tutkimuksen viimeisteleminen kohdistuvien Teollisuuteen teollisuutta ja muita 1998-2000 Vuoden 1998 loppu vaikutusten 1998-2000 | arvioiminen 10 jf ISSN 1024-4492 KOM(97) 583 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 10 01 15 Luettelonumero : CB-CO-97-627-FI-C ISBN 92-78-27698-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg cLio


title: Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για την κατανομή, για το 1998, των ποσοστώσεων αλιευμάτων μεταξύ των κρατών μελών για τα σκάφη που αλιεύουν στα ύδατα της Λετονίας

eurovoc_concepts:
EU Member State
Latvia
catch quota
fishing area
fishing vessel

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 04. 12. 1997 COM(97) 663 τελικό Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ Κ για την κατανομή, για το 1998, των ποσοστώσεων αλιευμάτων μεταξύ των κρατών μελών για τα σκάφη που αλιεύουν στα ύδατα της Λετονίας (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Οι διαβουλεύσεις μεταξύ της Κοινότητας και της Λετονίας, πραγματοποιήθηκαν στη Ρίγα από τις 23 έως τις 24 Οκτωβρίου 1997, και κατέληξαν σε συμφωνημένα πρακτικά στα οποία ορίζεται η αμοιβαία αλιευτική ρύθμιση για το 1998. Αυτές οι διαβουλεύσεις πραγματοποιήθηκαν βάσει του νέου πλαισίου συμφωνίας για τις αλιευτικές σχέσεις μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Λετονίας, που μονογραφήθηκε στις Βρυξέλλες στις 19 Δεκεμβρίου 1996. Η αλιευτική ρύθμιση για το 1998 προβλέπει μεταξύ άλλων, ορισμένες αλιευτικές ποσοστώσεις για τα κοινοτικά σκάφη στην αλιευτική ζώνη της Λετονίας στο πλαίσιο της ανταλλαγής αλιευτικών δυνατοτήτων και της αμοιβαίας πρόσβασης στις ποσοστώσεις. Στόχος αυτής της πρότασης κανονισμού είναι η κατανομή μεταξύ των κρατών μελών των ποσοστώσεων που παραχωρήθηκαν για το 1998 στα κοινοτικά σκάφη τα οποία αλιεύουν στην αλιευτική ζώνη της Λετονίας σύμφωνα με τη ρύθμιση που αναφέρεται ανωτέρω. Ως συνέπεια της πράξης προσχώρησης της Αυστρίας, της Φινλανδίας και της Σουηδίας στην Ευρωπαϊκή Ένωση, ιδίως του άρθρο 121 παράγραφος 1, υποσημείωση 9, του πίνακα, τα κράτη μέλη της Κοινότητας με τη μορφή που είχε πριν από τη διεύρυνση αποζημιώθηκαν για το χαμηλό μερίδιο του αποθέματος γάδου που είναι κάτω από το επίπεδο που απαιτήθηκε από τη δήλωση του Συμβουλίου. Η Λετονία αποζημιώνεται για την ποσόστωση που έλαβε στα ύδατα της με χρηματοδοτική αντιστάθμιση 430. 300 ECU σύμφωνα με το άρθρο 4 της συμφωνίας με τις αλιευτικές σχέσεις μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Λετονίας. Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ /98 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της. Δεκεμβρίου 1997 για την κατανομή, για το 1998, των ποσοστώσεων αλιευμάτων μεταξύ των κρατών μελών για τα σκάφη που αλιεύουν στα ύδατα της Λετονίας ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη : τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1992 για τη θέσπιση κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια , και ιδίως το άρθρο 8 παράγραφος 4, την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας: ότι, σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στη συμφωνία αλιείας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Λετονίας2, και ιδίως τα άρθρα 3 και 6, η Κοινότητα, και η Λετονία προέβησαν σε διαβουλεύσεις για το θέμα των αμοιβαίων αλιευτικών δικαιωμάτων τους για το 1998 καθώς και για το θέμα της διαχειρίσεως των κοινών ζώντων πόρων- ότι, κατά τη διάρκεια των διαβουλεύσεων αυτών, οι αντιπροσωπείες συμφώνησαν να συστήσουν στις αντίστοιχες αρχές τους τον καθορισμό ορισμένων αλιευτικών ποσοστώσεων για τα σκάφη του άλλου μέρους όσον αφορά το 1998· ότι πρέπει, να ληφθούν τα αναγκαία μέτρα ώστε να εφαρμοστούν, για το 1998, τα αποτελέσματα των διαβουλεύσεων που διεξήχθησαν με τη Λετονία· ότι, για να εξασφαλιστεί αποτελεσματική διαχείριση των διαθέσιμων αλιευμάτων, στα ύδατα της Λετονίας, θα πρέπει να χορηγηθούν ποσοστώσεις στα κράτη μέλη σύμφωνα με το άρθρο 8 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92· ότι οι αλιευτικές δραστηριότητες που αναφέρονται στον παρόντα κανονισμό υπόκεινται στα μέτρα ελέγχου που προβλέπονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2847/93 του Συμβουλίου της 12ης Οκτο)βρίου 1993 για τη θέσπιση συστήματος ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής , ότι σύμφωνα με τις διατάξεις του άρθρου 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 847/96 του Συμβουλίου, οι επιπλέον όροι της ετήσιας διαχείρισης των TAC και των ποσοστώσεων , δεν έχουν συμφωνηθεί με τη Λετονία· ΕΕ αριθ. L 389 της 31. 12. 1992, σ. 1. Τροποποιημένος κανονισμός μετά την Πράξη Προσχώρησης του 1994 ΕΕ αριθ, L 332,20. 12. 1996, σ. 1 ΕΕαριθ. L 261 της 20,10. 1993, σ. 1 ΕΕ αριθ. L 115 της 09. 05. 1996, σ. 3 ότι για επιτακτικούς λόγους που αφορούν το κοινό συμφέρον, ο εν λόγω κανονισμός θ' αρχίσει να ισχύει από την 1η Ιανουαρίου 1998, ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Από την 1η Ιανουαρίου έως τις 31 Δεκεμβρίου 1998 επιτρέπεται σε σκάφη υπό σημαία κράτους μέλους να αλιεύουν στα ύδατα που εμπίπτουν στη δικαιοδοσία αλιείας της Λετονίας, σύμφωνα με τις ποσοστώσεις που καθορίζονται στο παράρτημα. Άρθρο 2 Η χρηματοδοτική συνδρομή που προβλέπεται στο άρθρο 4 της συμφωνίας για τις αλιευτικές σχέσεις μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Λετονίας καθορίζεται, για την περίοδο που αναφέρεται στο άρθρο 1, σε 430. 300 ECU και καταβάλεται σε λογαριασμό που ορίζει η Λετονία. Οι αλιευτικές ποσοστώσεις που αναφέρονται στο παράρτημα δεν υπόκεινται στους όρους που καθορίζονται στα άρθρα 2, 3 και 5 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 847/96. Άρθρο 3 Άρθρο 4 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσης του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Εφαρμόζεται από την 1η Ιανουαρίου 1998. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Βρυξέλλες,. Δεκεμβρίου 1997 Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κατανομή των ποσοστώσεων αλιευμάτων της Κοινότητας στα ύδατα της Λετονίας για το 1998 (σε τόνους νωπών ιχθύων για το σολομό: αριθμός ιχθύων) Είδη Γάδος Διαίρεση CIEM ΙΠ(δ) Ποσοστώσεις αλιευμάτων της Κοινότητας 1. 050 Ρέγγα ΙΠ(δ). 1. 200 Σολομός ΙΠ(δ) 6. 500 Παπαλίνα ΠΙ(δ) 6. 500 Ποσοστώσεις που χορηγήθηκαν στα κράτη μέλη 390 Δανία 170 Φινλανδία 175 Γερμανία 315 Σουηδία Δανία Φινλανδία Γερμανία Σουηδία Δανία Φινλανδία Γερμανία Σουηδία Δανία Φινλανδία Γερμανία Σουηδία. 5 70 0 430 200 2. 530 2. 430 280 1. 260 3. 780 0 1. 005 1. 715 ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΗ ΔΗΛΩΣΗ 1. ΤΙΤΛΟΣ: Πρόταση για κανονισμό του Συμβουλίου σχετικά με την κατανομή, για το 1998, αλιευτικών ποσοστώσεων μεταξύ των κρατών μελών για σκάφη που αλιεύουν στα ύδατα της Λετονίας 2. ΣΧΕΤΙΚΟ ΚΟΝΔΥΛΙΟ ΤΟΥ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: Β7-800 3. ΝΟΜΙΚΗ ΒΑΣΗ: Άρθρο 8 παράγραφος 4 του κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 4. ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ: 4. 1 Γενικός στόχος: διατήρηση και ανάπτυξη της παραδοσιακής δραστηριότητας των κοινοτικών αλιέων στα εσθονικά ύδατα εφοδιασμός της κοινοτικής αγοράς, και μείωση της αλιευτικής προσπάθειας στα κοινοτικά ύδατα 4. 2 Καλυπτόμενη περίοδος: Έτος 1998 5. ΚΑΤΑΤΑΞΗ ΤΩΝ ΔΑΠΑΝΩΝ: 5. 1 5. 2 ΥΛ ΑΠ 6. ΤΥΠΟΣ ΛΑΠΑΝΩΝ: Χρηματική αντιστάθμιση η οποία καταβάλλεται για αλιευτικές δυνατότητες στα ύδατα της Λετονίας. 7. ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΕΣ ΕΠΙΠΤΩΣΕΙΣ: ECU 430. 300 Η χρηματική αντιστάθμιση, πού προβλέπεται στο άρθρο 4 της συμφωνίας, αποτέλεσε αντικείμενο διαπραγμάτευσης με βάση τις μέσες τιμές του 1996 κατά την εκφόρτωση των αλιευμάτων σε κοινοτικά λιμάνια της Βαλτικής Θάλασσας. Η τιμή αυτή υπέστη μείωση για τις κατ'εκτίμηση δαπάνες εκμετάλλευσης των πλοίων για κάθε ένα από τα είδη ιχθύων. 7. 1 Μέθοδος υπολογισμού: iHta Συνολική χρηματική αντιστάθμιση (Άρθρο 4): ECU 430. 300 Μέση τιμή ECU/τόνος: 47,11 8. ΛΙΑΤΑΞΕΙΣ ΚΑΤΑ ΤΗΣ ΑΠΑΤΗΣ: Η χρηματοδοτική συνεισφορά που χορηγείται από την Κοινότητα, χρησιμοποιείται από τη Λετονία για την ανάπτυξη της διμερούς και πολυμερούς συνεργασίας στον τομέα της αλιείας σύμφωνα με το άρθρο 4 της συμφωνίας. Η διαχείριση του ποσού εξασφαλίζεται από το Εθνικό Συμβούλιο Αλιείας του Υπουργείου Γεωργίας της Δημοκρατίας της Λετονίας. 9. ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΑΝΑΛΥΣΗΣ ΚΟΣΤΟΥΣ/ΩΦΕΛΕΙ ΑΣ: Ο κοινοτικός στόλος στη Βαλτική Θάλασσα υπέστη σοβαρή ζημία από τις μειώσεις των αλιευτικών δυνατοτήτων, κυρίως λόγω βιολογικών παραγόντων (χαμηλή αλατότητα^του ύδατος, ασθένεια Μ-74) και ρύπανση των υδάτων. Οποιαδήποτε αύξηση των αλιευτικών δυνατοτήτων πάνω από τα σημερινά οριακά επίπεδα αλίευσης θα συμβάλλει στην αποφυγή της κατάρρευσης και εξαφάνισης του στόλου καθώς επίσης και των συναφών βιομηχανιών και υπηρεσιών της ξηράς. Θα αποφευχθεί επίσης, σε ορισμένη έκταση, η καταβολή πληρωμών στο πλαίσιο προγραμμάτων αποταμίευσης και κοινωνικών προγραμμάτων. Η εμπειρία μας έδειξε ότι η χρηματική αντιστάθμιση, που είναι παρόμοια με εκείνη του 1997, χρησιμοποιήθηκε κυρίως από την Εσθονία για την βελτίωση της επιστημονικής έρευνας των ιχθυαποθεμάτων καθώς και για την επιμόρφωση των διαχειριστών των ιχθυαποθεμάτων. Η αντιστάθμιση αυτή θα έχει ως αποτέλεσμα βελτιωμένη επιστημονική αξιολόγηση και ενίσχυση της αλιευτικής ζώνης της Εσθονίας και θα συμβάλει στην ορθολογικότερη εκμετάλλευση των αποθεμάτων προς όφελος όλων των ενδιαφερομένων φορέων στη Βαλτική Θάλασσα. Οι προτεινόμενες δαπάνες προβλέπονται στον δημοσιονομικό σχεδιασμό για την~ εν λόγω περίοδο. 10. ΛΙΟΙΚΗΤΙΚΕΣ ΔΑΠΑΝΕΣ: Η πρόταση δεν απαιτεί νέο προσωπικό της Επιτροπής ούτε και πρόσθετα διοικητικά έξοδα. ? ISSN 0254-1483 COM(97) 663 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 03 11 14 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-680-GR-C ISBN 92-78-28642-7 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο %


title: REGLAMENTO (CE) N° 2410/97 DE LA COMISIÓN de 4 de diciembre de 1997 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3945/97 von Roberta ANGELILLI an die Kommission. Staatliche Beihilfen für Unternehmen in heruntergekommenen Stadtvierteln

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid to undertakings
employment aid
less-favoured region
metropolis
socioeconomic conditions
urban area

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/99 (98/C 187/149) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3945/97 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (4. Dezember 1997) Betrifft: Staatliche Beihilfen fu¤r Unternehmen in heruntergekommenen Stadtvierteln Im Oktober 1996 verabschiedete die Kommission einen neuen Bezugsrahmen fu¤r staatliche Beihilfen fu¤r Unternehmen in benachteiligten Stadtvierteln. Bekanntlich war es den Mitgliedstaaten im Rahmen der vorangegangenen Regelung nicht mo¤glich, die zahlreichen sozialen und wirtschaftlichen Probleme, von denen die Randgebiete der gro(cid:223)en europa¤ischen Sta¤dte betroffen sind, in vo¤llig zufriedenstellender Weise zu beru¤cksichtigen. Der Ho¤chstsatz der Beihilfe war auf netto 26% der Investition und 10. 000 Ecu fu¤r jeden neu geschaffenen Arbeitsplatz festgesetzt. Diese Initiative sollte nach den Absichten der Kommission positiv zu einer Wiederbelebung der Bescha¤ftigung in den im allgemeinen von hoher Arbeitslosigkeit gekennzeichneten Stadtrandsiedlungen beitragen. Obwohl die Kommission die Mitgliedstaaten aufgefordert hatte, die neue Regelung, die eine Gu¤ltigkeitsdauer von 5 Jahren hat und spezifische Hilfsprogramme umfa(cid:223)t, zu nutzen, hat die italienische Regierung nach u¤ber 1 Jahr noch nicht alle erforderlichen Ma(cid:223)nahmen zur Einleitung der obengenannten Programme erlassen. Die Kommission wird daher um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: 1. Wie beurteilt sie den Ru¤ckstand der italienischen Regierung bei der Anpassung an die europa¤ische Regelung vor allem in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) die Gu¤ltigkeitsdauer der neuen Rechtsvorschriften lediglich auf 5 Jahre ab 1996 begrenzt ist? 2. Welche europa¤ischen Mitgliedstaaten haben bereits unter Anpassung an die Mitteilung der Kommission Hilfsprogramme fu¤r die Randgebiete der gro(cid:223)en Sta¤dte eingeleitet? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (13. Januar 1998) Wie die Kommission der Frau Abgeordneten bereits in ihrer Antwort auf ihre schriftliche Anfrage P-2628/97 (1) erkla¤rt hat, werden in dem von der Kommission am 2. Oktober 1996 angenommenen Gemeinschaftsrahmen fu¤r staatliche Beihilfen an Unternehmen in benachteiligten Stadtvierteln (2) die Vorschriften genannt, die bei der Bestimmung der als benachteiligte Stadtviertel anzusehenden Stadtgebiete zu befolgen sind; diese Stadtviertel ko¤nnen unter bestimmten Bedingungen und unter Einhaltung bestimmter Ho¤chstsa¤tze mit dem Gemeinsamen Markt vereinbare staatliche Beihilfen erhalten. Der Gemeinschaftsrahmen dient den Mitgliedstaaten also zur Aufkla¤rung und stellt keine an sie gerichtete Aufforderung zur Gewa¤hrung derartiger Beihilfen dar. Entscheidungen in diesem Bereich obliegen den Mitgliedstaaten. Sie mu¤ssen diese vor ihrer Annahme der Kommission zur Genehmigung vorlegen. Soweit die Kommission wei(cid:223), hat bisher nur Frankreich derartige Beihilfen gewa¤hrt. (1) ABl. C 82 vom 17. 3. 1998, S. 117. (2) ABl. C 146 vom 14. 5. 1997. (98/C 187/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3946/97 von Johannes Swoboda (PSE) an die Kommission (12. Dezember 1997) Betrifft: Meinungsfreiheit fu¤r das Open Society Institute-Croatia Laut Zeitungsberichten ist das Open Society Institute-Croatia unter starken Druck seitens Pra¤sident Tudjman bzw. seitens der Regierung gekommen. (International Herald Tribune, 25. 11. 1997, Seite 6, (cid:132)Tudjman(cid:146)s Vendetta(cid:147))


title: Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende verdeling over de Lid-Staten van de vangstquota voor 1998 voor vaartuigen die in de wateren van Letland vissen

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN <T -ir Brussel, 04. 12. 1997 COM(97) 663 def. Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD houdende verdeling over de Lid-Staten van de vangstquota voor 1998 voor vaartuigen die in de wateren van Letland vissen (door de Commissie ingediend) TOELICHTING De Gemeenschap en Letland hebben op 23 en 24 oktober 1997 in Riga overleg gepleegd en gemeenschappelijke conclusies bereikt over de wederzijdse visserijregeling voor 1998. Dit overleg heeft plaatsgevonden op grond van de nieuwe, op 19 december 1996 in Brussel ondertekende Overeenkomst inzake de visserij tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Letland. De visserijregeling voor 1998 voorziet onder meer in de vaststelling van vangstquota voor de vaartuigen van de Gemeenschap in de Letlandse visserijzone in het kader van de ruil van vangstmogelijkheden en wederzijdse quota. Dit voorstel voor een verordening betreft de verdeling over de Lid-Staten van de quota die in 1998 in het kader van de bovengenoemde regeling voor de vaartuigen van de Gemeenschap in de Letlandse visserijzone beschikbaar zijn. Als uitvloeisel van de Akte van toetreding van Oostenrijk, Finland en Zweden tot de Europese Unie en met name van artikel 121, lid 1, voetnoot 9 van de tabel, hebben de Lid-Staten van de Gemeenschap in haar samenstelling voor de meest recente toetreding compensatie voor hun lagere aandeel in de kabeljauw ontvangen tot het volgens de verklaring van de Raad vereiste niveau. Op grond van artikel 4 van de Overeenkomst inzake de visserij tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Letland ontvangt dit land voor de in zijn wateren toegekende quota een financiële compensatie van 430. 300 ecu. Voorstel voor VERORDENING (EG) Nr /98 VAN DE RAAD van. december 1997 houdende verdeling over de Lid-Staten van de vangstquota voor 1998 voor vaartuigen die in de wateren van Letland vissen DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3760/92 van de Raad van 20 december 1992 tot invoering van een communautaire regeling voor de visserij en de aquacultuur , inzonderheid op artikel 8, lid 4, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende dat de Gemeenschap en Letland overeenkomstig de procedure die is vastgesteld in de Overeenkomst inzake de visserij tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Letland( en inzonderheid in de artikelen 3 en 6, overleg hebben gepleegd over de wederzijdse visserijrechten in 1998 en over het beheer van de gemeenschappelijke visbestanden; Overwegende dat de delegaties bij dit overleg zijn overeengekomen hun onderscheiden autoriteiten aan te bevelen voor 1998 bepaalde vangstquota vast te stellen voor vaartuigen van de andere partij; Overwegende dat de nodige maatregelen dienen te worden getroffen om voor 1998 gevolg te geven aan de uitkomsten van het overleg met Letland; Overwegende dat voor een doeltreffend beheer van de vangstmogelijkheden in de wateren van Letland de beschikbare hoeveelheden overeenkomstig artikel 8 van Verordening (EEG) nr. 3760/92 moeten worden verdeeld in quota per Lid-Staat; Overwegende dat voor de onder deze verordening vallende visserijactiviteiten de controlemaatregelen gelden die zijn vastgesteld in Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad van 12 oktober 1993 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserij beleid , Overwegende dat met Letland geen overeenstemming is bereikt over aanvullende voorwaarden als bedoeld in artikel 2 van Verordening (EG) nr. 847/96 van de Raad(4) voor het meerjarenbeheer van de TACs en quota, Overwegende dat het. in het belang van beide partijen is dat deze verordening wordt toegepast met ingang van 1 januari 1998, (1) (2) (3) w (4) w PB nr. L 389 van 31. 12. 1992, blz. 1. Gewijzigd bij de Akte van toetreding van 1994 PB nr. L 332 van 20. 12. 1996, blz. 1. PB nr. L 261 van 20. 10. 1993, blz. 1 PB nr. L 115 van 9. 5. 1996, blz. 3. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Van 1 januari tot en met 31 december 1998 mogen vaartuigen die de vlag van een Lid-Staat voeren, in wateren onder visserij-jurisdictie van Letland, ten hoogste de in de bijlage vermelde hoeveelheden vangen. Artikel 2 De in artikel 4 van de Overeenkomst inzake de visserij tussen de Europese Gemeenschap en Letland bedoelde financiële vergoeding wordt voor de in artikel 1 vermelde periode vastgesteld op 430. 300 ecu, te betalen op een door Letland aan te wijzen rekening. Het bepaalde in de artikelen 2, 3 en in artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 847/96 van de Raad is niet van toepassing op de in de bijlage vastgestelde quota. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 1998. Artikel 4 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke Lid-Staat. Gedaan te Brussel,. december 1997. Voor de Raad De Voorzitter ^ BIJLAGE Verdeling van de vangstquota voor de Gemeenschap in de Letlandse wateren voor 1998 (in ton levend gewicht; voor zalm het aantal stuks) Soort Kabeljauw ICES- sector 111(d) 1. 050 Vangstquota van de Gemeenschap Aan de Lid-Staten toegewezen quota Haring 111(d) 1. 200 Zalm 111(d) 6. 500 Sprot 111(d) 6. 500 Denemarken Finland Duitsland Zweden Denemarken Finland Duitsland Zweden Denemarken Finland Duitsland Zweden Denemarken Finland Duitsland Zweden 390 170 175 315 570 0 430 200 2. 530 2. 430 280 1. 260 3. 780 0 1. 005 1. 715 € FINANCIEEL MEMORANDUM 1. TITEL: Voorstel voor een verordening van de Raad houdende verdeling over de Lid-Staten van de vangstquota voor 1998 voor vaartuigen die in de wateren van Letland vissen > 2. BEGROTINGSLIJN: B7-800 3. JURIDISCHE GRONDSLAG: Artikel 8, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 3760/92 van de Raad 4. OMSCHRIJVING: 4. 1 Algemene doelstellingen: • behoud en verdere ontwikkeling van de traditionele activiteit van vissers van de Lid-Staten in de wateren van Letland • bevoorrading van de markt van de Gemeenschap • vermindering van de visserij-inspanning in de wateren van de Gemeenschap 4. 2 Periode: 1998 5. INDELING VAN DE UITGAVEN: VU 5. 1 5. 2 GK 6. AARD VAN DE UITGAVEN: Financiële vergoeding voor de vangstmogelijkheden in de wateren van Letland 7. FINANCIËLE GEVOLGEN: 430. 300 ecu De in artikel 4 van de Overeenkomst genoemde financiële vergoeding is vastgesteld op grond van de gemiddelde aanvoerprijzen in de havens van de Gemeenschap aan de- Oostzee in 1996. Per vissoort is een bedrag in mindering gebracht voor de geraamde exploitatiekosten van de vloot. d> 7. 1 Wijze van berekening: Quota (in ton) KABELJAUW 1. 400 Gewogen gemiddelde aanvoerprijzen 1996 (ecu/ton) Marktwaarde (in ecu) Compensatiepercentage, d. w. z. in ecu 908 1. 271. 000 25% 317. 800 ZALM 32,5 2. 284 74. 230 25% 18. 558 » • I "' • I I I I I I H IU L L. J- HARING 1. 200 SPROT 6. 500 166,81 84,75 200. 172 12,5% 25. 020 550. 875 12,5% 68. 900 Totale financiële compensatie (Artikel 4): 430. 300 ecu Gemiddelde compensatie ecu/ton : 47. 11 BEPALINGEN OM FRAUDE TEGEN TE GAAN: De financiële vergoeding van de Gemeenschap wordt overeenkomstig artikel 4 van de Overeenkomst door Letland gebruikt voor de financiering van een Visserijfonds van Letland en voor de ontwikkeling van de bilaterale en multilaterale samenwerking op visserijgebied. De middelen worden beheerd door de Nationale Dienst voor de Visserij van het Ministerie van Land- en bosbouw van de Republiek Letland. GEGEVENS VOOR DE KOSTEN-BATENANALYSE: De communautaire vloot in de Oostzee heeft ernstig te lijden onder de teruglopende vangstmogelijkheden, voornamelijk als gevolg van biologische factoren (laag zoutgehalte van het water, M-74-ziekte) en waterverontreiniging. Elke verhoging van de vangstmogelijkheden tot boven het huidige voor de vloot precaire niveau kan mede het verdwijnen van de vloot en de aanverwante industrieën en diensten op het land helpen voorkomen. Tevens kan hiermee tot op zekere hoogte worden voorkomen dat middelen moeten worden uitgetrokken om het uit de vaart nemen van vaartuigen of sociale maatregelen te financieren. De financiële compensatie zal, zoals die welke in 1997 is betaald, hoofdzakelijk worden gebruikt om het visserij-onderzoek verder te verbeteren en managers op te leiden. Dit zal de wetenschappelijke waarnemingen en het beheer in de visserijzone van Letland ten goede komen en een rationelere exploitatie van de visbestanden helpen bewerkstelligen, in het belang van alle bij de visserij in de Oostzee betrokken partijen. De voorgestelde uitgaven zijn in de begrotingsprogrammering voor de betrokken periode opgenomen. 10. ADMINISTRATIEVE UITGAVEN: Het voorstel heeft geen gevolgen voor de personeelssterkte van de Commissie, noch voor de administratieve uitgaven. ? ISSN 0254-1513 COM(97) 663 def. DOCUMENTEN NL 03 11 14 Catalogusnummer : CB-CO-97-680-NL-C ISBN 92-78-28646-X Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg «


title: WRITTEN QUESTION No. 3945/97 by Roberta ANGELILLI to the Commission. State aids to undertakings in deprived urban areas

text: 16. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 187/99 (98/C 187/149) WRITTEN QUESTION P-3945/97 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (4 December 1997) Subject: State aids to undertakings in deprived urban areas In October 1996 the Commission adopted a new reference framework for state aids to undertakings in deprived urban areas. Under the previous system, the Member States had been unable to take full account of the wide range of social and economic problems obtaining in the outlying areas of Europe(cid:146)s major cities. The ceiling for such aid was set at 26% net of investment and ECU 10 000 for each new job created. The Commission(cid:146)s intention was to help boost employment in outlying areas, where unemployment rates are generally high. Despite the fact that the Commission called on the Member States to take advantage of this new legislative framework, which is valid for five years and provides for specific aid programmes, the Italian Government has as yet › more than a year since the framework(cid:146)s adoption › failed to adopt all the measures required to initiate such programmes. Given the above, would the Commission state: 1. its views on the Italian Government(cid:146)s tardiness in applying the new European rules, given in particular that they are valid for only five years from 1996? 2. which Member States have, pursuant to the Commission communication, already initiated aid programmes for outlying areas of major cities? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (13 January 1998) As the Commission indicated to the Honourable Member in its answer to Written Question No P-2628/97 (1), the guidelines on state aid for undertakings in deprived urban areas (2), adopted by it on 2 October 1996, lay down rules for identifying urban districts which can be classed as deprived urban areas eligible for state aid subject to certain conditions and ceilings which, if met, allow the aid to be considered compatible with the common market. Those rules are intended as clarification for Member States, not as an invitation to grant aid. It is the Member States which are responsible for taking decisions to grant aid and, if they do so, they are required to inform the Commission of any such plans they may have and to obtain its approval. It is the Commission(cid:146)s understanding that only France has so far proceeded to grant this aid. (1) OJ C 82, 17. 3. 1998, p. 117. (2) OJ C 146, 14. 5. 1997. (98/C 187/150) WRITTEN QUESTION E-3946/97 by Johannes Swoboda (PSE) to the Commission (12 December 1997) Subject: Freedom of expression for the Open Society Institute, Croatia According to newspaper reports, the Open Society Institute, Croatia, has come under heavy pressure from President Tudjman or the government (International Herald Tribune, 25 November 1997, p. 6, (cid:145)Tudjman(cid:146)s Vendetta(cid:146))


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2415/97, annettu 4 päivänä joulukuuta 1997, asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om fordeling for 1998 af visse fangstkvoter mellem medlemsstaterne for fartøjer, der udøver fiskeri i færøske farvande

eurovoc_concepts:
Denmark
Faroe Islands
authorised catch
catch quota
fishing rights

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 12. 1997 KOM(97)662 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om fordeling for 1998 af visse fangstkvoter mellem medlemsstaterne for fartøjer, der udøver fiskeri i færøske farvande (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE De konsultationer mellem Fællesskabet og Færøerne, der fandt sted i Torshavn fra den 13. til den 14. oktober 1997, førte til en aftale om gensidige fiskeriarrangementer for 1998. Disse arrangementer indebærer bl. a. , at EF-fartøjer får visse fangstkvoter i de færøske farvande. Formålet med dette forslag til forordning er at foretage en fordeling mellem medlemsstaterne af kvoterne i 1998 til EF-fartøjer, der fisker i den færøske zone i henhold til ovennævnte arrangementer. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /98 af. december 1997 om fordeling for 1998 af visse fangstkvoter mellem medlemsstaterne for fartøjer, der udøver fiskeri i færøske farvande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur^), særlig artikel 8, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen og ud fra følgende betragtninger: I overensstemmelse med proceduren i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og Færøernes landsstyre på den anden side har de to parter ført konsultationer om de gensidige fiskerirettigheder for 1998; som resultat af disse konsultationer er de to parter nået til enighed om ordninger for 1998, dér bl. a. omfatter tildeling af visse fangstkvoter for Fællesskabets fartøjer i den færøske fiskerizone; for at sikre en effektiv forvaltning af fangstmulighederne bør disse i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3760/92 fordeles mellem medlemsstaterne ved hjælp af kvoter; det fiskeri, der er omhandlet I denne forordning, skal undergives de relevante kontrolforanstaltninger i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik^ ); • der blev ikke aftalt ekstra forholdsregler med Færøerne i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96<3) om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år; det er af almene hensyn strengt nødvendigt, at denne forordning anvendes fra den 1. januar 1998 - <l) <2> (3) EFT L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordning ændret ved 1994-tiltrædelsesakten. EFT L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. EFTL115af9. 5. 1996,s. 3. I UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fra den 1. januar til den 31. december 1998 må de fangster, som under ordningen for gensidige fiskerirettigheder for 1998 tages af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, i farvande henhørende under færøsk fiskerijurisdiktion, ikke overstige de i bilaget fastsatte kvoter. De i bilaget omhandlede fiskekvoter er ikke omfattet af betingelserne i artikel 2, 3 og 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96. Artikel 2 H Artikels Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den december 1997. På Rådets vegne Formand FordeliîigeE af Fællesskabets fangstkvoter i færøske farvaBde for 1998, BILAG jf. artikel 1 (tons, levende vægt) #fâ*;ï ICES-afsnit Fællesskabets fangstkvoter Medlemsstaternes kvoter Torsk, kuller Vbl 500 Sej Vb 2 500 Rødfisk Vb 7 000 Byrkelange, lange Vb 3 600 O) Blåhvilling Vb 25 000 Fladfisk Vb GOO1" Makrel Andre arter Vb Vb 270 760 (3) Frankrig Tyskland Det For. Kongerige Belgien Frankrig Tyskland Nederlandene Det For. Kongerige Belgien Frankrig Tyskland Det For. Kongerige Frankrig Tyskland Det For. Kongerige I Danmark j I Frankrig | Tyskland ! Nederlandene I | Det For. Kongerige ! Frankrig Tyskland Det For. Kongerige — s 1 Danmark j Frankrig Tyskland Det For. Kongerige 60 10 430 50 1 510 310 50 580 50 435 6 440 75 2 340 1 055 205 11000 3 000 ,, A nn 11 000 140 180 680 3 270 275 305 180 (1) (2) ^ Bifangster af skolæst og sort sabelfisk skal modregnes i denne kvote. Herunder hellefisk. Undtagen fiskearter uden handelsværdi. r ISSN 0254-1459 KOM(97) 662 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 11 14 Katalognummer : CB-CO-97-679-DA-C ISBN 92-78-28629-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Commission Regulation (EC) No 2426/97 of 4 December 1997 concerning the stopping of fishing for Atlantic redfish by vessels flying the flag of Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
catch quota
fishery management
fishing rights
sea fish
ship's flag

formats: html pdfa1b print