title: PRILOGA 1 KJOTSKI PROTOKOL K OKVIRNI KONVENCIJI ZDRUŽENIH NARODOV O SPREMEMBI PODNEBJA

eurovoc_concepts:
Kyoto Protocol
air quality
climate change
environmental policy
environmental protection
greenhouse gas

text: 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 27 22002A0515(01) L 130/4 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 15. 5. 2002 PRILOGA I KJOTSKI PROTOKOL K OKVIRNI KONVENCIJI ZDRUŽENIH NARODOV O SPREMEMBI PODNEBJA POGODBENICE TEGA PROTOKOLA - KOT pogodbenice Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja, v nadaljnjem besedilu „konvencija“, PRI URESNIČEVANJU končnega cilja konvencije, opredeljenega v njenem členu 2, OB SKLICEVANJU na določbe konvencije, V SKLADU Z NAČELI iz člena 3 Konvencije, V SKLADU z Berlinskim mandatom, sprejetim s sklepom 1/CP. 1 na prvem zasedanju Konference pogodbenic konvencije - SO SE DOGOVORILE NASLEDNJE: Člen 1 7. „Pogodbenica iz Priloge I“ pomeni pogodbenico iz Priloge I h konvenciji, ki se lahko spremeni, ali pogodbenico, ki pošlje obvestilo v skladu z odstavkom 2(g) člena 4 konvencije. V tem protokolu se uporabljajo izrazi, opredeljeni v členu 1 kon- vencije. Poleg tega: Člen 2 1. „Konferenca pogodbenic“ pomeni Konferenco pogodbenic Konvencije. 1. Vsaka pogodbenica iz Priloge I zaradi spodbujanja trajnost- nega razvoja pri izpolnjevanju svojih obveznosti za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij iz člena 3: 2. „Konvencija“ pomeni Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, sprejeto 9. maja 1992 v New Yorku. (a) glede na razmere v svoji državi izvaja in/ali podrobneje opre- deli usmeritve in ukrepe, kakor so: 3. „Medvladni forum za spremembo podnebja“ pomeni med- vladni forum za spremembo podnebja, ki sta ga leta 1988 skupaj ustanovila Svetovna meteorološka organizacija in Program Združenih narodov za okolje. (i) povečanje energetske učinkovitosti na ustreznih pod- ročjih gospodarstva v državi; 4. „Montrealski protokol“ pomeni Montrealski protokol o sno- veh, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, sprejet 16. septembra 1987 v Montrealu, in kot je bil pozneje prilagojen in dopolnjen. 5. „Pogodbenice, ki so navzoče in glasujejo“ pomeni pogodbe- nice, ki so navzoče in glasujejo za ali proti. 6. „Pogodbenica“ pomeni pogodbenico tega protokola, razen če iz sobesedila ni razvidno drugače. (ii) in in ponorov povečanje varstvo zbiralnikov toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski pro- tokol, ob upoštevanju obveznosti iz ustreznih medna- rodnih okoljskih sporazumov; spodbujanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, pogozdovanja in vnovičnega pogozdovanja; (iii) spodbujanje oblik upoštevanju podnebnih sprememb; trajnostnih kmetovanja ob (iv) in povečana uporaba raziskave, spodbujanje, razvoj novih in obnovljivih oblik energije, tehnologij za uskladiščenje ogljikovega dioksida ter sodobnih in ino- vativnih okolju prijaznih tehnologij; 28 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 (v) ali zmanjševanje tržnih postopno nepopolnosti, finančnih spodbud, oprostitev davkov in dajatev ter subvencij na vseh področjih, na katerih se pojavljajo emisije toplogrednih plinov v nasprotju s cilji konvencije, in uporaba tržnih ukrepov; opuščanje 4. Če konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega pro- tokola odloči, da bi bilo ob upoštevanju različnih razmer v posa- meznih državah in možnih učinkov koristno uskladiti posamezne usmeritve ali ukrepe iz odstavka 1(a) tega člena, prouči načine in sredstva za izboljšanje usklajevanja takih usmeritev in ukrepov. (vi) spodbujanje primernih reform na ustreznih področjih, katerih cilj je spodbujanje usmeritev in ukrepov, ki ome- jujejo ali zmanjšujejo izpuste toplogrednih plinov, ki jih ne nadzora Montrealski protokol; Člen 3 (vii) ukrepi za omejevanje in/ali zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski pro- tokol, v prometu; 1. Pogodbenice iz Priloge I posamič ali skupaj zagotovijo, da nji- hove skupne antropogene emisije ekvivalenta ogljikovega diok- sida iz toplogrednih plinov iz Priloge A ne presegajo dodeljenih količin, izračunanih v skladu z njihovo obveznostjo za količin- sko omejevanje in zmanjševanje emisij iz Priloge B in v skladu z določbami tega člena, da bi v ciljnem obdobju od leta 2008 do leta 2012 zmanjšale skupne emisije teh plinov za najmanj 5 odstotkov glede na raven iz leta 1990. (viii) omejevanje in/ali zmanjševanje emisij metana z zajemanjem in uporabo pri ravnanju z odpadki, kakor tudi pri proizvodnji, prenosu in distribuciji energije; (b) sodeluje z drugimi pogodbenicami, da bi se povečala posa- mezna in skupna učinkovitosti njihovih usmeritev in ukrepov, sprejetih v skladu s tem členom na podlagi odstavka 2(e)(i) člena 4 Konvencije. V ta namen pogodbenice izmenjujejo izkušnje in podatke o takih usmeritvah in ukrepih, vključno z razvojem načinov za izboljšanje njihove primerljivosti, pre- glednosti in učinkovitosti. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zase- danju ali čim prej po njem ob upoštevanju vseh ustreznih podatkov prouči možnosti za pospešitev takšnega sodelova- nja. 2. Pogodbenice iz Priloge I si prek Mednarodne organizacije za civilno letalstvo in Mednarodne pomorske organizacije prizade- vajo za omejevanje ali zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, iz goriv v letalstvu in pomorstvu. 3. Pogodbenice iz Priloge I si prizadevajo izvajati usmeritve in ukrepe iz tega člena tako, da čim bolj zmanjšajo škodljive učinke, vključno s škodljivimi učinki spremembe podnebja, vplivi na mednarodno trgovino ter družbenimi, okoljskimi in gospodar- skimi vplivi na druge pogodbenice, zlasti na pogodbenice države v razvoju in od teh predvsem na države, navedene v odstavkih 8 in 9 člena 4 Konvencije, ob upoštevanju člena 3 Konvencije. Kon- ferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola lahko po potrebi sprejme dodatne ukrepe za spodbujanje izvaja- nja določb tega odstavka. 2. Vsaka pogodbenica iz Priloge I mora do leta 2005 vidno napredovati pri izpolnjevanju svojih obveznosti po tem proto- kolu. 3. Za izpolnjevanje obveznosti po tem členu vsake pogodbenice iz Priloge I se uporabljajo neto spremembe emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki so posledica spre- membe rabe prostora in gozdarskih dejavnosti, omejenih na pogozdovanje, vnovično pogozdovanje in krčenje gozdov od leta 1990, ki jih neposredno povzroča človek, merjene kot preverljive spremembe zalog ogljika v vsakem ciljnem obdobju. Podatke o emisijah iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, povezanih z navedenimi dejavnostmi, se sporoča pregledno in preverljivo in pregleduje v skladu s členoma 7 in 8. 4. Pred prvim zasedanjem Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola vsaka pogodbenica iz Priloge I pri- pravi podatke za ugotovitev ravni njenih zalog ogljika v letu 1990 in za oceno sprememb zalog ogljika v naslednjih letih, ki jih nato obravnava pomožni organ za znanstveno in tehnološko sveto- vanje. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega pro- tokola se na svojem prvem zasedanju ali čim prej po njem odloči glede načinov, pravil in smernic, kako in katere dodatne dejavnosti, ki jih povzroča človek in so povezane s spremembami emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov v kategorijah kmetijske zemlje, spremembe rabe prostora in goz- darstva se dodajo dodeljenim količinam za pogodbenice iz Priloge I ali črtajo iz njih ob upoštevanju negotovosti, preglednosti poro- čanja, preverljivosti, metodološkega dela Medvladnega foruma za za spremembo podnebja, nasvetov pomožnega organa 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 29 znanstveno in tehnološko svetovanje v skladu s členom 5 in sklepov Konference pogodbenic. Takšna odločitev se uporablja za drugo in naslednja ciljna obdobja. Pogodbenica lahko izbere, da bo uporabljala odločitev o navedenih dodatnih človekovih dejav- nostih v svojem prvem ciljnem obdobju, če so se izvajale pred letom 1990. pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola začne obrav- navati take obveznosti najmanj sedem let pred koncem prvega ciljnega obdobja iz odstavka 1 tega člena. 5. Pogodbenice iz Priloge I, ki so na prehodu v tržno gospodar- stvo in katerih izhodiščno leto ali obdobje je bilo določeno v skladu s sklepom 9/CP. 2 Konference pogodbenic na njenem drugem zasedanju, uporabljajo za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega člena navedeno izhodiščno leto ali obdobje. Vse druge pogodbenice iz Priloge I, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo, pa še niso poslale svojega prvega državnega poročila v skladu s členom 12 konvencije, lahko tudi uradno obvestijo Konferenco pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola, da namera- vajo za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega člena uporabljati drugo izhodiščno leto ali obdobje kot leto 1990. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola sklepa o sprejetju takšnega obvestila. kot 6. Ob upoštevanju odstavka 6 člena 4 konvencije Konferenca pogodbenic protokola pogodbenicam na prehodu v tržno gospodarstvo iz Priloge I pri izpolnjevanju obveznosti iz tega protokola, razen obveznosti iz tega člena, dovoli določeno stopnjo prožnosti. pogodbenic sestanek tega 10. Vsaka enota zmanjševanja emisij ali katerikoli del dodeljene količine, ki ga pogodbenica pridobi od druge pogodbenice v skladu z določbami člena 6 ali člena 17, se prišteje k dodeljeni količini te pogodbenice. 11. Vsaka enota zmanjšanja emisij ali katerikoli del dodeljene količine, ki ga pogodbenica prenese na drugo pogodbenico v skladu z določbami člena 6 ali člena 17, se odšteje od dodeljene količine te pogodbenice. 12. Vsa potrjena zmanjšanja emisij, ki jih pogodbenica pridobi od druge pogodbenice v skladu z določbami člena 12, se prište- jejo k dodeljeni količini te pogodbenice. 13. Če so emisije pogodbenice iz Priloge I v določenem ciljnem obdobju manjše od količin, ki so ji dodeljene po tem členu, se na zahtevo navedene pogodbenice razlika prišteje k njeni dodeljeni količini za naslednja ciljna obdobja. 7. V prvem ciljnem obdobju za količinsko omejevanje in zmanj- ševanje emisij od leta 2008 do leta 2012 je dodeljena količina za vsako pogodbenico iz Priloge I enaka odstotku iz Priloge B njenih skupnih emisij ekvivalenta ogljikovega dioksida toplogrednih plinov iz Priloge A v letu 1990 ali v izhodiščnem letu ali obdobju, določenem v skladu z odstavkom 5 tega člena, pomnoženem s pet. Pogodbenice iz Priloge I, za katere sta bila v letu 1990 sprememba rabe tal in gozdarstvo neto vir emisij toplogrednih plinov, za izračun svoje dodeljene količine za izhodiščno leto ali obdobje vključijo skupne antropogene emisije ogljikovega dioksida toplogrednih plinov iz virov, zmanjšane za po ponorih odstranjene toplogredne pline v letu 1990 zaradi spremembe rabe tal. 14. Vsaka pogodbenica iz Priloge I si prizadeva izpolnjevati obveznosti iz odstavka 1 tega člena tako, da čim bolj zmanjša škodljive družbene, okoljske in gospodarske vplive na pogodbe- nice države v razvoju, zlasti na tiste, ki so opredeljene v odstav- kih 8 in 9 člena 4 konvencije. V skladu z ustreznimi sklepi Kon- ference pogodbenic o izvajanju navedenih odstavkov Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju prouči, kateri ukrepi so potrebni, da se čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki podnebnih sprememb in/ali vplivi ukrepov za odzivanje na pogodbenice iz navedenih odstavkov. Med vprašanji, ki jih je treba proučiti, so vzpostavitev financira- nja, zavarovanje in prenos tehnologij. 8. Za izračune iz odstavka 7 tega člena lahko vsaka pogodbenica iz Priloge I kot izhodiščno leto za fluorirane ogljikovodike, perflouorirane ogljikovodike in žveplov heksaflourid uporablja leto 1995. Člen 4 9. Obveznosti za naslednja obdobja se za pogodbenice iz Priloge I določijo v spremembah Priloge B k temu protokolu, ki se sprejmejo v skladu z določbami odstavka 7 člena 21. Konferenca izpolnjevale obveznosti 1. Za vse pogodbenice iz Priloge I, ki so se sporazumele, da bodo skupaj iz člena 3, se šteje, da so te obveznosti izpolnile, če njihove združene skupne antropogene emisije ekvivalenta ogljikovega dioksida toplogrednih plinov iz Priloge A ne presegajo njihovih dodeljenih količin, izračunanih glede na njihove obveznosti za količinsko omejevanje in zmanj- ševanje emisij iz Priloge B ter v skladu z določbami člena 3. 30 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 V navedenem sporazumu se določi raven emisij, dodeljena vsaki pogodbenici sporazuma. 2. Pogodbenice vsakega takega sporazuma uradno obvestijo sekretariat o pogojih sporazuma na dan deponiranja svojih listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali o pristopu k njemu. Sekretariat nato obvesti pogodbenice in podpisnice kon- vencije o pogojih sporazuma. 3. Vsak tak sporazum velja za ciljno obdobje iz odstavka 7 člena 3. 4. Če pogodbenice delujejo skupaj v okviru regionalne organiza- cije za gospodarsko povezovanje in skupaj z njo, nobena sprememba sestave organizacije po sprejetju tega protokola ne vpliva na obstoječe obveznosti po tem protokolu. Kakršna koli sprememba sestave organizacije velja samo za obveznosti iz člena 3, ki se sprejmejo po taki spremembi. 5. Če pogodbenice takega sporazuma ne dosežejo celotne skupne ravni zmanjšanja emisij, je vsaka pogodbenica navedenega sporazuma odgovorna za svojo raven emisij, določeno v njem. 6. Če pogodbenice delujejo skupaj v okviru regionalne organiza- cije za gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica protokola, in skupaj z njo, je vsaka država članica navedene organizacije posa- mično ali skupaj z organizacijo za regionalno gospodarsko pove- zovanje, ki deluje v skladu s členom 24, odgovorna za raven svo- jih emisij, sporočeno v skladu s tem členom, če ni dosežena celotna skupna raven zmanjšanja emisij. Člen 5 1. Vsaka pogodbenica iz Priloge I mora najpozneje eno leto pred začetkom prvega ciljnega obdobja vzpostaviti državni sistem za ocenjevanje antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstra- njenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski proto- kol. Smernice za take državne sisteme, ki vključujejo metodolo- gije, opredeljene v odstavku 2 tega člena, sprejme na svojem prvem zasedanju Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbe- nic tega protokola. 2. Metodologije za ocenjevanje antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, so metodologije, ki jih je sprejel Medvladni forum za spremembo podnebja in odobrila Konferenca pogodbe- nic na svojem tretjem zasedanju. Kadar se take metodologije ne uporabljajo, se uporabijo ustrezne prilagoditve metodologij, ki jih Konferenca zasedanju na svojem odobri prvem pogodbenic kot sestanek pogodbenic protokola. Na podlagi dela, med drugim, Medvladnega foruma za spremembo podnebja in nasvetov pomožnega organa za znanstveno in tehnološko sveto- vanje Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega pro- tokola redno pregleduje in po potrebi spremeni te metodologije in prilagoditve, pri čemer v celoti upošteva vse ustrezne sklepe Konference pogodbenic. Vsaka sprememba metodologij in prila- goditev se uporablja samo za ugotavljanje izpolnjevanja obveznosti iz člena 3 v ciljnem obdobju, določenem po tej spre- membi. 3. Potenciali globalnega segrevanja, ki se uporabljajo za izračun ekvivalenta ogljikovega dioksida antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov iz Priloge A, so potenciali, ki jih je sprejel Mednarodni forum za spremembo podnebja in potrdila Konferenca pogodbenic na svojem tretjem zasedanju. Na podlagi dela, med drugim, Medvladnega foruma za spremembo podnebja in nasvetov pomožnega organa za znan- stveno in tehnološko svetovanje Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola redno pregleduje in po potrebi spremeni potencial globalnega segrevanja za vsak tak toplogredni plin, pri čemer v celoti upošteva vse ustrezne sklepe Konference pogodbenic. Vsaka sprememba potenciala globalnega segrevanja se lahko uporablja samo za obveznosti iz člena 3 v ciljnem obdobju, določenem po tej spremembi. Člen 6 1. Katera koli pogodbenica iz Priloge I lahko zaradi izpolnjeva- nja obveznosti iz člena 3 prenese na katero koli drugo tako pogodbenico ali dobi od nje enote zmanjšanja emisij, ki so rezultat emisij toplogrednih plinov iz virov ali povečanje antropogenega odstra- njevanja toplogrednih plinov po ponorih na vseh gospodarskih področjih, če: antropogenih zmanjšanje projektov za (a) vsak tak projekt odobrijo vključene pogodbenice; (b) vsak tak projekt zagotovi zmanjšanje emisij iz virov ali pove- čanje odstranjevanja po ponorih, in sicer dodatno k tistemu, do katerega bi sicer prišlo; (c) ne pridobi nobenih enot zmanjšanja emisij, če to ni v skladu z njenimi obveznostmi iz členov 5 in 7, in 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 31 (d) je pridobitev enot zmanjšanja emisij dopolnilo k domačim ukrepom za izpolnjevanje obveznosti iz člena 3. 2. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola na svojem prvem zasedanju ali čim prej po njem podrobneje opredeli smernice za izvajanje tega člena, vključno s smernicami za preverjanje in poročanje. 3. Pogodbenica iz Priloge I lahko pooblasti pravne osebe, da na njeno odgovornost sodelujejo pri ukrepih za ustvarjanje, prenos ali pridobivanje enot za zmanjšanje emisij iz tega člena. 4. Če se v skladu z ustreznimi določbami člena 8 ugotovi, da ima pogodbenica iz Priloge I težave z izpolnjevanjem zahtev iz tega člena, lahko sicer še naprej prenaša ali pridobiva enote zmanjša- nja emisij, vendar teh enot ne sme uporabljati za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 3, dokler niso razrešena vsa vprašanja skladnosti. Člen 7 seznam 1. Vsaka pogodbenica iz Priloge I v svoj antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, ki ga predloži v skladu z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic, vključi potrebne dodatne podatke za zagotavljanje skladnosti s členom 3, ki se določijo v skladu z odstavkom 4 tega člena. letni 2. Vsaka pogodbenica iz Priloge I v državno poročilo, ki ga pred- loži v skladu s členom 12 Konvencije, vključi dodatne podatke, potrebne za dokazovanje izpolnjevanja njenih obveznosti po tem protokolu, ki se določijo v skladu z odstavkom 4 tega člena. 3. Vsaka pogodbenica iz Priloge I zahtevane podatke iz odstavka 1 tega člena predloži vsako leto, prvič pa skupaj s prvim seznamom, ki ga mora po konvenciji predložiti za prvo leto cilj- nega obdobja, potem ko za navedeno pogodbenico začel veljati ta protokol. Vsaka taka pogodbenica predloži zahtevane podatke iz odstavka 2 tega člena kakor del prvega državnega poročila, ki ga mora predložiti v skladu s konvencijo, potem ko zanjo začne veljati ta protokol in po sprejetju smernic iz odstavka 4 tega člena. Pogostost poznejšega pošiljanja podatkov, zahtevanih v tem členu, določi Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ob upoštevanju vseh rokov za predložitev držav- nih obvestil, ki jih določi Konferenca pogodbenic. pregleduje smernice za pripravo podatkov, zahtevanih v tem členu, ob upoštevanju smernic za pripravo državnih poročil pogodbenic iz Priloge I, ki jih je sprejela Konferenca pogodbenic. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola pred prvim ciljnim obdobjem določi tudi načine za obračunava- nje dodeljenih količin. Člen 8 1. Podatke, ki jih v skladu s členom 7 predloži vsaka pogodbenica iz Priloge I, pregledajo skupine izvedencev za pregledovanje v skladu z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic in smernicami, ki jih v ta namen v skladu z odstavkom 4 tega člena sprejme Kon- ferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola. Pod- atke, ki jih v skladu z odstavkom 1 člena 7 predloži vsaka pogodbenica iz Priloge I, se pregleda v okviru letnega zbiranja in izračunavanja evidenc emisij in dodeljenih količin. Podatke, ki jih vsaka pogodbenica iz Priloge I pošlje v skladu z odstavkom 2 člena 7, se pregleda tudi v okviru pregleda poročil. 2. Skupine izvedencev za pregledovanje usklajuje sekretariat in jih sestavljajo izvedenci, izbrani izmed kandidatov, ki jih imenu- jejo pogodbenice Konvencije in, če je to primerno, medvladne organizacije v skladu z navodilom, ki ga v ta namen pripravi Kon- ferenca pogodbenic. 3. Postopek pregledovanja zagotovi temeljito in celovito stro- kovno presojo vseh vidikov izvajanja za vsako pogodbenico tega protokola. Skupine izvedencev za pregledovanje pripravijo poro- čilo za Konferenco pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega pro- tokola, v katerem ocenijo, kako pogodbenica izpolnjuje obveznosti, ter ugotavljajo morebitne težave pri izpolnjevanju obveznosti in dejavnike, ki vplivajo na to. Sekretariat pošlje taka poročila vsem pogodbenicam Konvencije. Sekretariat pripravi seznam vprašanj o izvajanju, navedenih v teh poročilih, za nadalj- njo obravnavo na Konferenci pogodbenic kot sestanku pogodbe- nic tega protokola. 4. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola na svojem prvem zasedanju sprejme in nato redno pregle- duje smernice za pregled izvajanja tega protokola, ki ga izvajajo skupine izvedencev za pregledovanje, ob upoštevanju ustreznih sklepov Konference pogodbenic. 4. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola na svojem prvem zasedanju sprejme in nato redno 5. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola ob pomoči pomožnega organa za izvajanje in, če je to 32 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 primerno, pomožnega organa za znanstveno in tehnološko sve- tovanje, obravnava: (a) podatke, ki jih pogodbenice predložijo v skladu s členom 7, in poročila izvedenskih pregledov, opravljenih v skladu s tem členom, in iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih emisij plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, z uporabo pri- merljivih metodologij, ki jih odobri Konferenca pogodbenic in so skladne s smernicami za pripravo državnih poročil, ki jih sprejme Konferenca pogodbenic; (b) vprašanja o izvajanju, katerih seznam pripravi sekretariat v skladu z odstavkom 3 tega člena, kakor tudi morebitna vpra- šanja pogodbenic. (b) oblikujejo, izvajajo, objavljajo in redno posodabljajo državne in, kadar je to primerno, regionalne programe, ki vsebujejo ukrepe za ublažitev sprememb podnebja in ukrepe za lažjo ustrezno prilagoditev spremembi podnebja: 6. Na podlagi obravnave podatkov iz odstavka 5 tega člena Kon- ferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola sprejme sklepe o vseh zadevah, potrebnih za izvajanje tega pro- tokola. (i) taki programi bi med drugim zadevali tako energetiko, promet in industrijo kakor tudi kmetijstvo, gozdarstvo in ravnanje z odpadki. Poleg tega bi prilagoditvene tehnolo- gije in metode za boljše prostorsko načrtovanje izboljšale prilagoditev podnebnim spremembam in Člen 9 1. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola redno pregleduje ta protokol z vidika najboljših razpoložlji- vih znanstvenih podatkov ter ocen spremembe podnebja in nje- nih učinkov, kakor tudi ustreznih strokovnih, družbenih in gospodarskih podatkov. Ti pregledi se usklajujejo z ustreznimi pregledi v skladu s to konvencijo, zlasti z zahtevnimi v odstavku 2(d) člena 4 in odstavku 2(a) člena 7 konvencije. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ustrezno ukrepa na podlagi teh pregledov. (ii) v skladu s členom 7 pogodbenice iz Priloge I predložijo podatke o ukrepih v skladu s tem protokolom, vključno z državnimi programi; druge pogodbenice skušajo v svoja državna poročila vključiti, če je to primerno, podatke o programih, ki vsebujejo ukrepe, za katere pogodbenica meni, da prispevajo k odzivanju na spremembo podnebja in njene škodljive učinke, med drugim z omejevanjem povečevanja emisij toplogrednih plinov, večjim odstranje- vanjem po ponorih, gradnjo lastnih zmogljivosti in prilagoditvenimi ukrepi; 2. Prvi pregled se opravi na drugem zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Nadaljnji pregledi se opravljajo v rednih časovnih presledkih in pravočasno. Člen 10 Vse pogodbenice ob upoštevanju svojih skupnih, vendar različ- nih odgovornosti ter svojih posebnih državnih in območnih raz- vojnih prednostnih nalog, ciljev in okoliščin brez uvajanja kakrš- nih koli novih obveznosti za pogodbenice, ki jih ni v Prilogi I, vendar ob vnovični potrditvi obstoječih obveznosti iz odstavka 1 člena 4 konvencije in nadaljevanju izpolnjevanja teh obveznosti za doseganje trajnostnega razvoja ob upoštevanju odstavkov 3, 5 in 7 člena 4 konvencije: (a) oblikujejo, kadar je to primerno in v okviru možnosti, stro- škovno učinkovite državne in, kadar je to primerno, regio- nalne programe za izboljšanje lokalnih emisijskih dejavnikov, podatkov o dejavnostih in/ali modelov, ki kažejo družbeno- gospodarske razmere posamezne pogodbenice za pripravo in občasno dopolnjevanje državnih evidenc antropogenih (c) sodelujejo pri spodbujanju učinkovitih načinov razvoja, rabe in razširjanja ter ukrenejo vse potrebno za spodbujanje, olajševanje in financiranje, če je to primerno, prenosa ali dostopa do okolju prijaznih tehnologij, znanja in izkušenj, prakse in postopkov, pomembnih za spremembo podnebja, zlasti v države v razvoju, skupaj s pripravo usmeritev in pro- gramov za učinkovit prenos okolju prijaznih tehnologij, ki so javna last ali v splošni rabi, in z ustvarjanjem takih razmer za zasebni sektor, da se spodbudita in pospešita prenos in dos- top do okolju prijaznih tehnologij; (d) sodelujejo pri znanstvenem in tehničnem raziskovanju ter spodbujajo vzdrževanje in razvoj sistemov za sistematično opazovanje ter razvoj podatkovnih zbirk za zmanjšanje nego- tovosti v zvezi s podnebnim sistemom, škodljivimi vplivi spremembe podnebja ter z gospodarskimi in družbenimi posledicami različnih odzivnih strategij, pospešujejo graditev in krepitev lastnih zmogljivosti in sposobnosti za sodelovanje pri mednarodnih in medvladnih prizadevanjih, programih in omrežjih za raziskave in sistematično opazovanje ob upoštevanju člena 5 konvencije; 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 33 (e) sodelujejo in pospešujejo na mednarodni ravni ter, kadar je to primerno, v okviru obstoječe organiziranosti razvoj in izvajanje programov izobraževanja in usposabljanja skupaj s krepitvijo graditve lastnih zmogljivosti držav, zlasti človeških in institucionalnih, ter izmenjavo ali začasno dodelitev osebja zaradi izobraževanja strokovnjakov na tem področju, zlasti v državah v razvoju, na državni ravni pa spodbujajo ozavešča- nje javnosti in njen dostop do podatkov o spremembi podnebja. Ob upoštevanju člena 6 konvencije je prek ustrez- nih teles konvencije treba pripraviti primerne načine za izvajanje teh dejavnosti; (f) v svoja državna poročila vključijo podatke o programih in dejavnostih iz tega člena v skladu z ustreznimi sklepi Konfe- rence pogodbenic in (g) pri izpolnjevanju obveznosti iz tega člena namenjajo posebno pozornost odstavku 8 člena 4 konvencije. primerne porazdelitve bremena med razvite države pogodbenice. Navodila subjektu ali subjektom, ki jim je z ustreznimi sklepi Konference pogodbenic, vključno s tistimi, ki so bili sprejeti pred sprejetjem tega protokola, zaupano izvajanje finančnega meha- nizma konvencije, se smiselno uporabljajo tudi za določbe tega odstavka. 3. Razvite države pogodbenice in druge razvite pogodbenice iz Priloge II h konvenciji lahko tudi priskrbijo, pogodbenice države v razvoju pa izkoristijo, finančne vire za izvajanje člena 10 po dvostranskih, regionalnih in drugih večstranskih poteh. Člen 12 1. V tem členu je opredeljen mehanizem čistega razvoja. Člen 11 1. Pri izvajanju člena 10 pogodbenice upoštevajo določbe odstav- kov 4, 5, 7, 8 in 9 člena 4 konvencije. 2. Pri izvajanju odstavka 1 člena 4 konvencije v skladu z določ- bami odstavka 3 člena 4 in člena 11 konvencije ter prek enega ali več subjektov, ki so pooblaščeni za izvajanje finančnih mehaniz- mov konvencije, razvite države pogodbenice in druge razvite pogodbenice iz Priloge II h konvenciji: (a) priskrbijo nove in dodatne finančne vire za pokritje vseh dogovorjenih stroškov pogodbenic držav v razvoju pri izpol- njevanju obveznosti iz odstavka 1(a) člena 4 konvencije, ki jih pokriva pododstavek (a) člena 10, in (b) zagotovijo tudi take finančne vire, vključno s tistimi za pre- nos tehnologije, ki jih pogodbenice države v razvoju potre- bujejo, da bi lahko pokrivale vse dogovorjene povečane stroške, nastale pri izpolnjevanju obveznosti iz odstavka 1 člena 4 konvencije, ki jih pokriva člen 10, in so dogovorjeni med pogodbenico državo v razvoju in mednarodnim subjektom ali subjekti iz člena 11 konvencije v skladu z nave- denim členom. razvoja pomagati čistega 2. Namen mehanizma pogodbenicam, ki niso v Prilogi I, pri doseganju trajnostnega raz- voja in prispevanju h končnemu cilju konvencije ter pomagati pogodbenicam iz Priloge I pri doseganju skladnosti z njihovimi obveznostmi količinskega omejevanja in zmanjševanja emisij v skladu s členom 3. je 3. V okviru mehanizma čistega razvoja: (a) imajo pogodbenice, ki niso v Prilogi I, ugodnosti iz projekt- nih dejavnosti, katerih rezultat je potrjeno zmanjšanje emisij, in (b) lahko pogodbenice iz Priloge I uporabljajo potrjeno zmanjša- nje emisij iz takih projektnih dejavnosti kot del izpolnitve obveznosti za količinsko omejevanje in zmanjševanje emisij iz člena 3, ki jih določi Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola. 4. Mehanizem čistega razvoja sodi v pristojnost in pod vodstvo Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola in ga nadzoruje izvršilni odbor mehanizma čistega razvoja. Pri izpolnjevanju teh obveznosti se upošteva potreba po ustrez- nosti in predvidljivosti pritoka denarnih sredstev ter pomembnost 5. Zmanjšanje emisij, ki je rezultat vsake projektne dejavnosti, potrdijo operativni subjekti, ki jih imenuje Konferenca pogodbe- nic kot sestanek pogodbenic tega protokola, na podlagi: 34 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 (a) prostovoljnega sodelovanja, ki ga odobri vsaka sodelujoča pogodbenica; predstavlja pogodbenico konvencije, a ta hkrati ni pogodbenica tega protokola, nadomesti dodatni član, ki ga izvolijo med seboj pogodbenice tega protokola. (b) dejanskih, merljivih in dolgoročnih koristi v zvezi z blažitvijo spremembe podnebja in (c) dodatnega zmanjšanja emisij, poleg tistega, do katerega bi pri- šlo brez potrjene projektne dejavnosti. 6. Mehanizem čistega razvoja po potrebi pomaga pri pripravi financiranja potrjenih projektnih dejavnosti. 4. Konferenca pogodbenic tega protokola kot sestanek pogodbe- nic tega protokola redno pregleduje izvajanje tega protokola in v okviru svojih pooblastil sprejema odločitve, potrebne za njegovo učinkovito izvajanje. Opravlja naloge, ki jih ima v skladu s tem protokolom, in: 7. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola na svojem prvem zasedanju pripravi načine in postopke za zagotavljanje preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti z neod- visno revizijo ter preverjanjem in potrjevanjem projektnih dejavnosti. (a) na podlagi vseh podatkov, ki so ji na voljo v skladu z določ- bami tega protokola, presoja, kako pogodbenice izvajajo ta protokol, celovite učinke ukrepov, sprejetih v skladu s tem protokolom, zlasti okoljske, gospodarske in družbene, kakor tudi njihov skupni vpliv in napredek pri doseganju cilja kon- vencije; 8. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega proto- kola zagotovi, da se delež prihodkov iz potrjenih projektnih dejavnosti porabi za pokrivanje upravnih stroškov kakor tudi za pomoč pogodbenicam državam v razvoju, ki so posebej občut- ljive za škodljive učinke spremembe podnebja, pri kritju njihovih stroškov prilagajanja. 9. V okviru mehanizma čistega razvoja kakor tudi v dejavnostih iz odstavka 3(a) tega člena in pri pridobivanju potrjenih zmanjšanj emisij lahko sodelujejo zasebni in/ali javni subjekti in zanje veljajo vsa navodila izvršilnega odbora mehanizma čistega razvoja. 10. Potrjena zmanjšanja emisij, pridobljena v obdobju od leta 2000 do začetka prvega ciljnega obdobja, se lahko uporabijo kot pomoč pri doseganju skladnosti v prvem ciljnem obdobju. Člen 13 1. Konferenca pogodbenic kot najvišje telo konvencije deluje kot sestanek pogodbenic tega protokola. (b) redno pregleduje obveznosti pogodbenic po tem protokolu, pri čemer glede na cilj konvencije namenja ustrezno pozor- nost pregledom, zahtevanim v odstavku 2(d) člena 4 in odstavku 2 člena 7 konvencije, izkušnjam, pridobljenim pri njenem izvajanju, ter razvoju znanstvenega in tehnološkega znanja ter v zvezi s tem proučuje in sprejema redna poročila o izvajanju tega protokola; (c) spodbuja in omogoča lažjo izmenjavo informacij o ukrepih, ki jih sprejmejo pogodbenice v zvezi s spremembo podnebja ter njenimi učinki, ob upoštevanju različnih okoliščin, odgo- vornosti in sposobnosti pogodbenic ter njihovih obveznosti po tem protokolu; (d) na zahtevo dveh ali več pogodbenic olajšuje usklajevanje ukrepov, ki so jih sprejele za reševanje spremembe podnebja ter njenih učinkov, in pri tem upošteva različne okoliščine, odgovornosti in usposobljenost pogodbenic ter njihove obveznosti po tem protokolu; 2. Pogodbenice Konvencije, ki niso pogodbenice tega protokola, lahko kot opazovalke sodelujejo na katerem koli zasedanju Kon- ference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Kadar Konferenca pogodbenic deluje kot sestanek pogodbenic tega protokola, lahko sklepe po tem protokolu sprejemajo samo pogodbenice, ki so pogodbenice tega protokola. (e) v skladu s ciljem konvencije in določbami tega protokola ter ob popolnem upoštevanju ustreznih sklepov Konference pogodbenic spodbuja in usmerja razvoj ter občasno izboljša- nje primerljivih metodologij za učinkovito izvajanje tega pro- tokola, ki jih mora potrditi Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola; 3. Kadar Konferenca pogodbenic deluje kot sestanek pogodbenic tega protokola, vsakega člana Urada Konference pogodbenic, ki (f) daje priporočila o vseh zadevah, potrebnih za izvajanje tega protokola; 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 35 (g) išče načine zbiranja dodatnih finančnih virov v skladu z odstavkom 2 člena 11; Člen 14 (h) ustanovi take pomožne organe, kot meni, da so potrebni za izvajanje tega protokola; 1. Sekretariat, ustanovljen na podlagi člena 8 konvencije, je tudi sekretariat tega protokola. (i) išče in uporablja, kadar je to primerno, storitve in sodelovanje ter informacije pristojnih mednarodnih organizacij ter med- vladnih in nevladnih teles in (j) opravlja druge naloge, potrebne za izvajanje tega protokola, in prouči vse naloge, ki izhajajo iz sklepa Konference pogod- benic. 5. Poslovnik Konference pogodbenic in finančni postopki, ki se uporabljajo v okviru konvencije, se smiselno uporabljajo tudi za ta protokol, razen če Konferenca pogodbenic kot sestanek pogod- benic tega protokola s soglasjem ne odloči drugače. 6. Prvo zasedanje Konference pogodbenic kot sestanka pogodbe- nic tega protokola skliče sekretariat hkrati s prvim zasedanjem Konference pogodbenic po dnevu začetka veljavnosti tega proto- kola. Pozneje potekajo redna zasedanja Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola vsako leto in skupaj z rednimi zasedanji Konference pogodbenic, razen če Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola ne odloči drugače. 7. Izredna zasedanja Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola se skličejo, ko Konferenca pogodbe- nic kot sestanek pogodbenic tega protokola meni, da je to potrebno, ali na pisno zahtevo katere koli pogodbenice, če tako zahtevo v šestih mesecih po tem, ko sekretariat pošlje obvestilo pogodbenicam, podpre vsaj ena tretjina pogodbenic. 8. Organizacija združenih narodov, njene specializirane agencije in Mednarodna agencija za atomsko energijo kot tudi vse njihove države članice ali opazovalke, ki niso pogodbenice konvencije, so lahko zastopane na zasedanjih Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola kot opazovalke. Vsak državni ali mednarodni, vladni ali nevladni organ ali agencija, usposob- ljena za zadeve, ki jih ureja ta protokol, ki je obvestila sekretariat, da želi biti zastopana na zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola kot opazovalka, lahko to postane, če temu ne nasprotuje najmanj ena tretjina navzočih pogodbenic. Za sprejetje in sodelovanje opazovalk velja poslov- nik iz odstavka 5 tega člena. 2. Odstavek 2 člena 8 konvencije o nalogah sekretariata in odsta- vek 3 člena 8 konvencije o ureditvi za njegovo delovanje se smi- selno uporabljata za ta protokol. Sekretariat opravlja tudi naloge, ki so mu naložene s tem protokolom. Člen 15 1. Pomožni organ za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožni organ za izvajanje, ustanovljena na podlagi členov 9 in 10 konvencije, sta tudi pomožni organ za znanstveno in tehno- loško svetovanje ter pomožni organ za izvajanje tega protokola. Določbe v zvezi z delovanjem teh organov iz konvencije veljajo smiselno tudi za ta protokol. Seje pomožnega organa za znan- stveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega organa za izvajanje tega protokola potekajo skupaj s sejami pomožnega organa za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega organa za izvajanje Konvencije. 2. Pogodbenice konvencije, ki niso pogodbenice tega protokola, lahko sodelujejo na katerikoli seji pomožnih organov kot opazovalke. Kadar pomožna organa delujeta kot pomožna organa tega protokola, sprejemajo sklepe po tem protokolu samo pogod- benice, ki so pogodbenice tega protokola. 3. Kadar pomožna organa, ustanovljena na podlagi členov 9 in 10 konvencije, opravljata naloge v zvezi z zadevami iz tega pro- tokola, vsakega člana uradov navedenih pomožnih organov, ki zastopa pogodbenico konvencije, ki takrat ni pogodbenica tega protokola, nadomesti dodatni član, ki ga izvolijo med seboj pogodbenice protokola. Člen 16 čim prej prouči možnost Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola v skladu z ustreznimi sklepi, ki jih sprejme Konferenca pogodbe- nic, večstranskega posvetovalnega postopka iz člena 13 konvencije tudi za ta pro- tokol in ga v ta namen ustrezno spremeni. Katerikoli večstranski posvetovalni postopek, ki se lahko uporablja za ta protokol, ne sme vplivati na postopke in mehanizme, vzpostavljene v skladu s členom 18. uporabe Člen 17 Konferenca pogodbenic določi ustrezna načela, načine, pravila in smernice, zlasti za prevajanje in potrjevanje, poročaje ter 36 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 odgovornost pri trgovanju z emisijami. Pogodbenice iz Priloge B lahko za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 3 sodelujejo pri trgovanju z emisijami. Vsako tako trgovanje dopolnjuje domače ukrepe za izpolnjevanje obveznosti količinskega omejevanja in zmanjševanja emisij iz navedenega člena. ko je depozitar prejel pogodbenic tega protokola. listine o sprejetju najmanj treh četrtin Člen 18 5. Za vsako drugo pogodbenico začne sprememba veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je ta pogodbenica pri depozitarju deponirala svojo listino o sprejetju navedene spremembe. Konferenca pogodbenic kot sestanek pogodbenic tega protokola na svojem prvem zasedanju odobri ustrezne in učinkovite postopke in mehanizme za določanje in reševanje primerov neskladnosti z določbami tega protokola, vključno s pripravo okvirnega seznama posledic, ob upoštevanju vzroka, vrste, stopnje in pogostosti neskladnosti. Vsi postopki in mehanizmi iz tega člena, ki imajo obvezujoče posledice, se sprejmejo po postopku za sprejetje sprememb tega protokola. Člen 19 Člen 21 1. Priloge k temu protokolu so njegov sestavni del in če ni izrecno določeno drugače, je sklicevanje na ta protokol hkrati sklicevanje na vse njegove priloge. Vse priloge, sprejete po začetku veljavno- sti tega protokola, so omejene na sezname, obrazce in drugo opisno gradivo znanstvene, tehnične, postopkovne ali upravne narave. Določbe člena 14 konvencije o reševanju sporov se smiselno uporabljajo tudi za ta protokol. 2. Vsaka pogodbenica lahko da predloge za prilogo k temu pro- tokolu in lahko predlaga spremembe njegovih prilog. Člen 20 1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe tega protokola. 2. Spremembe tega protokola se sprejmejo na rednem zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Besedilo katere koli predlagane spremembe tega protokola sekretariat pošlje vsem pogodbenicam najmanj šest mesecev pred zasedanjem, na katerem naj bi jo sprejeli. Sekretariat pošlje bese- dilo vseh predlaganih sprememb tudi pogodbenicam in podpisnicam konvencije ter v vednost depozitarju. 3. Pogodbenice si po svojih močeh prizadevajo doseči sporazum o vsaki predlagani spremembi tega protokola s soglasjem. Če so izčrpane vse možnosti za soglasje in sporazum ni dosežen, se kot zadnja možnost sprememba sprejme s tričetrtinsko večino glasov vseh pogodbenic, ki so navzoče na zasedanju in glasujejo. Spre- jeto spremembo pošlje sekretariat depozitarju, ki jo nato razpošlje vsem pogodbenicam v sprejetje. 4. Listine o sprejetju spremembe se deponirajo pri depozitarju. Sprememba, sprejeta v skladu z odstavkom 3 tega člena, začne veljati za pogodbenice, ki so jo sprejele, devetdeseti dan po dnevu, 3. Priloge k temu protokolu in spremembe njegovih prilog se sprejmejo na rednem zasedanju Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic tega protokola. Sekretariat pošlje besedilo vsake predlagane priloge ali njene spremembe pogodbenicam najmanj šest mesecev pred zasedanjem, na katerem naj bi ga spre- jeli. Sekretariat pošlje besedilo vsake predlagane priloge ali njene spremembe tudi pogodbenicam in podpisnicam konvencije ter v vednost depozitarju. 4. Pogodbenice si po svojih najboljših močeh prizadevajo doseči sporazum o vsaki predlagani prilogi ali njeni spremembi s soglas- jem. Če so vsa prizadevanja za soglasje izčrpana in sporazum ni dosežen, se kot zadnja možnost priloga ali njena sprememba sprejme s tričetrtinsko večino glasov vseh pogodbenic, ki so navzoče na zasedanju in glasujejo. Sekretariat pošlje sprejeto pri- logo ali njeno spremembo depozitarju, ki jo nato razpošlje vsem pogodbenicam v sprejetje. 5. Priloga ali njena sprememba, razen Priloge A in B, sprejeta v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena, začne veljati za vse pogod- benice tega protokola šest mesecev po dnevu, ko jih je depozitar obvestil o sprejetju priloge ali njene spremembe, razen za pogod- benice, ki so v tem obdobju uradno pisno obvestile depozitarja, da ne sprejmejo priloge ali njene spremembe. Za pogodbenice, ki svoje uradno obvestilo o nesprejetju umaknejo, začne priloga ali njena sprememba veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je depozitar prejel umik tega uradnega obvestila. 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 37 6. Če je za sprejetje priloge ali njene spremembe potrebna tudi sprememba tega protokola, navedena sprememba ali njena pri- loga ne začne veljati, dokler ne začne veljati sprememba tega pro- tokola. protokol. Te organizacije morajo tudi obvestiti depozitarja o vsaki pomembnejši spremembi obsega njihovih pristojnosti, nato pa depozitar o tem obvesti pogodbenice. 7. Spremembe Prilog A in B tega protokola se sprejmejo in zač- nejo veljati v skladu s postopkom, določenim v členu 20, pri čemer se vsaka sprememba Priloge B sprejme samo s pisnim soglasjem pogodbenice, na katero se nanaša. Člen 22 1. Vsaka pogodbenica ima en glas, razen v primeru iz odstavka 2 tega člena. 2. Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje v zade- vah, ki so v njihovi pristojnosti, uresničujejo svojo pravico do gla- sovanja s številom glasov, ki je enako številu njihovih držav čla- nic pogodbenic tega protokola. Taka organizacija ne sme uresničevati svoje pravice do glasovanja, če katera koli njena država članica uresničuje svojo pravico, in nasprotno. Člen 23 Depozitar tega protokola je generalni sekretar Združenih naro- dov. Člen 24 Člen 25 1. Ta protokol začne veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je najmanj 55 pogodbenic konvencije, med katerimi so pogodbe- nice iz Priloge I, ki so skupaj odgovorne za najmanj 55 odstotkov skupnih emisij ogljikovega dioksida v letu 1990 v pogodbenicah iz Priloge I, deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, potr- ditvi ali pristopu. 2. V tem členu „skupne emisije ogljikovega dioksida v letu 1990 v pogodbenicah iz Priloge I“ pomeni količino, ki jo do dneva spre- jetja tega protokola sporočijo pogodbenice iz Priloge I v svojem prvem državnem poročilu, predloženem v skladu s členom 12 konvencije. 3. Za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, ki ratificira, sprejme ali potrdi ta protokol ali k njemu pristopi po izpolnitvi pogojev iz odstavka 1 tega člena za začetek veljavnosti, začne ta protokol veljati devetdeseti dan po dnevu, ko je deponirala svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, potr- ditvi ali pristopu. 4. Za namene tega člena se nobena listina, ki jo deponira regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ne šteje kot dodatna k listinam, ki jih deponirajo države članice te organiza- cije. 1. Ta protokol je na voljo za podpis ter ga države in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice konvencije, ratificirajo, sprejmejo ali potrdijo. Za podpis je na voljo od 16. marca 1998 do 15. marca 1999 na sedežu Združe- nih narodov v New Yorku. Protokol je na voljo za pristop od dneva po datumu, ko je končano podpisovanje. Listine o ratifika- ciji, sprejetju ali potrditvi se deponirajo pri depozitarju. Člen 26 K temu protokolu niso dopustni nobeni pridržki. Člen 27 2. Za vsako regionalno organizacijo za gospodarsko povezova- nje, ki postane pogodbenica tega protokola, ne da bi bila hkrati pogodbenica katera od njenih držav članic, veljajo vse obveznosti iz tega protokola. Za organizacije, v katerih je ena ali več držav članic pogodbenica tega protokola, velja, da se organizacija in njene države članice odločijo o odgovornosti vsake posebej za izpolnjevanje obveznosti po tem protokolu. V takih primerih organizacija in države članice niso upravičene hkrati uresničevati pravic iz tega protokola. 1. Kadarkoli po treh letih od dneva, ko je protokol začel veljati za pogodbenico, ga navedena pogodbenica lahko odpove s pisnim uradnim obvestilom depozitarju. 2. Vsaka taka odpoved začne veljati po poteku enega leta od dneva, ko je depozitar prejel uradno obvestilo o odpovedi, ali s poznejšim datumom, ki je lahko naveden v uradnem obvestilu o odpovedi. 3. V svojih listinah o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje izjavijo, kak- jih ureja ta šen je obseg njihovih pristojnosti v zadevah, ki 3. Za vsako pogodbenico, ki odpove konvencijo, se šteje, da je odpovedala tudi ta protokol. 38 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 Izvirnik tega protokola, katerega besedila v angleščini, arabščini, francoščini, kitajščini, ruščini in španščini so enako verodostojna, se hrani pri generalnem sekretarju Združenih narodov. Člen 28 SESTAVLJENO v Kjotu enajstega decembra tisoč devetsto sedemindevetdeset. V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, na navedene datume podpisali ta protokol. 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 39 PRILOGA A Toplogredni plini Ogljikov dioksid (CO2) Metan (CH4) Didušikov oksid (N2O) Fluorirani ogljikovodiki (HFC) Perfluorirani ogljikovodiki (PFC) Žveplov heksafluorid (SF6) Področja/viri Energija Izgorevanje goriv Energetika Proizvodnja in gradbeništvo Promet Druga področja Drugo Ubežne emisije iz goriv Trdna goriva Nafta in naravni plin Drugo Industrijski procesi Mineralni proizvodi Kemična industrija Metalurgija Druga proizvodnja Proizvodnja halogeniranih ogljikovodikov in žveplovega heksafluorida Poraba halogeniranih ogljikovodikov in žveplovega heksafluorida Drugo 40 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 Uporaba topil in drugih izdelkov Kmetijstvo Črevesna fermentacija Ravnanje z gnojem Gojenje riža Kmetijska zemljišča Predpisano požiganje savan Požiganje kmetijskih ostankov na poljih Drugo Odpadki Odlaganje trdnih odpadkov na zemljo Ravnanje z odpadno vodo Sežiganje odpadkov Drugo 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 41 PRILOGA B Obveznost količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij za pogodbenico (odstotek glede na izhodiščno leto ali obdobje) Avstralija 108 Avstrija 92 Belgija 92 Bolgarija (*) 92 Kanada 94 Hrvaška (*) 95 Češka republika (*) 92 Danska 92 Estonija (*) 92 Evropska skupnost 92 Finska 92 Francija 92 Nemčija 92 Grčija 92 Madžarska (*) 94 Islandija 110 Irska 92 Italija 92 Japonska 94 Latvija (*) 92 Lihtenštajn 92 Litva (*) 92 Luksemburg 92 Monako 92 Nizozemska 92 Nova Zelandija 100 Norveška 101 Poljska (*) 94 Portugalska 92 Romunija (*) 92 Ruska federacija (*) 100 Slovaška (*) 92 Slovenija (*) 92 Španija 92 Švedska 92 Švica 92 Ukrajina (*) 100 Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska 92 Združene države Amerike 93 (*) Države, ki so na prehodu v tržno gospodarstvo. 42 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 42 Preglednica obveznosti količinskega omejevanja in zmanjševanja emisij za določanje ravni emisij, ki so bile v skladu s členom 4 Kjotskega protokola dodeljene Evropski skupnosti in njenim državam članicam PRILOGA II Evropska skupnost 92 % Obveznost količinskega zmanjševanja emisij iz Priloge B h Kjotskemu protokolu (odstotek glede na izhodiščno leto ali obdobje) Obveznost količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij, dogovorjena v skladu s členom 4(1) Kjotskega protokola (odstotek glede na izhodiščno leto ali obdobje) Belgija Danska Nemčija Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska Švedska Velika Britanija 92,5 % 79 % 79 % 125 % 115 % 100 % 113 % 93,5 % 72 % 94 % 87 % 127 % 100 % 104 % 87,5 % 11/Zv. 42 SL Uradni list Evropske unije 43 PRILOGA III Deklaracija Evropske skupnosti, izdelana v skladu s členom 24(3) Kjotskega protokola Zdajšnje članice Evropske skupnosti so naslednje države: Kraljevina Belgija, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Republika Francija, Irska, Republika Italija, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Portugalska, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske. Evropska skupnost izjavlja, da je v skladu s Pogodbo o ustanoviti Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov in za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njih in prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev: — ohranjanje, varovanje in izboljševanje kakovosti okolja; — zdravstveno varstvo ljudi; — skrbna in preudarna raba naravnih virov; — spodbujanje mednarodnih ukrepov za spopadanje z območnimi in svetovnimi okoljskimi problemi. Evropska skupnost izjavlja, da bodo Skupnost in njene države članice delovale za izpolnitev količinskega omejevanja emisij po protokolu v okviru pristojnosti vsake od njih ter da je za zadeve, ki jih pokriva protokol, že sprejela pravne instrumente, zavezujoče za njene države članice. Evropska skupnost bo redno zagotavljala podatke o ustreznih pravnih instrumentih Skupnosti v okviru dodatnih podatkov v njenem državnem poročilu, poslanem v skladu s členom 12 konvencije, s čimer bo v skladu s členom 7(2) protokola in njegovimi smernicami izpolnjevala svoje obveznosti po protokolu


title: WRITTEN QUESTION No. 3895/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Payrolls in Euros

eurovoc_concepts:
European symbol
currency convertibility
euro
issuing of currency
pay
public awareness campaign

formats: html pdf print

text: C 174/152 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 till brottsplatsen, att en fotodossier skulle komma att uppra¤ttas, att kommissionen gett sitt godka¤nnande till alla ra¤ttsliga (cid:229)tga¤rder som beho¤vdes, att utredningen byggde p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n fo¤ra¤ldrar, att fo¤runderso¤kningen fortfarande p(cid:229)gick och att vissa fo¤ra¤ldrar uttryckligen bett underso¤kningsdomaren att med ha¤nsyn till deras barn sko¤ta utredningen med sto¤rsta diskretion. Sa¤kerhetsavdelningen lyder under kommissionens ordfo¤rande. Enheten fo¤r socialpolitik vid generaldirektorat IX har hand om kontakterna med daghemsentrepreno¤ren. Denna enhet lyder i sin tur under kommissionsledamoten fo¤r personal och administration. (98/C 174/226) SKRIFTLIG FR¯GA E-3895/97 fr(cid:229)n Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) till kommissionen (11 december 1997) A¤mne: Lo¤nebesked i euro Ett stort antal institutioner, organisationer och fo¤retag ger redan sina ansta¤llda lo¤nebesked i euro vid sidan av den nationella valutan fo¤r att successivt va¤nja arbetstagarna vid en valuta som kommer att fo¤ra¤ndra europe·ernas vanor. Denna och andra liknande (cid:229)tga¤rder, som till exempel betalning av kommunalskatt i euro, bidrar till att underla¤tta Europamedborgarnas fo¤rst(cid:229)else fo¤r euron. Kan kommissionen ange om man fo¤rso¤ker p(cid:229)verka utvecklingen mot en allt sto¤rre anva¤ndning av euro, som i exemplen ovan, s(cid:229) att Europamedborgarna redan i fo¤rva¤g va¤njer sig vid o¤verg(cid:229)ngen till euron och en ny moneta¤r verklighet som kommer att inneba¤ra att medborgarna i unionen svetsas samman i a¤nnu ho¤gre grad? Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens va¤gnar (15 januari 1998) Kommissionen delar fullkomligt parlamentsledamotens (cid:229)sikter. Kommissionen tycker det a¤r bra att man p(cid:229) b(cid:229)de offentligt h(cid:229)ll och inom na¤ringslivet engagerar sig fo¤r att info¤randet av euron skall ske s(cid:229) smidigt som mo¤jligt. Kommissionen behandlar utmaningarna med information i euro i ett meddelande som nyligen kommit ut med titeln (cid:148)Praktiska aspekter av info¤randet av euron(cid:148) (1). Kommissionen har inra¤ttat olika r(cid:229)dgivande expertgrupper som mer ing(cid:229)ende skall underso¤ka sa¤rskilda fr(cid:229)gor kring information i euro. De kommer snart att la¤gga fram sina rapporter och sedan kommer kommissionen snabbt att dra la¤mpliga slutsatser fo¤r kommande policy. En grupp underso¤ker tekniska aspekter av och kostnader fo¤r parallella prisangivelser, dvs. angivelser av priser och/eller va¤rden i b(cid:229)de nationella valutaenheter och i euro. En annan grupp underso¤ker hur man skall kunna underla¤tta fo¤r konsumenterna att fo¤rst(cid:229) priser och va¤rden denominerade i euro. Kommissionen erka¤nner att offentliga fo¤rvaltningar har en central roll att fylla vid o¤verg(cid:229)ngen till euron och man har uppmanat nationella myndigheter att la¤gga fram o¤verg(cid:229)ngsplaner innan slutet av 1997. Na¤stan alla medlemsstater har redan lagt fram s(cid:229)dana planer, vilka i flertalet fall fo¤reskriver inla¤mning av skattedeklarationer i euro under o¤verg(cid:229)ngsperioden. I m(cid:229)nga fall omfattar ra¤tten att la¤mna in skattedeklarationer i euro under o¤verg(cid:229)ngsperioden ocks(cid:229) deklaration av inkomstskatt. Det (cid:229)ligger de nationella myndigheterna att besluta om detaljerna fo¤r de offentliga fo¤rvaltningarnas o¤verg(cid:229)ng till euron. Kommissionen kommer inom en na¤ra framtid att rapportera om alla medlemsstaters planer fo¤r o¤verg(cid:229)ngen. (1) KOM(97) 491 slutlig


title: QUESTION ECRITE no 3916/97 de Marianne THYSSEN à la Commission. Décision du groupe spécial de l'OMC concernant les hormones

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal feedingstuffs
animal nutrition
consumer protection
foodstuffs legislation
health control
hormone
public health
veterinary inspection

text: C 187/88 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 6. 98 Cette approche fait de·ja‘ partie de la politique de la Commission en ce qui concerne tous les produits 3. chimiques mis sur le marche·. 4. et 5. La Commission est en train de revoir la liste europe·enne des maladies professionnelles. En 1998, elle envisage de proce·der a‘ une e·tude des donne·es de·coulant des progre‘s scientifiques et techniques sur la base d(cid:146)une analyse e·pide·miologique. Dans le cadre de cet exercice, de nouvelles maladies professionnelles pourraient e(cid:136)tre incluses dans la liste. En ce qui concerne l(cid:146)assistance aux victimes, cette question rele‘ve de la responsabilite· des E· tats membres. (1) (2) JO L 160 du 26. 6. 1990. JO C 375 du 10. 12. 1997. (98/C 187/134) QUESTION E· CRITE E-3916/97 pose·e par Marianne Thyssen (PPE) a‘ la Commission (11 de·cembre 1997) Objet: De·cision du groupe spe·cial de l(cid:146)OMC concernant les hormones A‘ l(cid:146)occasion de la confe·rence sur la le·gislation alimentaire, que la Commission et le Parlement europe·en ont organise·e en commun les 3 et 4 novembre 1997, l(cid:146)un des intervenants a de·clare· que la Communaute· europe·enne n(cid:146)avait pu, dans le diffe·rend sur les hormones, faire valoir son point de vue devant le groupe spe·cial de l(cid:146)OMC parce que la le·gislation europe·enne en la matie‘re e·tait mal formule·e. Plus pre·cise·ment, il n(cid:146)aurait pas e·te· possible d(cid:146)invoquer dans le de·bat le fait que le consommateur europe·en n(cid:146)accepte pas l(cid:146)administration d(cid:146)hormones au be·tail destine· a‘ la consommation humaine, le pre·ambule de la directive concerne·e n(cid:146)y faisant pas re·fe·rence. La Commission partage-t-elle cette opinion? Ne juge-t-elle pas qu(cid:146)il est impe·rieux de soumettre a‘ un examen la le·gislation alimentaire europe·enne et, le cas e·che·ant, de proce·der a‘ des adaptations re·dactionnelles, de fa(cid:231)on a‘ e·viter a‘ l(cid:146)avenir des difficulte·s de cet ordre? A-t-elle de·ja‘ pris une initiative a‘ cet e·gard ou envisage-t-elle de le faire? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (2 Fe·vrier 1998) Le groupe spe·cial de l(cid:146)Organisation Mondiale du Commerce (OMC), charge· d(cid:146)examiner les mesures communautaires concernant l(cid:146)utilisation d(cid:146)hormones de croissance dans l(cid:146)e·levage de be·tail, a rendu son rapport le 18 aou(cid:136)t 1997. La Communaute· a introduit une re·clamation aupre‘s de l(cid:146)organe d(cid:146)appel de l(cid:146)OMC qui a rendu son rapport le 16 janvier 1998. L(cid:146)argumentation e·voque·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire, concernant l(cid:146)impossibilite· d(cid:146)invoquer la non- acceptation, par les consommateurs, europe·ens de l(cid:146)utilisation d(cid:146)hormones, car cette non-acceptation ne figurait pas dans le pre·ambule de la directive en question, n(cid:146)appara(cid:14)(cid:136)t pas comme telle dans le rapport du groupe spe·cial. Le groupe spe·cial a de·clare· que le nom des scientifiques et les e·tudes scientifiques sur lesquelles se fondait l(cid:146)interdiction a‘ l(cid:146)importation, auraient du(cid:136) figurer dans le pre·ambule. Cependant, il faut noter que l(cid:146)organe d(cid:146)appel de l(cid:146)OMC vient d(cid:146)infirmer les conclusions du groupe spe·cial


title: Règlement (CE) n° 2470/97 de la Commission du 11 décembre 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 3846/87 établissant la nomenclature des produits agricoles pour les restitutions à l'exportation (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
export refund
syrup

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3908/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Fornecimentos de urânio altamente enriquecido destinados ao reactor de investigação FRM II

eurovoc_concepts:
Euratom Supply Agency
Russia
nuclear non-proliferation
nuclear reactor
nuclear safety
originating product
scientific research
uranium

text: C 196/34 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 6. 98 Subscreve a Comissa(cid:152)o a interpreta(cid:231)a(cid:152)o dos grupos minorita·rios do ConselhoMunicipal, que consideram as 3. deciso(cid:152)es do Munic(cid:14)·pio de Ma(cid:136)ntua como « incumprimento»? 4. Que medidas pretende a Comissa(cid:152)o adoptar se se comprovarem esses factos? (1) (2) JO L 209 de 24. 7. 1992, p. 1 JO L 199 de 9. 8. 1993, p. 84 Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (3 de Fevereiro de 1998) 1. e 2. Deputada. A Comissa(cid:152)o esta· presentemente a analisar de forma pormenorizada os casos apontados pela Senhora A instru(cid:231)a(cid:152)o dos processos em questa(cid:152)o permitira· a‘ Comissa(cid:152)o determinar a eventual existe(cid:136)ncia de uma 3. viola(cid:231)a(cid:152)o das normas comunita·rias aplica·veis em mate·ria de contratos pu·blicos de servi(cid:231)os. Se tal se revelar necessa·rio, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o hesitara· em recorrer ao processo previsto pelo artigo 169o do 4. Tratado CE. (98/C 196/48) PERGUNTA ESCRITA E-3908/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Dezembro de 1997) Objecto: Fornecimentos de ura(cid:136)nio altamente enriquecido destinados ao reactor de investiga(cid:231)a(cid:152)o FRM II 1. Podera· a Comissa(cid:152)o confirmar se a Age(cid:136)ncia de Aprovisionamento Euratom encetou negocia(cid:231)o(cid:152)es, com as autoridades russas, relativamente ao abastecimento dos reactores de investiga(cid:231)a(cid:152)o europeus com ura(cid:136)nio altamente enriquecido? Sera· que as referidas negocia(cid:231)o(cid:152)es abrangem igualmente fornecimentos destinados ao reactor de investiga(cid:231)a(cid:152)o FRM II, de Munique, reactor esse que constitui objecto de controve·rsia? Em que fase se encontram as negocia(cid:231)o(cid:152)es? Quais os aspectos relativamente aos quais se logrou ja· um 2. consenso e quais as questo(cid:152)es ainda por definir? Quando devera· ocorrer a conclusa(cid:152)o das negocia(cid:231)o(cid:152)es? 3. Podera· a Comissa(cid:152)o confirmar a existe(cid:136)ncia de um projecto de acordo da Age(cid:136)ncia de Aprovisionamento Euratom relativo a fornecimentos de ura(cid:136)nio altamente enriquecido de origem russa, destinados ao reactor FRM II? Na(cid:152)o temera· a Comissa(cid:152)o que a na(cid:152)o prolifera(cid:231)a(cid:152)o de ura(cid:136)nio altamente enriquecido sofra um grave reve·s 4. decorrente do FRM II? Em caso negativo, por que raza(cid:152)o? Resposta de Christos Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (2 de Fevereiro de 1998) Convida-se o Senhor Deputado a reportar-se a‘ resposta dada pela Comissa(cid:152)o a‘ sua pergunta escrita E-2903/97 (1). Foram, entretanto, estabelecidos contactos entre os responsa·veis de certos reactores de investiga(cid:231)a(cid:152)o na Comunidade e as autoridades russas. Na hipo·tese de se virem a realizar fornecimentos de ura(cid:136)nio altamente enriquecido, estes processar-se-a(cid:152)o observando as regras estritas do controlo de seguran(cid:231)a e da pol(cid:14)·tica de na(cid:152)o prolifera(cid:231)a(cid:152)o. (1) JO C 134 de 30. 4. 1998, p. 33


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kompletterande pensionsskydd på den inre marknaden: En grönbok"

eurovoc_concepts:
European social policy
freedom of movement
social security
supplementary pension

text: C 73/114 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kompletterande pensionsskydd på den inre marknaden: En grönbok” (98/C 73/28) Den 21 april 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kompletterade pensionsskydd på den inre marknaden: En grönbok”. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 december 1997. Föredragande och medföredragande var Harry Byrne respektive Jan Jacob van Dijk. Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 92 röster för och 2 röster emot. 1. Inledning 1. 1. Kommissionen har utarbetat denna grönbok för att rikta uppmärksamheten på de betydande demografis- ka förändringarna inom EU och på konsekvenserna av dessa förändringar för de statliga pensionssystemen. Under de senaste årtiondena har födelsetalet 1. 2. sjunkit samtidigt som den förväntade livslängden har ökat. Följaktligen beräknar man att den nuvarande kvoten i EU med fyra personer i arbetsför ålder som försörjer en pensionär år 2040 kommer att ha minskat till två personer i arbetsför ålder för en pensionär. 1. 3. Om ingenting görs kan dessa demografiska förändringar komma att få allvarliga budgetkonsekven- ser för de allmänna pensionssystemen. Under till exempel perioden 1995-2030 kommer det vägda medelvärdet av kvoterna mellan pensionsutgifter och BNP att öka mellan 3 och 4 procentenheter i de 11 medlemsstater för vilka prognoser finns tillgängliga. 1. 4. I själva verket är 88 % av alla pensioner som betalas ut i EU statliga pensioner som finansieras ur de löpande intäkterna (”pay-as-you-go”). Befolknings- förändringar är viktiga faktorer som belastar fördel- ningssystemen. Talet 88 % är emellertid inte helt belysande för 1. 5. situationen eftersom det är ett medeltal i EU och situationen varierar avsevärt mellan olika medlemssta- ter. Exempelvis framgår det av tabell II i grönboken att om pensionfondernas tillgångar utgör 20 % av BNP i EU jämfört med 59 och 45 % i USA respektive Japan, så befinner sig två EU-medlemsstater, Nederländerna och Storbritannien, i ena änden av skalan med ca 80 %, samtidigt som många medlemsstater uppvisar ensiffriga procenttal. De olika systemen i medlemsstaterna framgår 1. 6. tydligt i tabell I och II som bifogas detta yttrande. I tabell I visas förhållandet mellan lagstadgade statliga pensioner och inkomsterna (1 1/2 gånger den nationella genomsnittsinkomsten). Här ser man att Irland, Neder- länderna och Storbritannien ligger i botten av tabellen med 31 % och uppåt, samtidigt som Portugal, Spanien, Italien och Grekland ligger över 70 %. I tabell II har också kompletterande pensioner tagits med och därmed närmar sig siffrorna varandra, även om skillnader kvarstår. 1. 7. Utbetalning av drägliga ålderspensioner är en hörnsten i EU:s samhällsstruktur. Inför det hot mot dessa pensioner som de beräknade befolkningsförändringarna utgör välkomnar ESK kommissionens initiativ att ta itu med problemet. Problemet kommer att utvecklas gradvis, men ju tidigare som man vidtar korrigerande åtgärder, desto större chans har de att lyckas. 1. 8. Sammmanfattningsvis konstaterar ESK att pen- sionssystemen varierar mycket mellan medlemsstaterna och att kommissionen inte har för avsikt att föreskriva en detaljerad åtgärdsplan som medlemsstaterna skall följa. 2. Möjliga åtgärder Ekonomiska och sociala kommittén noterar föl- 2. 1. jande från inledningen i kommissionens grönbok: a) Att medlemsstaternas socialförsäkringssystem (pela- re 1) även i fortsättningen kommer att svara för huvuddelen av pensionsutbetalningarna. b) Att de system i pelare 2 (tjänstepensionssystem) och 3 (företrädesvis) livförsäkringsbaserade pensions- sparprogram) som diskuteras inte är en patentlösning för att komma till rätta med de problem som orsakas av demografiska förändringar. 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/115 c) Att i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen är det upp till medlemsstaterna att avgöra vilken betydelse de vill att de tre pelarna skall ha för pensionsutbetalningarna. 2. 2. ESK stöder kommissionens analys som presente- rats ovan i punkt 2. 1 och förklarar att kommitténs huvudsakliga önskemål är att man skall vidta lämpliga åtgärder för att EU:s medborgare skall få sina förvänt- ningar om drägliga pensioner vid pensioneringen upp- fyllda. ESK vill betona att både privata och offentliga pensionssystems genomförbarhet inte bara är beroende av demografiska faktorer utan också av ekonomiska, sociologiska och rättsliga förhållanden. Hög arbetslös- het, t. ex. , har en negativ effekt. 2. 3. Eftersom systemen i pelare 1 är så betydelsefulla bör medlemsstaterna försöka förbättra dessa systems hållbarhet. ESK konstaterar att några medlemsstater redan har börjat reformera sina system i den riktningen och att det är viktigt att denna utveckling fortsätter. De kompletterande pensionsystemens betydelse 2. 4. ökar emellertid, och ESK instämmer i att det framför allt är viktigt att de garanteras trygga rättsliga förhållanden. Det finns huvudsakligen två vägar för att tillhan- 2. 5. dahålla kompletterande pensionssystem: a) Pensionssystem som är kopplade till anställning och som normalt finansieras genom företagets avsätt- ningar i balansräkningen eller fonderas via externa placeringar i separata tillgångar i form av gruppliv- försäkringar eller pensionsfonder. b) Individuella försäkringslösningar. A¨ ven om det är medlemsstaterna som avgör i 2. 6. vilken grad pelare 2 och 3 skall utnyttjas ägnas resten av grönboken åt hur den inre marknaden kan underlätta för dessa system att fungera effektivare. 2. 7. ESK vill fästa kommissionens uppmärksamhet på att det finns fördelningssystem som måste förlängas för utbetalning av befintliga pensionärers pensioner och att man bör planera för en mekanism som möjliggör en stegvis övergång till fondbaserade pensionssystem, där de fondbaserade systemen införs som komplement till fördelningssystemen. Man bör inse att fördelningssyste- men och de fondbaserade systemen kompletterar va- randra. Kommissionen påpekar när den uppmärksam- 2. 8. mar möjligheten att använda kompletterande pensions- system att det finns fördelar och nackdelar med både fonderade och icke-fondbaserade pensionssystem. Man bör också notera att en eventuell övergång, oavsett om den sker gradvis, från allmänna pensioner till system i pelare 2 eller 3 kommer att innebära att fler resurser går till pensionsinbetalningar, eftersom de existerande pensionerna i första pelaren måste finansieras samtidigt som inbetalningar börjar göras till framtida fondbasera- de system. Man måste därför säkerställa att alla initiativ som rör pelare 2 och 3 kan genomföras utan att de befintliga systemen inom pelare 1 undermineras. 3. Kapitel II — Pensionsavsättningar och kapitalmark- nader i EU 3. 1. I grönboken betonas de avsevärda variationerna i investeringsmönster mellan medlemsstaterna i fråga om andelen aktier i förhållande till obligationer (se tabell 3). Man pekar på det faktum att aktier ger högre avkastning men ifrågasätter om man kan dra några bestående slutsatser av detta faktum. Man understryker dock den dramatiska minskning av långsiktiga pensions- kostnader som relativt små ökningar av den årliga avkastningen kan ge upphov till. 3. 1. 1. mens innehav av utländska tillgångar (se tabell 4). Det finns också stora skillnader i pensionssyste- 3. 1. 2. I grönboken ställs också frågan om högre avkastning kan uppnås utan otillbörligt risktagande och om kapitalmarknaderna i EU kan absorbera eventuella framtida ökningar av investeringarna. ESK:s har följande kommentarer till den utförliga 3. 2. analysen i grönboken: 3. 2. 1. På lång sikt ökar pensionsåtagandenas realvär- de på grund av den långsiktiga reallöneökningen, vilket i sin tur leder till högre levnadsstandard. Tidigare erfarenheter visar att placeringar i reala tillgångar (aktier och egendom) därför bättre svarar mot pensionsåtagan- den än värdepapper med fast ränta. 3. 2. 2. Tidigare erfarenheter under mycket långa pe- rioder (se t. ex. tabell VI c i grönboken) visar övertygande på de förmånliga reella avkastningar som aktier kan ge. Eftersom pensionsplaceringar är långsiktiga till sin natur är kortsiktiga marknadsfluktuationer av liten betydelse. Som framgår av grönboken kan en ökning av den C 73/116 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 årliga avkastningen på till exempel2 eller 3 procentenhe- ter under en tidsperiod få mycket påtagliga konsekvenser för vinsterna och/eller kostnaderna. 3. 2. 3. Det har utvecklat förvaltningsmetoder som gör det möjligt för en pensionsfond att stämma av sina tillgångar mot sina åtaganden och därmed att minimera risken genom att anpassa sina placeringar till fondsparar- nas ålderssammansättning. En försiktig fondförvaltare som följer de förvaltningstekniska råden har sannolikt en större andel obligationer i en fond med medelålders medlemmar än vad som vore lämpligt för en fond med huvudsakligen unga personer. En spridning av placeringarna i olika former av tillgångar, varav några är negativt korrelerade, används också för att minimera risken. 3. 2. 3. 1. Värdepappersmarknaderna gör det möjligt att sprida placeringarna över många näringslivssektorer som sannolikt uppvisar olika resultat vid en bestämd tidpunkt, och den risk som är förknippad med värdepap- peren hanteras genom att en maximal investeringsgräns sätts för varje enskilt värdepapper. 3. 2. 4. Vad gäller kapitalmarknadernas förmåga i EU att absorbera de relativt betydande fonder som uppstår bör man först notera att investeringarna skulle ske under en lång tidsperiod. Det tycks därför sannolikt att kapitalmarknaderna kunde och skulle utvecklas för att absorbera de tillgängliga fonderna på samma sätt som har skett i exempelvis USA. Däremot är det svårare att bedöma vilka positiva spin off-effekter denna nya investeringskälla skulle kunna få för EU:s ekonomi. 3. 2. 5. Placeringsinskränkningar som inte är motive- rade av försiktighetsskäl och som sätter oberättigade och godtyckliga gränser för till exempel aktieplaceringar eller investeringar i utlandet kan öka risken för alltför låg avkastning. På samma sätt instämmer ESK i att det inte är kommissionens uppgift att förespråka någon särskild investeringsstrategi för pensionsfonder. Denna uppgift ankommer på fondförvaltarna, som arbetar under vederbörlig tillsyn. Sammanfattningsvis anser ESK att om lämpliga 3. 2. 6. försiktighetsregler finns — bl. a. kontroll över fondför- valtare — kan högre avkastning uppnås utan otillbörliga risker och att kapitalmarknaderna i EU sannolikt kom- mer att utvecklas tillräckligt för att absorbera ytterligare investeringar från pensionsfonder. teringar. Det system som skisseras i punkt 36 ger en lämplig grund för reglering, under förutsättning att kommissionen utarbetar förslag som syftar till att förfina det ytterligare-förslag som ESK skulle vilja yttra sig över. ESK ställer sig bakom de mål för politiken som 4. 2. anges i punkt 40 och som syftar till att: a) undanröja konkurrenshindren på den inre markna- den för investeringstjänster, b) ge frihet att placera pensionfonders tillgångar endast med beaktande av ”försiktighetsprincipen”. 4. 3. ESK anser liksom kommissionen att detta sanno- likt inte skulle förorsaka några dramatiska förändringar i investeringsstrategierna på kort sikt. Fondförvaltare tenderar att vara konservativa och anpassar sig förmodli- gen gradvis till nya typer av investeringsfrihet. eurons införande kommer att underlätta korsinvesteringar i deltagande medlemsstater eftersom överväganden rö- rande valutaavstämning blir överflödiga. 4. 4. ESK stöder helt och hållet åsikten att pensions- fonder måste vara föremål för adekvata tillsynsregler. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att tillsynsinstansen lägger särskild vikt vid riskhanteringen. Kommissionen formulerar emellertid en mycket viktig fråga: Skall samma regler gälla för pensionsfonder och försäkringsbolag? 4. 4. 1. ESK vill emellertid i detta sammanhang fram- hålla att försiktighetsreglerna måste omfatta en bedöm- ning av pensionsåtagandena, varvid lämpliga försä- kringstekniska normer skall användas, och en nära korrelation mellan avkastningen på tillgångarna och åtagandenas omfattning. ESK skulle också vilja betona att det är angeläget att göra fondspararna delaktiga i förvaltningen av fonderna och att se till att fondförvaltar- na har en förpliktelse att tillhandahålla fondspararna upplysningar och rådgivning. 4. Kapitel III — Adekvata försiktighetsregler för den inre marknaden I detta kapitel diskuteras vilka försiktighetsregler 4. 1. som kan vara adekvata på en inre marknad för fondinves- 4. 5. ESK vill påpeka att det finns en grundläggande skillnad mellan försäkringsbolag och pensionsfonder, en skillnad som består i att försäkringsbolagen säljer sina tjänster medan detta i de flesta medlemsstater inte gäller för pensionsfonder. Livförsäkringsbolag är också föremål för tillsynsregler som gäller varje företags hela affärsverksamhet, där denna omfattar en hel rad skydds- och investeringsprodukter. Målen för pensionsfonder- nas investeringar av tillgångar bör emellertid i stora 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/117 drag överensstämma med den investeringsstrategi som livförsäkringsbolagen har för sina pensionskontrakt. c) Anställda som tillfälligt sänds till en annan medlems- stat av sin arbetsgivare bör fortfarande kunna vara anslutna till det kompletterande pensionssystem de redan tillhör. 4. 6. Mot bakgrund av pensionsinvesteringarnas spe- ciella karaktär rekommenderar ESK därför att man tillämpar särskilda regler för pensionsinvesteringar. I den mån som försäkringsbolagen erbjuder produkter som ger förmåner liknande pensionsfondernas, kan det bli nödvändigt att ändra livförsäkringsdirektivet för att se till att försäkringsbolag inte drabbas av en snedvridning av konkurrensen vad beträffar pensions- produkter. De regler som gäller för pensionsinvestering- ar bör — utan att sänka skyddets kvalitet — i möjligaste mån ha till syfte att säkerställa att pensionsfonderna, inklusive dem som försäkringsbolagen förvaltar, verkar under likartade regler på ”en rättvis spelplan”. ESK anser att det för att förverkliga den inre 4. 7. marknaden krävs att man inför en frihet för fondförvalt- ningen. Tack vare de moderna kommunikationsmedlen spelar inte närheten till marknaderna en lika stor roll som fondförvaltarnas talanger och kunnande. ESK välkomnar kommissionens åtgärd nyligen att anta ett förslag till direktiv i vilket dessa frågor behandlas. ESK håller just nu på att utarbeta ett yttrande om det. Andra frågor som kommissionen nämner och 5. 2. som inte behandlas av högnivågruppen är följande: a) Villkor för förvärv av rättigheter — bl. a. de långa intjänande perioderna i vissa medlemsstater. b) Svårigheter med överföring av intjänade pensionsrät- tigheter från en medlemsstat till en annan. 4. 8. Med tanke på framtiden anser ESK att det i detta fall skulle vara lämpligt att anta ett generellt direktiv som omfattar grundläggande principer i linje med punkt 47 (alternativ 3). c) Skatteproblem i samband med förvärv av pensions- rättigheter i mer än en medlemsstat (beskattningen berörs också i kapitel V). 5. Kapitel IV — Att underlätta den fria rörligheten för arbetstagarna 5. 1. I detta kapitel behandlar kommissionen de hinder som nu finns för arbetstagares fria rörlighet. Kommissio- nen påpekar att man i gemenskapens lagstiftning redan undanröjt hindren för rörligheten över gränserna när det gäller lagstadgade pensioner, men att lagstiftningen inte gäller för kompletterande pensionssystem. I november 1996 rekommenderade den högnivågrupp som kommissionen tillsatt för att undersöka detta område att gemenskapens lagstiftning inledningsvis endast skulle beröra tre sidor av denna fråga: a) Bevarande av förvärvade pensionsrättigheter för försäkrade som flyttar till en annan medlemsstat. d) Situationen för en arbetstagare som är tillfälligt anställd i en annan medlemsstat utan att vara utsänd av sin arbetsgivare. 5. 3. ESK instämmer i att de frågor som antytts i punkt 5. 2 utgör betydande hinder för arbetstagarnas fria rörlighet och strider mot idén om en inre marknad. Om pensionerna betraktas som en form av uppskjuten lön som intjänats under det yrkesverksamma livet, är det särskilt orimligt att införa långa intjänandeperioder, t. ex. upp till 10 år, innan man får rätt till pension. 5. 3. 1. När pensionssystemen förändras måste de för- säkrade få fullständig information om möjligheterna att överföra rättigheter genom kapitalöverföringar, när detta är förenligt med fonderingsmetoderna i de berörda systemen. ESK menar också att man i förslag till direktiv om samordning av pensionssystemen bör beakta mekanismer som skyddar pensionsmedlens köpkraft. b) Gränsöverskridande utbetalningar av förmåner som intjänats i de kompletterande pensionssystemen bör underlättas i andra medlemsstater. 5. 3. 2. ESK anser att anställda som sänds till en annan medlemsstat av sina arbetsgivare för tillfälligt arbete i företaget eller i ett dotterbolag skall kunna fortsätta att vara anslutna till pensionssystemet i hemlandet. Vi anser C 73/118 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 dock inte att det skulle vara rimligt att ålägga en arbetsgivare att låta anställda behålla sitt medlemskap, om de säger upp sig för att i en annan medlemsstat ta ett arbete som inte har något samband med den berörda arbetsgivaren. 6. 2. 1. ESK anser, med full respekt för subsidiaritets- principen, att det skulle öka arbetstagarnas rörlighet om en gemensam uppsättning regler för erkännande av pensionsarrangemang i en medlemsstat i förhållande till alla andra medlemsstater, kunde utarbetas för att antas av rådet. 5. 4. I sitt yttrande av den 15 maj 1992 om komplette- rande socialförsäkringssystem (föredragande: Ada Mad- docks) rekommenderade ESK att kommissionen under- söker möjligheten att utforma och skapa regler för en europeisk modell för ett tjänstepensionssystem som ”europeiska” företag skulle kunna använda för att pensionsförsäkra sina anställda i alla medlemsstater. ESK vill här upprepa denna rekommendation. 5. 5. Högnivågruppen har föreslagit att man skall inrätta ett pensionsforum på gemenskapsnivå för att angripa problem som gäller pensioner och som utgör hinder för personers fria rörlighet. ESK har hittills ställt sig tveksam till detta. Det finns redan en rådgivande kommitté för migrerande arbetstagare, där problem rörande den sociala tryggheten diskuteras inom ramen för arbetstagarnas fria rörlighet. Dessutom kan förslag diskuteras i den sociala dialogen, i synnerhet om man utgår från uppfattningen att kompletterande pensioner i själva verket är uppskjuten lön. Kommittén föreslår att man inom ramen för den rådgivande kommittén för migrerande arbetstagare inrättar en särskild arbetsgrupp med uppgift att så snart som möjligt ta fram möjliga lösningar för de problem som faktiskt föreligger när det gäller kompletterande pensioner. 6. Kapitel V — Beskattningens betydelse för tilläggs- pensionerna 6. 3. I allmänhet ger medlemsstaterna skattelättnader till pensionssystem i förväntan att de kommer att få in skatt på pensionerna när de slutligen betalas ut. Det är viktigt att de gemensamma reglerna inte ruckar på denna princip på ett markant sätt. Under nästa århundrade kommer pensionärerna att utgöra en betydligt högre andel av totalbefolkningen, och det skulle bli allt svårare att finansiera offentliga utgifter om det inte var möjligt att beskatta pensionärernas inkomst. 6. 4. För att specifikt möta problemet med arbetsta- garnas rörlighet skulle de gemensamma reglerna kunna omfatta följande: a) Inbetalningarna till ett pensionssystem i utlandet bör ges samma skattelättnader som ett nationellt system. Denna förmån skall bara erbjudas under en begrän- sad period för att underlätta förflyttningar under korta arbetsperioder (utlandsstationerade arbetsta- gare). Det är inte ovanligt att anställda i ett multina- tionellt företag arbetar successivt i olika länder under 3 till 5 år, men att de har för avsikt att pensionera sig i sitt hemland. Stora problem och orättvisor skulle skapas om denna typ av arbetstagare tvingades byta pensionssystem varje gång de flyttar. I detta kapitel i grönboken behandlas beskatt- 6. 1. ningens betydelse för pensionssystemen. I de flesta medlemsstater åtnjuter pensionssystemen skatteförmå- ner på de ackumulerade fonderna, vilka kompenseras genom beskattning av den faktiska pension som slutligen betalas ut. b) Vid permanent flyttning till en annan medlemsstat bör arbetstagaren ha möjlighet att behålla sina samlade pensionsförmåner i tidigare system eller, när det finns fonder, att överföra dessa medel till ett godkänt system i det nya land där han är bosatt. Det är också viktigt att arbetstagaren får tillgång till utförlig information och rådgivning. 6. 1. 1. De nuvarande skattereglerna kan emellertid utgöra ett hinder för arbetstagarnas fria rörlighet. I grönboken efterlyser kommissionen synpunkter på hur situationen skall förbättras och särskilt om gemenskaps- lagstiftning är ett lämpligt och genomförbart alternativ. 6. 2. ESK stöder den allmänna principen att pensions- fonderna under uppbyggnadsstadiet utgör en uppskjuten förmån för fondspararna och att beskattning på samma sätt bör skjutas upp tills förmånen betalas ut till den enskilde fondspararen. c) De pensioner som betalas ut bör beskattas i landet där personen är bosatt. Detta skulle dock kunna skapa vissa problem för de medlemsstater som inte får kompensation för sin förlust av skatteintäkter genom inflyttning av pensionärer. Det vore en fördel ifall man kunde finna en 6. 5. strategi på gemenskapsnivå för att undanröja dessa 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/119 hinder, men för att nå resultat är det förmodligen mera realistiskt att förlita sig på bilaterala eller multilaterala avtal. Detta skulle kunna underlättas om kommissionen utformade en modell för beskattningsregler i samband med pensionssparande. 7. Slutsatser ESK välkomnar grönboken och ger på nytt 7. 1. uttryck för sin önskan att lämpliga åtgärder vidtas i avsikt att skapa adekvata pensionsbestämmelser för dem som går i pension under nästa århundrade. Kommittén instämmer i att kompletterande pen- 7. 2. sioner kommer att spela en viktig roll i det framtida pensionssparandet. 7. 3. ESK påpekar att det har varit och kommer att fortsätta att vara svårt att uppnå framsteg när det Bryssel den 11 december 1997. gäller kompletterande pensionssystem på grund av de olikartade metoder som traditionellt används i medlemsstaterna. Det är uppenbart att användningen av kompletterande pensioner varierar i hög grad, och det är dessutom så att det i de länder där kompletterande pensioner är en väletablerad företeelse finns en mer liberal investeringspolitik rörande såväl aktier och deri- vatinstrument som utlandsinvesteringar. I de länder, däremot, där kompletterande pensioner just håller på att utvecklas sker mycket större investeringar i obligatio- ner än i aktier och utländska tillgångar. 7. 4. Ett påpekande som kanske inte är helt relevant för pensionsfrågan är att fler investeringsfonder sannolikt kommer att få gynnsamma ekonomiska effekter på EU:s medlemsstater. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS TABELL 1 Kvoten mellan lagstadgad ålderspension och inkomster (1 1/2 · den nationella genomsnittsinkomsten) Källa: Sedgwick Noble Lowndes. C 73/120 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 TABELL 2 Kvoten mellan både lagstadgad och frivillig ålderspension och inkomsten (1 1/2 · den nationella genomsnittsinkomsten) Källa: Sedgwick Noble Lowndes. TABELL 3 Aktiers andel av pensionsfonderna i % i slutet av 1995 UK IRL B S DK 77,60 58,42 39,50 27,59 26,93 NL (*) 26,00 L F A G P FI I GR SP 21,20 13,58 12,95 10,16 9,42 9,20 7,71 7,70 5,00 Källa: EFRP. (*) Nederländerna är det enda landet med ett fondbaserat pensionssystem för statligt anställda. Detta påverkar i betydande grad de siffror som anges, eftersom det statliga systemet i mycket stor utsträckning förlitar sig på inhemska investeringar till fast ränta. 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/121 TABELL 4 Utländska tillgångar i % av totala tillgångar i slutet av 1995 IRL 38,92 B 37,30 UK 26,79 NL (*) 23,00 A L S D G P F SP GR 21,93 18,00 10,48 7,98 5,70 5,62 4,44 3,00 2,82 Källa: EFRP. (*) Nederländerna är det enda landet med ett fondbaserat pensionssystem för statligt anställda. Detta påverkar i betydande grad de siffror som anges, eftersom det statliga systemet i mycket stor utsträckning förlitar sig på investeringar till fast ränta


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2466/97 DE LA COMMISSION du 11 décembre 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: 97/833/CE: Decisión del Consejo de 11 de diciembre de 1997 por la que se establece el procedimiento de adopción de la posición comunitaria en el Comité mixto de la Unión Aduanera instituido por la Decisión nº 1/95 del Consejo de Asociación CE-Turquía, relativa a la puesta en marcha de la fase definitiva de la Unión Aduanera

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Türkiye
customs union