title: Komission tiedonanto -Euron käyttöönoton vaikutukset yhteisön toimintaan, toimielimiin ja lainsäädäntöön

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
European Monetary System
euro
impact study

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 05. 11. 1997 KOM(97) 560 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EURON KÄYTTÖÖNOTON VAIKUTUKSET YHTEISÖN TOIMINTAAN, TOIMIELIMIIN JA LAINSÄÄDÄNTÖÖN 4 4 4 6 7 9 9 9 13 13 14 15 16 16 EURON KÄYTTÖÖNOTON VAIKUTUKSET YHTEISÖN TOIMINTAAN, TOIMIELIMIIN JA LAINSÄÄDÄNTÖÖN A. JOHDANTO B. EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET TIETYILLÄ LOHKOILLA B. 1 YHTEISÖN TALOUSARVIO B. 2 MAATALOUSPOLITIIKKA B. 3 HALLINTOMENOT C. YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN SIIRTYMINEN EUROON Cl EURON KÄYTTÖÖNOTON OIKEUSPERUSTA C. 2 TÄRKEIMMÄT EURON VAIKUTUKSET EUN LAINSÄÄDÄNTÖÖN D. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET TOIMINTOIHIN D. 1 VARAINHOITO JA RAHOITUSTOIMINTA D. 2 TILASTOT D. 3 TIETOJÄRJESTELMÄT D. 4MUUT E. PÄÄTELMÄT Liitteet: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Maksut vuoden 1996 talousarviosta Euroon siirtymisen vaikutus yhteisön talousarviosta erillään hoidetuilla politiikan aloilla Vuoden 1997 arvioidut maatalouden kurssierot 01/10/1997 vallinneen tilanteen mukaan Euroon siirtyminen palkoissa: asiaan liittyviä seikkoja Euron käyttöönotto yhteisön johdetussa oikeudessa Erilaisia raja-arvoja ja enimmäismääriä koskevia säännöksiä, joihin euro vaikuttaa Ohjeita rahamääriä sisältävien säännösten euroksi muuttamisesta Yhteenvero euroon siirtymisen vaikutuksista yhteisön lainsäädäntöön TULLI Tullikoodeksi YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA Maatalouden valuuttajärjestelmä TYÖNTEKIJÖIDEN VAPAA LIIKKUMINEN Siirtotyöläisten sosiaaliturva SISÄMARKKINAT Kulttuuriesineiden palauttamisesta annettu direktiivi Hankintadirektiivit Pankkilainsäädäntö Vakuutus Arvopaperimarkkinadirektiivit Yhtiölainsäädäntö Tilinpäätös Tuotevastuudirektiivi Henkistä omaisuutta koskeva lainsäädäntö VÄLILLINEN VEROTUS Arvonlisä- ja valmisteverolainsäädäntö YHTEINEN KAUPPAPOLITIIKKA Vientiluotot ULKOSUHTEET Kansainväliset sopimukset KULUTTAJANSUOJA Kulutusluotot ja eräät muut sopimukset TALOUSARVIO Varainhoitoasetus HALLINNOLLISET MENOT Palkat ja eläkkeet EURON KÄYTTÖÖNOTON VAIKUTUKSET YHTEISÖN TOIMINTAAN, TOIMIELIMIIN JA LAINSÄÄDÄNTÖÖN A. JOHDANTO 1. Tällä tiedonannolla on tarkoitus arvioida kokonaisvaltaisesti euron käyttöönoton vaikutuksia yhteisön tasolla ja siitä seuraavia vaikutuksia jäsenvaltioihin. Se perustuu komission eri yksiköissä tehtyyn valmisteluun ja muiden yhteisön toimielinten kanssa käytyihin keskusteluihin. Valmistelussa on käsitelty erityisesti seuraavia kysymyksiä: - käytännön vaikutukset yhteisön politiikan eri osa-alueiden kannalta - yhteisön lainsäädännön soveltuminen euron käyttöön - vaikutukset yhteisön toiminnan kannalta (tietotekniikka, hallinnolliset muutokset, tiedottaminen ja henkilöstön koulutus jne). 2. Yhteiseen rahaan siirtymisen vaikutusten arvioinnin tiedonannossa luodaan katsaus tarvittaviin toimiin (lainsäädäntöön ja muuhun), joita tarvitaan ennen EMUn kolmannen vaiheen alkua ja sen jälkeen. Toimenpideohjelma esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä 8. lisäksi Osa valmisteluista koskee muita yhteisön toimielimiä. Näin on esimerkiksi silloin, kun tarvitaan lainsäädännöllisiä muutoksia. Lisäksi yhteisön tasolla syntyneellä lainsäädännöllä on suoria tai epäsuoria vaikutuksia jäsenvaltioiden tasolla. Tämän vuoksi tiedonannosta on hyötyä sekä jäsenvaltioille että yhteisön toimielimille yleensä näiden viimeistellessä omia sisäisiä valmisteluhankkeitaan. B. EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET TIETYILLÄ LOHKOILLA B. 1 YHTEISÖN TALOUSARVIO 3. Nykyisen oikeusperustan (varainhoitoasetuksen 11 artiklan) mukaan talousarvio laaditaan ecuina, mutta sekä tulot että menot syntyvät joko kokonaan tai osaksi kansallisen rahan määräisinä. - Tuloista jäsenvaltioiden maksamat rahoitusosuudet ovat kansallisena rahana. Perinteiset omat varat maksetaan siten kuin ne on kannettu (jäsenvaltiot pidättävät kantamisesta 10 %:n maksun). Sen sijaan arvonlisäveroon ja bruttokansantuotteeseen perustuvien väliaikaisten osuuksien määräytyminen ja maksaminen tapahtuu käyttäen kaavaa, jossa käytetään kahta ecun vuoden viimeisen työpäivän kurssia (helmikuun ensimmäisen päivän ja kurssia)1. - Menojen osalta merkittävä osa kaikista määrärahoista on sellaisia, joihin sitoudutaan ja jotka maksetaan ecuina (esim. rakennerahastot, tutkimus, i Korjausmekanismilla korjataan kaikki väliaikaiset osuudet vuonna "n+1" siten, että lopulliset osuudet vastaavat kansallisen rahan määräistä, vuonna "n" efektiivisesti toteutunutta veropohjaa. muut operatiiviset tehtävät jne). Kaikki menot maksetaan yleisesti ecuina paitsi EMOTR:n tukiosaston maksusitoumukset ja hallinnolliset menot (joista henkilöstön palkat ja eläkkeet muodostavat valtaosan). Maatalouspolitiikan osuus yhteisön talousarvion menoista on kuitenkin yli puolet (lähes 52 % vuonna 1996), minkä lisäksi hallinnollisten menojen osuus on 3. 5 %, ks. liitteen 1A taulukko). Molempia tarkastellaan yksityiskohtaisemmin osissa B. 2 ja B. 3. 4. Toisin kuin ecusta, kansallisen rahan määräisistä yhteisön kurssiriski. Tämä koskee nykyään tuloja sekä jonkin verran myös menoja. talousarviolle kansallisten valuuttojen kurssimuutoksiin tapahtumista aiheutuu liittyvä Euron käyttöönoton jälkeen rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja yhteisön talousarviossa käytetään samaa valuuttaa. Kurssimuutosten vaikutukset häviävät näiden maiden osalta ja jatkuvat muiden osalta. Yleisesti voidaan todeta, että kurssiriskit pienenevät näin huomattavasti sekä tulojen että menojen osalta. Tammikuun alusta 1999 alkaen komissio aikoo käyttää yleisesti osallistuville jäsenvaltioille talousarviosta maksettavissa menoissa velalliselle annettua mahdollisuutta suorittaa velkansa euroyksikkönä2. Tämä koskee erityisesti talousarvion menoeriin, jotka maksetaan osallistuvissa jäsenvaltioissa. 5. Rahaliiton välittömiä etuja voitaisiin tukea ja jopa vahvistaa täydentävin toimenpitein. Tästä olisi kyse esimerkiksi silloin, jos euron käyttö laajennettaisiin - aina kun se olisi tarkoituksenmukaista - kaikissa jäsenvaltioissa niihin yhä talousarviosta maksettaviin menoihin, kansallisena jne). Rahaliiton ulkopuolelle alkuvaiheessa jäävissä maissa menojen perustana olevat maksusitoumukset olisivat kuitenkin edelleen kansallisen rahan määräisiä, joten talousarvioon kohdistuisi edelleen kurssiriski3. Lisätietoja annetaan liitteessä 8 (ks. varainhoitoasetusta koskevaa osaa). jotka nykyään maksetaan tukiosasto, hallintomenot rahana (EMOTR:n 6. Euron käyttöönotosta on lisäksi seurauksia yhteisön talousarvion toteutuksen -hallinnan kannalta. Operatiivisen kannalta, erityisesti varainhoidon luonteensa vuoksi näitä käsitellään D-osassa. ja EHTY:n ja EKR:n talousarvioiden tuloista ja menoista on säädetty erityisin säännöksin (ks. liite 2). Molemmissa tapauksissa rahoitusosuudet ja maksut ilmaistaan ecuina, ja siirtymisen odotetaan tästä syystä tapahtuvan ongelmitta. 2 Euron käyttöön ottamisesta annettavan neuvoston asetuksen. 798 8 artiklan 3 kohdan mukaan. Perustamissopimuksen 109 1 artiklan 4 kohtaan perustuva asetus annetaan vuoden 1998 puolivälissä sitten, kun osallistuvista jäsenvaltioista on päätetty. Katso myös: neuvoston päätöslauselma, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, euron käyttöön ottamisen oikeudellisista puitteista (EYVL N:o C 236, 2. 8. 1997, s. 7-12). 3 Jo vuoden 1994 aikana komissio teki vastaavan ehdotuksen, jolla varainhoitoasetuksen 11 artiklaa muutettaisiin siten, että sen lisäksi, että talousarvio laaditaan ecuina, se myös toteutettaisiin ecuina paitsi silloin, kun alaa koskevassa asetuksessa toisin säädetään. Muutama jäsenvaltio oli tuolloin esittänyt varauksia tähän ecun yleiseen käyttöön, vaikka esitetyt perustelut eivät suoraan päde tähän tilanteeseen. B. 2 MAATALOUSPOLITIIKKA 7. Nykyisten maatalouden valuuttasäännösten mukaan hinnat ja muut määrät vahvistetaan ecuina, vaikka jäsenvaltiot maksavat tai keräävät ne kansallisena rahana. Muunnossa käytetään maatalouden muuntokursseja siten, että tapahtumapäivä4 on muunnossa viitepäivänä. Maatalouden muuntokurssit seuraavat päivittäistä kurssikehitystä tietyllä viiveellä, joka on pidempi silloin, kun kansallinen valuutta vahvistuu ecuun nähden, kuin päinvastaisessa revalvoitumisen seurauksena maatalouden tapauksessa. Jos valuutan muuntokurssi ja samalla kansallisen rahan määräiset hinnat ja määrät laskevat huomattavasti, voidaan myöntää väliaikaista rahoitustukea maanviljelijöiden tulonmenetysten korvaamiseksi. ovat aiheutuneet 8. Kunakin kuukautena EMOTR:n rahana menot, jäsenvaltioille niiden tukiosasto korvaa kansallisena yhteisestä jotka maatalouspolitiikasta. Kirjaustarkoituksia varten maksut muunnetaan ecuiksi käyttäen kirjanpitokurssia5. Järjestelmä aiheuttaa näin ollen systemaattisia poikkeamia yhteisen maatalouspolitiikan ecumääräisten hintojen ja muiden määrien sekä todellisuudessa tilinpitoon kirjattujen määrien välillä. Liitteen 3 taulukko osoittaa, että maatalouden muuntokurssien ja markkinakurssien erot ovat yleensä alle 3-4 prosenttia useimmissa tukijärjestelyissä, vaikka jopa yli 10 prosentin eroja voidaan havaita joidenkin maiden ja tietyntyyppisten määrien osalta. Yleensä voidaan katsoa, että kaikkiaan 1 prosentin ero muuntokurssien ja markkinakurssien välillä merkitsee suurinpiirtein 400 miljoonan ecun menoerää. 9. Euron käyttöönotto 1. 1. 1999 vaikuttaa maatalouden valuuttajärjestelmään seuraavin eri tavoin: - Periaatteessa yhteisön talousarviosta korvataan osallistuville jäsenvaltioille aikaisemmin koituneet menot euroina ilman lisämuutoksia tai muunnoksia (kurssiriskin häviäminen). - Toistaiseksi euroalueen ulkopuolelle jäävissä jäsenvaltioissa muuntokurssia tarvitaan edelleen näiden varojen käyttämiseksi. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että nykyistä järjestelmää olisi välttämättä jatkettava nykymuodossaan. (maatalouden Esimerkiksi jne) muuntokursseja, niiden määräytymisperusteita, voitaisiin tarkistaa. tai kaikkia keskeisiä osatekijöitä kirjanpitokursseja joitakin 10. Siirtyminen uuteen maatalouden valuuttajärjestelmään edellyttää seuraavien teknisten ongelmien ratkaisemista: - Maatalouden valuuttajärjestelmän (ecujen ja kansallisten valuuttojen väliset ja suhteet) ja peruuttamattomasti kiinnitettyjen muuntokurssien osallistujamaiden kansallisten rahojen suhteet) välillä vuoden 1998 lopussa (euron 4 Päivä, jona tapahtuman lainsäädännön mukaisesti. taloudellinen tarkoitus on saavutettu yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan 5 Kirjanpitokurssi on menoilmoituksen toimittamista seuraavan kuukauden kymmenennen päivän ecun kurssi. oleva ero on saatava poistumaan tavalla, josta ei vielä ole päätetty. Tämä koskee osallistuvia jäsenvaltioita. - Vastaava siirtyminen jääville saattaa osoittautua toistaiseksi jos maatalouden muuntokurssien tarpeelliseksi ulkopuolelle määräytymistapaa muutetaan 1. 1. 1999 alkaen. jäsenvaltioille, - Tekniset muutokset ovat välttämättömiä, jotta siirtyminen vanhasta järjestelmästä uuteen onnistuu. Esimerkiksi vuoden 1998 tai sitä aikaisempiin määräytymisperusteisiin pohjautuvat tapahtumat on toteutettava vanhojen sääntöjen mukaisesti. 11. Joka tapauksessa komission ehdotusten olisi perustuttava suhteellisen luotettaviin arvioihin kokonaiseroista, joista on päästävä eroon, ja samalla ottaa erityisesti huomioon osallistuvien jäsenvaltioiden valinta ja markkinakehitys rahaliiton lähestyessä. Erityisiä ehdotuksia annetaan vuoden 1998 puolivälin paikkeilla, liite 8). Maatalouden koskevat myös kalastusalaa ja siinä nimenomaan kaikkia perustamissopimuksen 43 artiklan perusteella suoraan tai epäsuorasti määräytyneitä rahamääriä. tehtävät muutokset tapahtuisi 1. 1. 1999 valuuttajärjestelmään jolloin voimaantulo (ks. myös B. 3 HALLINTOMENOT 12. Kaikkien yhteisön toimielinten hallintomenot ovat kokonaisuudessaan noin 2,7 miljardia ecua (vuonna 1996) ja ne vastaavat noin 3,5 prosenttia koko talousarviosta (vuoden 1996 maksumäärärahat). Palkka- ja eläkemaksujen osuus tästä menoluokasta on selvästi suurin, ja ne maksetaan kansallisena rahana ja (katso ylläpitokustannusten laita. liite 1B). Näin on myös toimistotilojen vuokrien 13. Henkilöstön palkan laskeminen ja maksaminen perustuu henkilöstösääntöihin (63-65 artikla)6. Tämä menetelmä perustuu seuraaviin periaatteisiin: - Palkat lasketaan ja maksetaan sen maan kansallisena rahana, jossa virkamiehen toimipaikka on7. - Kansallisena rahana maksettavan kuukausipalkan taso on kiinteä (vuosittain tehdään yksi tai kaksi mukautusta hintojen ja kansallisten virkamiesten ostovoiman kehityksen huomioonottamiseksi). Tämän vuoksi ecumääräiset budjettikulut vaihtelevat kuukaudesta toiseen. Euron käyttöön siirtymisen ansiosta osallistujamaissa tai eläkkeitä koskeva vaihtokurssiriski tietenkin häviää. toimivien virkamiesten palkkoja - Ostovoiman vastaavuus varmistetaan mukauttamalla Brysselin/Luxemburgin toimessa olevien virkamiesten palkkoja. Mukauttamisessa ulkopuolella käytetään korjauskerrointa, joka yhdessä kiinteän vaihtokurssin kanssa huolehtii siitä, että yleinen hintataso verrattuna Brysseliin/Luxemburgiin tulee otetuksi huomioon. Yleensä ottaen samoja sääntöjä sovelletaan myös eläkkeisiin, jotka lasketaan vastaavalla tavalla. 7 EU:n ulkopuolella toimessa oleville yhteisön työntekijöille maksetaan palkka yleensä Belgian frangeina; osa palkasta voidaan vaihtaa paikalliseksi valuutaksi. 14. Suurin osa yhteisön työntekijöistä on keskittynyt vain muutamaan jäsenvaltioon. Näin ollen joidenkin kansallisten rahojen painoarvo on niiden suhteellista osuutta suurempi. Esimerkiksi yhteisön eri toimielinten 29 650 virkamiehestä noin 90 prosenttia on Brysselissä tai Luxemburgissa. Myös suurin osa eläkkeensaajista (55 prosenttia 8 350 eläkkeensaajasta) asuu Belgiassa tai Luxemburgissa. Euroon siirtymisen vaikutus riippuu siis ensisijassa Belgian ja Luxemburgin osallistumisesta talous- ja rahaliittoon. Eräät muut menoluokat liittyvät läheisesti palkkajärjestelmään (katso liite 4) ja euroon siirtymisen vaikutus niihin on samantapainen. 15. Nykyisin palkkataulukko samoin kuin muut ja enimmäismäärät) ilmaistaan henkilöstösäännöissä Belgian frangeina. Siinä tapauksessa, että Belgia liittyy euroalueeseen, nämä määrät muunnettaisiin euroiksi virallisia muuntokursseja käyttäen vasta siirtymäkauden lopussa (31. 12. 2001), ellei asiasta muuta säädettäisi, euron käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen säännösten mukaisesti8. (vähimmäis- rahamäärät koskevissa Yhteisön työntekijöiden palkkojen symboliarvon ja poliittisen merkityksen vuoksi olisi varmistettava, että kaikissa henkilöstöä säädöksissä käytettäisiin euroa jo EMUn kolmannen vaiheen alkaessa (1. 1. 1999). Tämä välitön siirtyminen euroon perustuisi horisontaaliseen siirtymälausekkeeseen (katso palkkoja ja eläkkeitä koskevaa selvitystä liitteessä 8) eikä siirtymäkautta olisi tällä alalla lainkaan. Se ennakoisi kaikkien nykyisin Belgian frangeina varmistaisi, että ilmaistujen määrien muuntamista euroiksi. Lauseke rahayksikkö, jonka mukaan henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvät lailliset oikeudet on vahvistettu ja jossa ne on ilmaistu (erotuksena rahayksiköstä, jossa nämä palkat itse asiassa maksetaan), vaihtuisi heti vuoden 1999 alussa. Lisäksi olisi huomattava, että vaikka tämä toimenpide ei muuttaisi varsinaista sisältöä (eli henkilöstön saamaa lopullista määrää), kaikissa palkkakuiteissa käytettäisiin euroja, ja euroalueen ulkopuolella olevissa maissa kansallisena rahana. ja eläkkeet maksettaisiin osallistujamaissa euroina ja palkat 16. Lopuksi toteutetaan laaja ja hyvin valmisteltu tiedotuskampanja, jotta yhteisön tiedot eurosta yleensä ja varsinkin sen henkilöstö saa kaikki tarvittavat käyttöönoton vaikutuksista palkkoihin ja eläkkeisiin. Kampanja olisi toteutettava hyvissä ajoin ennen vuoden 1999 alkua ja valmisteltava yhdessä ammattiliittojen kanssa. Euroon siirtymisestä olisi tiedotettava erityisesti yhteisön eläkeläisille, koska heidän olisi mahdollisesti hankalaa saada muuten tietoa asiasta. Kampanja valmistellaan ja toteutetaan kaikissa yhteisön toimielimissä yhtä aikaa. Euron käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen. /98 14 artikla, joka perustuu EY:n perustamissopimuksen 109. 1 artiklan 4 kohtaan; asetus hyväksytään vuoden 1998 puolessavälissä, kun osallistujamaista on päätetty. Katso myös; heinäkuun 7 päivänä 1997 annettu neuvoston päätöslauselma euron käyttöönoton oikeusperustasta (EYVL N:o C 236, 2. 8. 1997, s. 7-12). C. YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN SIIRTYMINEN EUROON C. 1 EURON KÄYTTÖÖNOTON OIKEUSPERUSTA 17. Euron käyttöön siirtymisestä säädetään kahdessa euroasetuksessa9 (ks. lyhyt kuvaus liitteessä 5). Nämä asetukset takaavat kitkattoman siirtymisen, joka perustuu oikeudellisen jatkuvuuden periaatteeseen. Asetuksissa ratkaistaan tiettyjä käytännön kysymyksiä (esim. muuntamista ja pyöristystä koskevat säännöt) ja määritellään euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden perustava rahalainsäädäntö. Oikeudellisissa asiakirjoissa viittauksista rahayksikköihin säädetään asetuksissa seuraavaa: laissa, sopimuksissa (ts. jne) esiintyvistä - Viittauksia ecuun pidetään 1. 1. 1999 alkaen viittauksina euroon siten, että yksi ecu vastaa yhtä euroa. - Viittauksia kansallisiin rahayksikköihin pidetään 1. 1. 2002 alkaen viittauksina muuntokurssin mukaiseen euroon. 18. Nämä kaksi euroasetusta vaikuttavat suoraan yhteisön lainsäädäntöön. Kaikki yhteisön säädökset (ml. kansainväliset sopimukset) sisältävä Celex-tietokannan haun avulla on etsitty säädökset, joita siirtyminen koskee (kaikkiaan noin 4000). Kyse on säädöksistä, joissa on jossakin muodossa viittauksia rahaan (ecuina tai kansallisena tai valuuttakursseihin, muuntamista tai pyöristämistä koskevia säännöksiä jne). Komissiossa on tarkkaan käyty läpi nämä säädökset, jotta kaikki saadaan täysin "euroyhteensopiviksi" 1. 1. 1999 mennessä. Näyttää siltä, että useimmissa näistä on yksinkertaisia viittauksia ecumääriin. Hallinnon puolella on myös käyty läpi erilaiset sopimukset, joita on tehty kolmansien osapuolten (mm. tavaran- tai palvelutoimittajien ja asiantuntijoiden) kanssa. ilmaistuja määriä, viittauksia korkoihin rahayksikkönä C. 2 TÄRKEIMMÄT EURON VAIKUTUKSET EU:N LAINSÄÄDÄNTÖÖN a) Viittaukset ecuina ilmaistuihin rahamääriin sekä enimmäismääriin ia raja- arvoihin 19. Ensimmäinen ja ilmeisin muutos EU-lainsäädännön kannalta johtuu siitä, että ecu korvataan eurolla 1. 1. 1999. Teknisesti tähän on suhteellisen helppo sopeutua, koska kansallisista rahoista poiketen ecun ja euron vastaavuus 1:1 tiedetään jo varmasti. Yksinkertaisten viittausten osalta (esimerkkinä voidaan mainita yhteisön tasolla luottolaitoksen vähimmäispääomaksi sovittu 5 miljoonaa ecua) on selvää, että 1. 1. 1999 alkaen direktiivissä oleva luku on oikeudellisesti katsottuna muuttunut 1. Perustamissopimuksen 235 artiklaan perustuva neuvoston asetus 1103/97, 17. 6. 1997, tietyistä euron käyttöön ottamiseen liittyvistä säännöksistä (EYVL N:o L 162, 19. 6. 1997, s. 1-3) 2. Neuvoston asetus. 798 euron käyttöön ottamisesta. Asetus perustuu perustamissopimuksen 109 1 artiklan 4 kohtaan ja annetaan vuoden 1998 puolivälissä, kun osallistuvat jäsenvaltiot ovat tiedossa. Katso myös: neuvoston päätöslauselma, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, euron käyttöön ottamisen oikeudellisista puitteista (EYVL N:o C 236, s. 7-12). tasolla edellyttäen, että kansallinen 5 miljoonaksi euroksi euroasetusten perusteella ilman muita toimenpiteitä EU:n lainsäädäntö vastaa tai kansallisella lainsäädäntöä. Yksinkertaiset viittaukset ovat sellaisia viittauksia yhteisön rahan määrää on nykyarvoihin, joissa ecuarvoa vastaavaa kansallisen noudatettava aina (esim. kun kyse on asetuksesta jota sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa). tai direktiivistä, (tai laskukaava), 20. Asia on monitahoisempi, jos yhteisön säädöksessä mainittuun yhteiseen liittyy (varsin tavallinen) säännös, joka koskee muuntamista ecumäärään vastaaviin kansallisiin rahayksikköihin. Yleensä tällaisissa säännöksissä on viitepäivä jonka perusteella ecumäärät muunnetaan kansallisen rahan määräisiksi siten, että kansallisilla viranomaisilla on jonkin verran pyöristämismahdollisuuksia (esim. enintään 10 %), jotta päästään sopiviin kansallisen rahayksikön määriin. Muunnetut määrät jäädytetään sen jälkeen, kunnes niitä seuraavan kerran tarkistetaan vuoden, kahden, kolmen tai Joissakin toisinaan useammankin tapauksissa jäsenvaltioiden on säännöksen perusteella muutettava määrää, jos maan rahan arvo on muuttunut hyväksyttyä vaihtelua enemmän. Tästä syystä muutoksia tehdään epäsäännöllisin välein ja itse asiassa eri aikaan ja tahtiin eri jäsenvaltioissa. On myös säädöksiä, joissa käytetään tietyn päivän mukaista muuntokurssia taulukossa esitetään yhteisön lainsäädännön tavallisimmat muuntoa koskevat säännökset. ilman mitään tarkistusmahdollisuutta. Liitteen 6 (tarkistussäännös). kuluttua vuoden 21. Seuraavat kaksi periaatetta on pidettävä mielessä tulkittaessa asiaa koskevia säädöksiä: - Lainsäädännön jatkuvuusperiaatteen mukaisesti määriä, jotka on jo direktiivin perusteella määritelty kansallisella tasolla tietyksi ajaksi, ei perustellusti olisi muutettava välittömästi euron käyttöönoton seurauksena. Tämän periaatteen mukaan eri kansallisina rahayksikköinä ilmoitetut määrät voitaisiin säilyttää jonkin aikaa ennallaan siirtymävaiheessa, koska kansallisiin rahayksiköihin viitataan edelleen vuoden 2001 loppuun asti "ei pakkoa, ei estettä" - periaatteen pohjalta. - Lainsäädännön yhdenmukaisuuden (ja osallistujamaiden tasapuolisen tällaiset kohtelun) periaatteen mukaan voidaan katsoa, että kaikki laskettava uudelta pohjalta yhdenmukaistetut yhteisön rahamäärät olisi osallistuvissa 1. 1. 1999 alkaen, tasapuolisesti. jäsenvaltioissa. Pyöristysmahdollisuus koska näin muuntaminen olisi enää mahdollista vain käyttäen peruuttamattomia muuntokursseja. jotta ne olisivat osallistujamailta, näitä maita kohdeltaisiin kaikissa katoaisi samat Siten ollen tällaisia rahamäärien muuntoa koskevia säännöksiä on useita 22. Edellä mainitut oikeudelliset periaatteet ohjaavat suositeltavaa toimintalinjaa. Käytännössä ratkaisu riippuu usein kunkin säädöksen tarkasta sanamuodosta. Koska ja useanlaisia, komissio on laatinut päätösten tueksi joitakin seuraavassa esitettyjä ohjeita, joilla on tarkoitus taata yhdenmukaisuus politiikan eri osa-alueiden välillä ja välttää tarpeetonta lainsäädäntöä. Joidenkin osa-alueiden osalta tästä on jo keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa käytännön vaikutusten selvittämiseksi. rahamäärät aiheuttavat lainsäädännössä mainitut Silloin kun yhteisön maksuvelvoitteita (esim. yhteisön talousarvion osalta), on erittäin perusteltua 10 taata yhdenvertaisuus lainsäädännön yhdenmukaisuusperiaatteen mukaisesti ja muuttaa rahamäärät samoiksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa (ts. 1. 1. 1999). Kun on kyse rahamääristä, joihin säädöksissä viitataan (esim. raja-arvot ja enimmäismäärät), ratkaisu riippuu siitä, onko säädöksessä automaattista tarkistusta tai valuuttakurssivaihteluja koskeva säännös (jota ei aina ole) ja sallitaanko siinä pyöristäminen. - Jos (esim. tarkistusta koskevaa säännöstä "määräpäivää" koskevaa säännöstä) ei ole, jatkuvuusperiaate saattaisi johtaa tilanteeseen, jossa eri osallistujavaltioiden kansallisessa lainsäädännössä mainitut rahamäärät eivät koskaan olisi euroina laskettuna samoja edes 1. 1. 2002 jälkeen. Tällöin saattaisi olla syytä erityisin lainsäädännöllisin keinoin (esim. muuttamalla säätämällä muuntosäännöstä jäävien automaattisesta jäsenvaltioiden osalta) taata yhteneväiset euroarvot ainakin 1. 1. 2002 alkaen. tarkistussäännöksestä euroalueen ulkopuolelle samanaikaisesti mahdollisesti ja - Jos tarkistuksia tehdään määrätyin väliajoin (esim. tarkistukset, joiden ajankohta on säännöksessä määrätty ennalta), olisi suositeltavaa soveltaa jatkuvuusperiaatetta 1. 1. 1999 ensimmäiseen tätä seuraavaan tarkistukseen saakka. Tämän yhteydessä tarkistussäännöstä ei yleensä enää sovelleta tarkoituksensa osallistujamaissa (valuuttakurssivaihteluiden ottaminen huomioon). Tämän seurauksena ryhdytään soveltamaan suoraan muuntokursseja. Tarkistukset jatkuvat kuitenkin entiseen tapaan euroalueen ulkopuolelle alkuvaiheessa jäävissä jäsenvaltioissa. siltä osin kuin se on menettänyt - Jos tarkistuksia tehdään vaihtelevin väliajoin (esim. valuuttakurssivaihteluja tarkoitus on huolehtia siitä, että koskevat säännökset), säännöksen kansalliset rahamäärät vastaavat käytännön näkökulmat huomioon ottaen mahdollisimman tarkasti yhteisön lainsäädännössä mainittua rahamäärää. Näin ollen nämä säännökset menettävät merkityksensä osallistujamaissa 1. 1. 1999, joten näiden maiden olisi muutettava kansallisia rahamääriään siten, että ne vastaisivat yhteisön lainsäädännössä mainittua rahamäärää. - Jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaan edelleen soveltaa pyöristystä koskevia säännöksiä, koska tällaisten säännösten perusta (määritellä sopiva määrä kansallisena rahayksikkönä) soveltuu yhä siirtymäaikana. Tällaiset säännökset eivät kuitenkaan päde osallistujamaissa enää siirtymäkauden jälkeen, ja niitä käyttäneiden jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että yhteisön lainsäädäntöön sisältyvät euromäärät ovat myös kansallisen lainsäädännön mukaan voimassa viimeistään 1. 1. 2002. Yhdenmukaisuuden käyttäisi kuitenkin vuoksi on pyöristysmahdollisuutta. toivottavaa, että jäsenvaltiot eivät 23. Edellä mainittuja ohjeita yhdenmukaisesti noudattamalla taataan yhteisön johtaisi yleinen lainsäädännön esitetään epätarkoituksenmukaisuuteen politiikan jopa uusia säädösehdotuksia). Ohjeita erityistoimia yhteisön selvitetään lainsäädännön yksityiskohtaisen tarkastelun ja tarvittavien täydentävien toimien yhdenmukaisuus. Silloin, tavoitteiden (esim. laajemmin kun kannalta, tai liitteessä 7. Komission toteuttaman tarkistus- tämä arviot esitetään teknisinä selvityksinä liitteessä 8. Niissä käsitellään yhteisön politiikan eri osa-alueita ja annetaan esimerkkejä ohjeiden soveltamisesta. Useimmissa liitteen 8 selvityksistä selvennetään eri säännösten merkityksen ja vaikutuksen oikeudellista tulkintaa euron käyttöönoton näkökulmasta. Joissakin selvitetään miksi ja milloin komissio aikoo tehdä säädösehdotuksia. Monista lain tulkinnoista komissio on jo keskustellut jäsenvaltioiden kanssa mm. komiteoiden kokousten yhteydessä. Kaikki näihin liittyvät asiakirjat ovat nyt saatavilla10. Lisäksi jäsenvaltioiden on täytäntöönpantava monia yhteisön säädöksiä (esim. direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja direktiivien "käypiä arvoja" koskevien säännösten säännölliset tarpeen mukaan). jäsenvaltioissa olisi seurattava Näiden säädösten yhdenmukaisuutta eri jatkuvasti. tarkistukset 24. EU:n lainsäädännössä on useita säännöksiä, joissa viitataan "kansallisiin rahoihin". Nämä viittaukset eivät kuitenkaan käy tarpeettomiksi osallistujamaissa siitä yksinkertaisesta syystä, että useilla jäsenvaltioilla on 1. 1. 1999 alkaen yhteinen raha. Viittaukset pysyvät täysin voimassa euroalueen ulkopuolelle jäävissä maissa. Osallistujamaiden kannalta ne viittaavat selvästi euroon kyseisenä rahana, ja yleensä niiden tulkitaan viittaavan euron "kansalliseen rahayksikköön" vuoteen 2002 asti. b) Erikseen ratkaistavat tapaukset 25. Pienessä osassa tarkasteltuja tapauksia jatkuvuusperiaatteen noudattaminen johtaisi epätyydyttävään tulokseen joko siksi, että siten ei voitaisi ratkaista teknistä ongelmaa, tai siksi, että se johtaisi oikeudelliseen tai taloudelliseen poikkeukseen. Tällaisia tapauksia on suhteellisen vähän. Ne on käsiteltävä kukin erikseen, ja ne edellyttävät usein erityislainsäädäntöä. Myös näitä käsitellään liitteessä 8. Esimerkkinä tästä on ongelma, joka voi syntyä silloin, kun viitataan tiettyyn korkoon (esim. rangaistussäännöksessä). Kaikkia näitä korkoja ei voida enää käyttää sitten, kun euro on otettu käyttöön. Joissakin tapauksissa saattaa suuri muutos osoittautua tarpeelliseksi. Tämä koskee esimerkiksi vähimmäiskorkojen nykyjärjestelmää tuettujen vientiluottojen järjestelyissä viitattuihin eri valuuttoihin. Euron käyttöönotto edellyttää, että näiden vähimmäiskorkojen nykyisiä määräytymismenetelmiä harkitaan uudelleen rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden osalta (ks. liitteen 8 vientiluottoja koskevaa osaa). (ns. CIRR), jota käytetään OECD:n virallisesti c) Vaikutukset kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin 26. Yhteisön ja kolmansien maiden välillä on tehty useita kahdenvälisiä sopimuksia, jotka koskevat eri aloja (esim. vakuutuksia ja kalastusta). Yleensä näissä sopimuksissa esiintyy rahamääriä, ja tästä syystä euron käyttöönotto vaikuttaa loppuun asti perustuvat ecumääräisiin niihin. Koska ne vuoden 1998 taloudellisiin velvoitteisiin ja viittauksiin, ne muunnetaan automaattisesti ilman 10 Vakuutuskomitea (XV/2049/97), pankkialan neuvoa-antava komitea (XV/1057/97), julkiset hankinnat (CC/97/11 ja CC/97/26), tilinpäätöslainsäädäntöä selvittävä neuvoa-antava komitea (XV/7002/97). 12 tasolla kenenkään osapuolen erityisiä toimenpiteitä euromääräisiksi euroasetusten koskevan perusteella. Kansainvälisellä oikeusperiaatteen mukaan, jonka yleisesti katsotaan koskevan myös ecua, mikään ei velvoita neuvottelemaan euroon siirtymisestä sopimuspuolten kanssa. Tämä on hyvä asia, koska tällaisten sopimusten virallinen muuttaminen olisi hankalaa ja aikaavievää. Käytännön syistä olisi suositeltavaa, että osapuolille ilmoitettaisiin asiasta liitteen 8 kansainvälisiä sopimuksia koskevaa osaa). toisella ennen 1. 1. 1999 (ks. hyväksytyn valuuttoja tavalla tai D. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET TOIMINTOIHIN D. 1 VARAINHOITO JA RAHOITUSTOIMINTA 27. Osassa B. 1 kuvatun tilanteen johdosta, jonka mukaan käytännöllisesti katsoen kaikki tulot maksetaan kansallisen rahan määräisinä, kun taas noin puolet menoista maksetaan ecuina, komission varainhoitoyksiköllä on tällä hetkellä huomattava rakenteellinen ecuvaje. Tämän vajeen vuoksi varainhoitoyksikön on ostettava 33-35 miljardia ecua vuosittain avoimilta markkinoilta, tavallisesti käyttäen nettomaksajina olevien jäsenvaltioiden kansallista rahaa. Euroon siirtyminen ja sen myötä maksujen suorittaminen euroina korjaa tämän tilanteen ja vähentää näiden valtavien valuuttaostojen tarvetta erittäin merkittävästi. EMUn kolmannen vaiheen alusta alkaen komission valuuttamääräiset tapahtumat muodostavat näin ollen huomattavasti pienemmän osan talousarvion ja maksuista kuin nykyisin. Tämän vähentymisen merkittävyys riippuu huomattavasti euroalueen ja sen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden muodostaman alueen suuruudesta. tuloista 28. Toinen joko joita tilejä pidetään käyttäen, rahoitusosuutensa yhteisön tekijä vaikuttaa valuuttamääräisten tapahtumien vähenemiseen. "omien talousarvioon Jäsenvaltiot maksavat valtion varojen" valtiovarainministeriössä tai keskuspankissa. Komission varainhoitoyksikkö nostaa rahaa näiltä tileiltä kattaakseen yhteisön maksuvelvoitteet. Kerran tai kaksi kertaa kuukaudessa komissio antaa näiden tilien välisiä siirtomääräyksiä varmistaakseen, että näillä 15 tilillä jäljellä olevat varat vastaavat kutakuinkin kunkin kuukausittaisesta tasapainottamisesta (joka nykyisin on keskimäärin 1,5 miljardia ecua kuukaudessa) johtuvat valuuttatoimet vähenevät merkittävästi 1. tammikuuta 1999 ilman alkaen, valuutanvaihtotarvetta11. koska monet talousarviosta. jäsenvaltion kyseisen siirroista tehdään euroina osuutta Tästä 29. Euron käyttöön siirtymisestä johtuva valuuttojen lukumäärän väheneminen vaikuttaa muillakin tavoin myönteisesti valuuttojen ja tilien hoitoon. Komissiolla on nykyisin vähintään kaksi liikepankkiin avattua pankkitiliä kussakin ja yksi ecumääräisiä jäsenvaltiossa; yksi kansallisen tapahtumia varten. Osallistujamaissa molemmat tilit yhdistetään myöhemmin yhdeksi (viimeistään 1. 1. 2002). Yhdistämisen ajankohdaksi on harkittu siirtymäkauden alkuvaihetta. Rahoituslaitosten kanssa käydään keskusteluja rahan määräisiä 11 Tasapainottamisvaatimus johtuu yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen 89/1552 12 artiklan 4 kohdasta. 13 siirtymäkauden aikaisista seikoista. ja myöhemmistä maksusuoritusten käytännön kantansa 30. EY:n, EHTY:n ja Euratomin perustamissopimusten mukaisena lainanottajana velkakirjojen komissio määrittää nimellisarvon euroksi muuttamiseen sen mukaan, mitä osallistujamaat päättävät nimellisarvon muuttamisesta. Tämänhetkisen tilanteen mukaan suurin osa EY:n, EHTY:n ja Euratomin velkakirjoista lunastetaan ennen vuotta 1999. Suurin osa jäljellä olevasta velasta on ecumääräistä eikä vaadi mitään erityisiä toimia euroon siirryttäessä. Muu jäljellä oleva velka muodostuu pienistä emissioista ja siten nimellisarvon muuttamista ei katsota ensisijaiseksi asiaksi. laskemiensa liikkeeseen Luotonannon kohdalla velalliset saattavat suostua velkojensa nimellisarvon muuttamiseen euroksi. Velallisia aiotaan muistuttaa myös heidän oikeudestaan suorittaa euroina kaikki osallistujamaiden valuuttojen määräisiin lainoihin liittyvät maksut. 31. Komissio aikoo luoda varainhoitoyksikkönsä kautta rahoitustoimiaan koskevat yhteistyösuhteet Euroopan keskuspankin kanssa erityisesti rahaliikenteen ja rationalisoimiseksi entisestään silloin, kun se on yksinkertaistamiseksi mahdollista ja tarkoituksenmukaista. Komissio käy parhaillaan keskusteluja Euroopan rahapoliittisen instituutin kanssa siitä, kuinka se voisi osallistua joka vapaaehtoispohjalla Euroopan keskuspankin koskee suurten valuuttamääräisten tapahtumien ilmoittamista. Tämä on eräs Euroopan keskuspankin käyttöön tulevista rahapolitiikan valvontavälineistä. järjestelmään, tulevaan D2 TILASTOT 32. Huomattava osa Euroopan tilastotoimiston (Eurostat) tilastollisista aikasarjoista ilmaistaan rahayksikköinä ja siten euroon siirtymisellä on niihin välitön vaikutus. Eräät näistä sarjoista ilmaistaan kansallisen rahan määräisenä (perussarjat), kun taas toiset ovat ecuina (yhteiseen valuuttaan perustuvat sarjat). Ensin mainitut ovat yleensä perussarjoja, käytetään enimmäkseen vertailuja ja/tai aggregaatteja varten (esim. yhteisön bkt:n laskemisessa). Euroon siirtyminen vaikuttaa myös muihin, kuten hintaindeksejä koskeviin sarjoihin, vaikkakin välillisesti. jälkimmäisiä taas kun jäsenvaltiot ovat olleet mukana yhteistyössä 33. Euroon siirtymisen käytännön seurauksia koskeva tilastotoimiston valmistelutyö on tehty Euroopan rahapoliittisen instituutin tilastotyöryhmässä (johon myös Kansainvälinen valuuttarahasto ja Kansainvälinen järjestelypankki ottivat osaa). ja Myös maksutasekomitean kautta. Tilastotoimisto on myös ehdottanut erityisen euroa käsittelevän johtoryhmän perustamista (LEG, Leadership Group, joka on komission ja jäsenvaltioiden uusi yhteistyömuoto). LEG tekee valmistelutyötä, joka auttaa jäsenvaltioita kansallisten tilastojen siirtyessä euromääräisiksi. Ranskan INSEE johtaa ryhmää, jossa on edustajat myös Suomesta, Saksasta, Italiasta, Luxemburgista, Alankomaista ja Espanjasta. rahoitus- raha-, 34. Euroopan tilastotoimiston tärkeimmät tähänastiset toimintaa koskevat johtopäätökset voidaan tiivistää seuraavasti: - Osallistujamaiden asteikkoa muutetaan (kansallisen perusaikasarjojen jakamalla perusaikasarjat muuntokurssilla ennen rahan määräisten) 14 1. 1. 1999 koskevien tietojen ollessa kyseessä (tiedot, jotka on ilmaistu euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden valuutoissa, eivät muutu). Näin varmistetaan tilastollisten lukujen jatkuvuus ja sarjan kaikki tilastolliset ominaisuudet jäävät ennalleen (esim. kasvuvauhti jne. ). Kolmesta muusta ratkaisusta keskustellaan edelleen (erilaisten sarjojen säilyttäminen, tietojen julkaiseminen vain ecuina, erityisratkaisun kehittäminen kullekin sarjalle). - Yhteiseen valuuttaan perustuvat sarjat (ilmaistaan ecuina EYVL:ssä julkaistun vaihtokurssin mukaan) eivät muutu vuotta 1999 edeltävien lukujen kohdalla. Myöhemmät tiedot ilmaistaan euroina. - Uudet tilastolliset aggregaatit tuotetaan euroalueelle yhdessä euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden vastaavien tilastojen kanssa. Nämä suositukset koskevat ainoastaan muuntopolitiikkaa suositellaan koko Euroopan tilastojärjestelmälle. tietojen julkaisemista. Yhteistä 35. Muuntokurssien kiinnittämisestä ja niiden julkaisemisesta on huolehdittava eri tarkoituksia varten ja erityisesti säädösten soveltamisen kannalta. Koska markkinatoimijat ovat pyytäneet, että jokin virallinen ja toimivaltainen elin julkaisisi euroviitekorot päivittäin, Euroopan instituutti on ilmoittanut aikovansa ehdottaa, että Euroopan keskuspankkijärjestelmä vastaisi näiden korkojen instituutin tiedonanto, 1. 7. 1997). Tämä varmistaa myös oikeudellisen jatkuvuuden komission nykyisin päivittäin julkaisemien ecun vaihtokurssien osalta, joihin viitataan usein yhteisön lainsäädännössä. (vrt. Euroopan julkaisemisesta rahapoliittinen rahapoliittisen Euromääräisten viitekorkojen tarpeeseen on myös kiinnitettävä huomiota, erityisesti koska niitä käytetään tietyillä aloilla (esim. vientiluotot) ja koska ulkopuoliset käyttäjät tarvitsevat niitä. Tämä varmistaisi lisäksi nykyisen ecun tuottokäyrämallin jatkuvuuden. Erilaisia teknisiä ja metodologisia kysymyksiä tutkitaan paraikaa. D. 3 TIETOJÄRJESTELMÄT 36. Euron käyttöön siirtyminen vaikuttaa yhteisön eri toimielinten nykyisiin tietojärjestelmiin, samoin kuin vuosituhannen vaihtumiseen liittyvät ongelmat, jotka ovat suurelta osin samanaikaisia. Tietokoneohjelmiin tehtävät tarvittavat muutokset valmistellaan ja toteutetaan yleensä hajautetusti. tukemiseksi valmistellessa luotu erityinen niiden työryhmä nimeltä "Euro/vuosi 2000" eri Komissiossa on yksiköiden kumpaakin tapahtumaa varten. Ryhmä laatii luettelon kaikista tärkeistä järjestelmistä ja ohjelmista, joita nämä kaksi kysymystä koskevat. Ensimmäisestä selvityksestä tietojärjestelmien eurovalmisteluissa keskitytään seuraaviin käy kysymyksiin: ja talousarviosta suoritettavat maksut), sopimusten seuranta ja maatalouden valuuttakurssijärjestelmä. Kullakin alueella työt valmistunevat ajoissa ennen EMUn kolmannen vaiheen alkamista. tietokannat, varainhoitotoimet (talousarvioon järjestelmiä tilastolliset ilmi, että Komissio valmistelee oarhaillaan myös euroa osoittavan tunnuksen liittämistä komission vakiomuotoisiin tietojenkäsittelyn toiminta-asetusten määrityksiin. 15 D. 4 MUUT 37. EMUn kolmannen vaiheen lähestyessä komissio lisää tiedotustoimintaansa, jonka avulla on tarkoitus selventää euroon siirtymiseen liittyviä käytännön kysymyksiä ja valmistella aktiivisesti yrityksiä ja kansalaisia muutokseen. Oikeudellisia tai rahoitusalan asioita koskevat tekniset asiakirjat, jotka alun perin laadittiin komission sisäiseen käyttöön, kiinnostavat usein myös ulkopuolisia. Tämän vuoksi kyseisiä asiakirjoja on enenevästi saatavilla komission ulkopuolella erityisesti silloin, kun ne auttavat kolmansia heidän valmistautuessaan euron käyttöönottoon. Eräät sisäiset selvitykset ovat itse asiassa tai selvennyspyynnöistä. osoitetuista komissiolle kyselyistä erityisistä tulosta Jokin aika sitten ryhdyttiin julkaisemaan erityistä euroon liittyvää julkaisusarjaa12 (EURO PAPERS), jossa käsitellään teknisiä tai käytännön kysymyksiä. Uuden julkaisusarjan tavoitteena on auttaa taloudellisia toimijoita ja muita osapuolia heidän valmistautuessaan euron käyttöönottoon. Lisäksi EUROPAa, komission virallista (http://euro. eu. int) käytetään entistä enemmän näiden julkaisujen ja muun aineiston saattamiseksi yleisön saataville. ja varsinkin EURO-sivuja Internet-palvelinta, 38. Koska euroon siirtyminen vaikuttaa enemmän tai vähemmän kaikkiin yhteisön toimielimiin, tietojen vaihtoa ja levitystä varten on perustettu toimielinten takaa myös kaikkia epävirallinen yhteyspaikkojen verkosto. Verkosto kiinnostavien henkilöstölle (esim. yhteensovittamisen järjestettävä eurotiedotuskampanja). Muita toimielinten yhteistyömuotoja ovat erityisesti käsittelee "Collège palkkakysymyksiä) ja "Comité Interinstitutionnel de l'Informatique". d'administration" toimenpiteiden chefs (joka des E. PÄÄTELMÄT 39. Komission yleisarvio euroon siirtymisen vaikutuksista ja käytännön seurauksista on suurelta osin myönteinen sekä yhteisön eri politiikan alojen että komission ja yhteisön muiden toimielinten sisäisen toiminnan kannalta: - Vaikutus yhteisön talousarvioon on myönteinen sekä tulo- että menopuolella: esimerkiksi yhteisön talousarvioon kohdistuva valuuttakurssiriski vähenee merkittävästi, valuuttahuolto helpottuu jne. - Tietyt politiikan osa-alueet yksinkertaistuvat huomattavasti; maatalouden - Vaikka tiettyjä valuuttajärjestelmä on luultavasti merkittävin esimerkki. toimenpiteitä sujumisen on varmistamiseksi, siirtymään liittyvä panostus näyttää hyvin kohtuulliselta saavutettavaan hyötyyn verrattuna. Esimerkiksi euroon siirtymistä koskevaa erityistä lainsäädäntöä on erittäin vähän, ja siirtymisen ei odoteta aiheuttavan häiriöitä toimintaan edellyttäen, että meneillään olevat valmistelut jatkuvat aikataulun mukaan. siirtymisen tehtävä 12 N:o 1 Talous- ja rahaliiton ulkoiset näkökohdat. No 2 Euron käyttöönoton vaikutus tilinpäätöksen laadintaan, N:o 3 Euron käyttöönoton vaikutukset pääomamarkkinoilla, N:o 4 Euron käyttöönoton oikeusperusta, N:o 5 Euron käyttöön siirtymisen käytännön näkökohtia käsittelevä pyöreän pöydän kokous, N:o 6 Muistilista euron käyttöönotosta yrityksille ja tilintarkastajille. 16 Lainsäädännön kannalta jäsenvaltioiden osuus siirtymisessä on suurempi. Tehtävä on osa kansallisen lainsäädännön kokonaistarkistusta, joka joissain tapauksissa tulee voimaan 1. 1. 1999 alkaen, useimmissa tapauksissa vuonna 2002 tai sitä ennen. 40. Yhteisön euroon siirtymistä koskeva panostus keskittyy suurelta osin aikaan ennen 1. 1. 1999, päinvastoin kuin kansallisella/alueellisella/paikallisella tasolla, jossa euron käyttöön siirtyminen jakautuu koko siirtymäkaudelle ja muutamassa tapauksessa toimenpiteiden pääpaino on kauden lopussa (1. 1. 2002), jolloin kansalliset rahayksiköt alkavat poistua. Koska yhteisön rahoitustoimet ovat suurelta osin europerusteisia, siirtyminen euroon tapahtuu lähes yksinomaan 1. 1. 1999, eli ilman siirtymäkautta. Huolimatta siitä, että useimmat muutokset painottuvat näin ollen siirtymäkauden alkuun, euron käyttöön siirtyminen tapahtuu sujuvasti ja kitkattomasti yhteisön politiikan alojen ja lainsäädännön kannalta. Sama koskee myös yhteisön eri toimielinten sisäistä organisaatiota ja toimintaa. 17 M A K S UT VUODEN 1996 T A L O U S A R V I O S TA L H TE IA Nimike Maksut ecuina Maksut kansallisena rahana Yhteensä Milj. ecua J l | l l | l | i | | | l ; i li Milj. ecua I % | Milj. ecua T % I 639,80 llllliiiiii 2023,10 1S$7% 2662,90 l$fyfà% 936,40 40,10 24142,30 iiiiiiiiifiDiiiiiiiii 0,10% $»,$Q% 0 39041. 80 493,60 0% &,$&% 2$9% 936,40 39081,90 24635,90 100,«Ô% W>M% Î0CU&% 654,30 163,80 538,20 2615,90 3642,20 | 51,40 95,55% 94,35% n,m% 90,27% nm% IWM% 30,50 9,80 18,50 281,90 110,10 n 4 , 4 5% 5J&% •llfMMMIIH' xn%i. Kb* i %>n% 0% 684,80 m,m% 173,60 IMJ&% 556,70 2897,80 3752,30 51,40 imm% tmm % \mm% iMM% 32784,60 33424,40 45*05 % 44,31% 39986,20 42009,30 • • M ii IIliiiiiB 72770,80 75433,70 mm% 1«Ô,O0% Alaluokat Osa A OsaB Hallintomäärärahat Toimintamäärärahat ja toimet, rakenne- Takuut, varaukset Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, tukiosasto Rakenteelliset koheesiomenot, rahoitusmekanismi, muut maatalous- ja aluetoimet, liikenne ja kalastus Koulutus, nuoret, kulttuuri, audiovisuaalinen ala, tiedottaminen ja muut sosiaalitoimet Energia, Euratomin ydinenergian ympäristö Kuluttajansuoja, sisämarkkinat, teollisuus ja Euroopan laajuiset verkot Teknologinen tutkimus ja kehittäminen Ulkoiset toimet Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka turvallisuuden valvonta ja Osa B yhteensä Osat A + B yhteensä BO Bl B2 B3 B4 B5 B6 B7 B8 ^ MAKSUT VUODEN 1996 TALOUSARVION OSASTA A LIITE IB Nimike Maksut ecuina Maksut kansallisena rahana Yhteensä Alaluokat Milj. ecua m Milj. ecua m | Milj. ecua AI A2 A3 A4 A5 A6 Toimielimien henkilöstöä koskevat menot Kiinteistöt, tarvikkeet ja erilaiset hallinnosta johtuvat menot Toimielimien käyttämistä erityispalveluista aiheutuvat menot Toimielinten välinen yhteistyö, toimielinten yhteiset yksiköt ja toiminnot Tietotekniikka EY:n edustustojen henkilöstöä koskevat ja hallinnosta johtuvat menot Julkaisutoimisto 94,20 165,80 193,80 50,40 95,20 14,60 5,54% 47,59%: 9?,Ö5% U£Z% 97,64% S,59% L-„,„ 1606,90 183,20 5,90 27,70 2,30 155,30 9446% 52,49% 2?*5% 35,47% 2 , 3 6% 91*41 % 1701,10 349,00 199,70 78,10 97,50 169,90 100,00% lQO,OÖ% ÏOO?ÛO% xaoyoo% iôOsOÔ% 100,08% 25,80 38,17% 41,80 6 1 , 8 3% 67,60 100,00% Osa A yhteensä 639,80[ 34,03 %] 2023,10[ 75,97%] 2662,901 100,00 % 19 Euroon siirtymisen vaikutus yhteisön talousarviosta erillään hoidetuilla politiikan aloilla LIITE 2 A. EHTY A. 1. Tulot ia menot Budjettituloja on kahdenlaisia: - alan yritysten maksamat hiilen ja teräksen tuotantomaksut; on kuitenkin odotettavissa, että niiden periminen loppuu vuoden 1998 alussa - EHTY:n varausten (ensisijassa lainanoton takuurahaston) sijoittamisesta saatavat rahoitustulot. Menot koostuvat seuraavista eristä: - sosiaaliset toimet (uudelleenkoulutus, yhteiskunnan tukemat asunnot hiili- ja terästyöläisille) - hiili- ja teräsalan tutkimusohjelmat - työpaikkoja luovien muutoslainojen korkotuet. talousarviossa EHTY: n ainoastaan maksusitoumuksina. Toteuttamattomat sitoumukset kirjataan EHTY: n taseen passiivaan ja maksetaan myöhemmin (tai perutaan joko kokonaan tai osittain). kaikki menoerät kirjataan A. 2. Oikeusperusta suorittavat talousarviota koskevassa oikeusperustassa13 määrätään, että EHTY:n EHTY:n tuotteiden maksut on ilmoitettava Euroopan laskentayksiköissä (jotka myöhemmin korvattiin ecuilla päätöksen 3334/80/EHTY nojalla), samoin menot (nykyisin ecuina). Tämän johdosta kaikki EHTY:n budjettiin maksuja kaikki vaihtokurssiriskit. Vaikka maksupyyntö olisikin ilmaistu kansallisena rahana, maksu rajoittuu alun perin sovittuun ecun vasta-arvoon huolimatta kyseisen valuutan ja ecun välisistä vaihtokurssimuutoksista. Koska euroasetukset muuntavat viittaukset ecuun ilman eri toimenpiteitä viittauksiksi euroon, ei erityisiä toimenpiteitä tarvita euroon siirtymisen häiriöttömän sujumisen varmistamiseksi. suorituksia kantavat saavat siitä ja 13 EHTY:n perustamissopimuksen 49 ja 50 artikla, joita täydentävät päätökset 2/5/EHTY ja 3/52/EHTY (EHTY:n tulot) ja päätös 3289/75/EHTY (menot). 20 B. Euroopan kehitysrahasto (EKR) B. 1. Tulot Jäsenvaltiot suorittavat maksuosuutensa ecuina paitsi Saksa, joka maksaa ne kansallisena rahana. Myös kaikki Lomén sopimuksen viittaukset määriin ovat ecuina. Euroon siirtyminen tapahtuu siten ilman eri toimenpiteitä eikä vaikeuksia ole odotettavissa. B. 2. Maksut Kaikki pankkitilit samoin kuin useimmat varainhoitotoimet ilmaistaan ecuina. Eräät toimet suoritetaan yhteisön jäsenvaltioiden kansallisena rahana ja toisinaan myös muiden maiden valuuttoina (Yhdysvaltain dollari, Japanin jeni jne. ). hankkeet maksetaan usein Paikalliset vastaanottavan AKT-maan valuutassa. Paikallisten pankkien käytäntöjen vuoksi EKR. n näissä maissa pitämissä tileissä käytetään kuitenkin aina eurooppalaisia valuuttoja ja näiden tilien vaihtaminen euromääräisiksi sujunee vaikeuksitta. 21 VUODEN 1997 ARVIOIDUT MAATALOUDEN KURSSIEROT 01/10/1997 VALLINNEEN TILANTEEN MUKAAN : BLF DRK DM ; DRA ESC m IMK | HFt WÛL Ltt ÛS » | SKK W3L LIITE 3 A. Edustavien markkinahintojen ja maatalouden muuntokurssien väliset erot (% maatalouden muuntokursseista) 1) markkinahinnat ja määrät 0,82 0,79 0,77 0,37 0,10 1,19 2,54 0,78 0,09 2,67 0,75 0,67 5,25 1,09 2) peltokasvien hehtaarituki 0,58 3,25 -0,90 0,37 0,10 1,19 2,54 -0,85 8,56 11,23 -0,91 0,67 8,91 15,03 3) eläinkohtainen tuki ja rakennetuki 0,58 3,25 -0,90 0,37 0,10 1,19 2,54 -0,85 8,56 5,37 -0,91 0,67 15,02 14,38 B. 1 %:n poikkeaman vuosittaiset kustannukset14 (miljoonaa ecua / %) 1 ) markkinahinnat ja määrät 11,33 6,83 22,84 19,21 3,00 32,59 1,16 14,98 10,05 27,83 1,74 19,07 1,26 11,41 2) peltokasvien hehtaarituki 1,56 6,11 30,88 5,44 1,86 46,47 2,12 1,39 1,09 18,28 3,35 16,65 4,31 16,20 3) eläinkohtainen tukija rakennetuki 1,34 0,64 6,61 1,07 2,20 11,53 2,05 0,38 7,25 5,06 3,61 6,45 1,61 7,11 C. Vuosittaiset kokonaiskustannukset (miljoonaa ecua)15 maatalouden valuuttapoikkeamat 10,90 27,32 -16,1 9,57 0,68 108,06 13,50 10,20 72,27 306,67 -5,05 28,34 69,21 358,15 EU-15 yhteensä (milj. ecua) 993,72 14 Arvioitu vuoden 1997 talousarvion mukaan 15 Osa C on laskettu kertomalla taulukon osien A ja B vastaavat luvut ja laskemalla näin saadut tulot yhteen. £ Euroon siirtyminen palkoissa: asiaan liittyviä seikkoja 1. Yhteisön ulkopuolella maksettavat palkat LIITE 4 Nämä palkat maksetaan Belgian frangeina ja niihin sovelletaan Belgian osalta vahvistettua korjauskerrointa. Pyynnöstä osa palkasta voidaan maksaa paikallisena valuuttana käyttäen palkan siirtoon sovellettavaa vaihtokurssia ja paikallista korjauskerrointa. 2. Virkamatkakulut Yhteisön alueella: kaikki kiinteämääräiset korvaukset ja enimmäismäärät ilmaistaan Belgian ja maksetaan käyttäen kuukausittaista vaihtokurssia. frangeina Yhteisön ulkopuolella: kaikki määrät ilmaistaan ecuina ja muunnetaan ilman eri toimenpiteitä euroiksi 1. 1. 1999 lähtien. 3. Freelancetulkit Nykyinen sopimus on voimassa vuoden 1998 loppuun asti ja uudesta sopimuksesta neuvotellaan vuoden 1998 aikana. Korotukset painotetaan nykyisin ecukorin eri valuuttojen suhteellisen painon mukaan. Maksut suoritetaan ecuina ja muunnetaan näin ollen euroiksi. 4. Sairausvakuutus Kaikki enimmäismäärät ilmaistaan Belgian frangeina. Maksut suoritetaan käyttäen kirjanpitokurssia. 23 Euron käyttöönotto yhteisön johdetussa oikeudessa LIITE 5 Madridin yhteiseen rahaan siirtymistä koskevassa suunnitelmassa16 päätettiin, että 1. 1. 1999 voimaan tulevalla neuvoston asetuksella säädettäisiin euron käytön oikeusperustasta. Vaikutuksia nykyiseen yhteisön lainsäädäntöön on arvioitava Madridin siirtymäsuunnitelman ja kahden neuvoston asetuksen17 kannalta. Euroasetuksilla on kolme keskeistä seurausta EU:n lainsäädännön kannalta: (1) Lainsäädännön jatkuvuuden periaate liittyvistä säännöksistä annetussa Tietyistä euron käyttöön ottamiseen asetuksessa 1103/97 säädetään, että jatkuvat ennallaan riippumatta euron käyttöönotosta lukuun ottamatta tietenkin sitä, että nykyinen rahayksikkö (kansallinen tai EU-lainsäädännössä tavallisempi ecu) korvataan eurolla. Näin tehdään, ellei lainsäädäntöön tehdä muutoksia. Tämä mahdollisuus on jatkuvuusperiaatteen kanssa rajallinen: esim. ristiriitainen muutos ei olisi hyväksyttävä. "oikeudelliset asiakirjat" tietenkin (2) "Ei pakkoa, ei estettä" - periaate jotta ja hallitusten päämiehet esittivät tämän periaatteen Madridin Valtion- suunnitelmassa, taloustoimijoilla olisi mahdollisimman suuri vapaus määrätä siirtymisvauhtinsa ja jotta samalla taataan, että ne, jotka haluavat ajoittaa siirtymisensä aivan C-jakson loppuun, voisivat edelleen käyttää tuttua kansallista rahayksikköään jakson loppuun asti. Euroasetuksessa vapauden periaate, jonka mukaan euroyksikköä voidaan käyttää sopimussuhteissa, edellyttää vastapuolen hyväksyntää. Lainsäädännön kannalta euroasetuksissa säädetään selvästi, että sekä kansallista rahayksikköä että euroyksikköä voidaan käyttää siirtymäkaudella uusien oikeudellisten asiakirjojen laadinnassa. Euroyksikön käyttöön ei voida kuitenkaan velvoittaa tänä aikana lukuun ottamatta euroasetuksissa selvästi määriteltyjä ja rajattuja tilanteita. Julkinen hallinto voi kuitenkin päättää tarjota euroyksikön käyttöä (tai sallia sen käytön) mahdollisena vaihtoehtona kansalaisille, yrityksille jne. 16 Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät suunnitelman Madridin huippukokouksessa joulukuussa 1995. 17 Neuvoston asetus 1103/97, 17. 6. 1997 (EYVL N:o L 162, 19. 6. 1997, s. 1-3) ja neuvoston asetusluonnos. 798 (ks. neuvoston päätöslauselma, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, euron käyttöön ottamisen oikeudellisista puitteista, EYVL N:o C 236, 2. 8. 1997, s. 7-12). 24 Poikkeukset ei pakkoa - periaatteeseen (3) velvoittavien säädösten voimaantulon lykkääminen ia euroyksikön käyttöön I 109 artiklan Perustamissopimuksen perustuvassa euroasetusluonnoksessa säädetään, että jäsenvaltiot eivät saa säätää euron käyttöön velvoittavia säädöksiä paitsi yhteensovitetulla, samassa aikataulussa toteutettavalla menettelyllä. Tämä ei kuitenkaan koske tiettyjä poikkeuksia, jotka nimenomaisesti mainitaan toisessa asetuksessa (mm. tilisiirtona maksettavat järjestyneiden maksut, nykyisen velan nimellisarvon muuttaminen sekä markkinoiden ja maksujärjestelmien siirtyminen euron käyttöön). kohtaan 4 25 Ajanjakso: ecu & kansallisen rahan vasta-arvot ennen EMUa Ajankohta: 1. 1. 1999 ecu = euro kansallinen raha euroksi Ajanjakso: kansallinen rahayksikkö mukainen euron ilmentymä siirtymäkausi Ajankohta: 1. 1. 2002 muuntokurssien kansallisten rahayksikköjen käyttö lakkaa 1. Nykyarvosäännökset (mm. pankkidirektiiveissä) 2. M ääräaikasäännökset" (mm. vakuutus 76/580 ja kulttuuriesineet) 3A. Automaattiset joihin kansalliseen rahaan muuntamismekanismi (esim. julkisia hankintoja koskevat direktiivit ja useimmat vakuutusdirektiivit) tarkistussäännökset, täydellinen sisältyy aikataulu ja 3B. Kurssimuutossäännökset (esim. arvopaperit, toinen yhtiölaki ) 4. Pyöristyssäännökset, päästään määrään, (esim, kirjanpito). kätevään joiden kansallisen avulla rahan Kun ensimmäinen tarkistus tehdään 1. 1. 1999 tai sen jälkeen, katsotaan, että muuntosäännökset eivät koske osallistujamaita. Perustelut, edelleen joita on esitetty soveltamiseksi osallistujamaihin, kumoaa direktiivin raja-arvojen yhdenmukaistaminen. Ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin säännöstä sovelletaan jatkossakin. Jatkuvuus toteutuu selvästi. Nämä säännökset ovat selkeitä, ja niitä sovelletaan edelleen sekä euroalueeseen osallistuviin että sen ulkopuolelle alkuvaiheessa jääviin jäsenvaltioihin. Jatkuvuus toteutuu selvästi. Tällaiset säännökset säilyttävät erot (hyvin suuria esim. tässä vuoden 1976 vakuutusdirektiivissä) arvojen välillä kansallisessa täytäntöönpanolainsäädännössä. tarkistus 2 Esim. hankinnat: vuoden välein 2 edellisen vuoden perusteella. kurssimuutosten Esim. vakuutukset: vuotuinen tarkistus 1. 1. tietyn määräpäivän perusteella velvoittavat Säännökset jäsenvaltiot ryhtymään toimenpiteisiin enimmäismäärien tai raja-arvojen muuttamiseksi, jos maan rahan arvon muutos on ylittänyt tietyn raja-arvon. Säännösten tarkoitus on auttaa kansallista lainsäätäjää muuttamaan pyöreä ecumäärä kansallisen rahan määräiseksi. Sellaisenaan niitä voidaan käyttää 1. 1. 1999 ja 31. 12. 2001 välisenä aikana. Kurssimuutosta koskevien säännösten peruste poistuu osallistujamaiden osalta 1. 1. 1999 alkaen. Kansallisen rahan määräisten määrien peruste osallistujamaiden kansallisissa säädöksissä katoaa myös (jos eri kuin direktiivissä mainittu ecu/euromäärä). Osallistujamaiden olisi käytettävä euroasetuksen muuntokurssia 1. 1. 1999 alkaen. Säännöksiä ei sovelleta 1. 1. 2002 jälkeen, (säännöksen soveltaminen olisi vain ristiriidassa direktiivin tavoitteen kanssa). tavoite eli säännöksen tärkein Joissakin näistä on myös säännös, jonka mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta tarkistaa raja-arvoja. 26 Ohjeita rahamääriä sisältävien säännösten euroksi muuttamisesta LIITE 7 A. JOHDANTO Koska yhteisön lainsäädännössä on hyvin monenlaisia rahamääriä sisältäviä säännöksiä (esim. raja-arvoista, vähimmäis- ja enimmäismääristä, maksu- ja raportointivelvoitteista), kansallista rahayksikköä käyttäen, komissio on laatinut joitakin ohjeita, joilla pyritään takaamaan tällaisten säännösten yhdenmukaisuus eri aloilla. joko ecua jotka on ilmaistu ja/tai Euron käyttöönotto näyttää vaikuttavan useiden rahamääriä sisältävien säännösten tulkintaan. Erityistä lainsäädäntöä ei asiasta yleensä ole kuitenkaan tarpeen ehdottaa, koska tällaisen säännöksen tarkoitus voidaan tulkita selvästi ja oikeudellisesti yhdenmukaisella tavalla. Tällaisten säännösten yksittäisiä tulkintoja esitetään liitteessä 8. Sen sijaan tässä liitteessä käsitellään ohjeita yleisemmin. B. RAHAMÄÄRIÄ SISÄLTÄVÄT SÄÄNNÖKSET lainsäädännössä rahamäärät on yleensä Yhteisön ilmaistu ecuina ja ne muuttuvat näin ollen automaattisesti euroiksi 1. 1. 1999 ilman ilmeisiä ongelmia. Lainsäädäntöön liittyviä vaikeuksia saattaa kuitenkin ilmetä myöhemmin, koska osa rahamääristä on muunnettava kansallisen rahan määräisiksi. B. 1. Ecumääriä sisältävät yksinkertaiset säännökset Ecumääriä sisältävistä yksinkertaisista säännöksistä on kyse silloin, kun lainsäädännössä ei erikseen säädetä siitä, miten ecumäärät muunnetaan kansallisen rahan määräisiksi. Yksinkertaisia säännöksiä on kahdenlaisia: - Yksinkertaisimmillaan ecumääriä sovelletaan sellaisenaan (esim. yhteisön talousarviossa sekä ecuina määritetty että maksettu määrä). On selvää, että tällaisissa tapauksissa euron käyttöönotto ei edellytä erityisiä toimenpiteitä yhteisön tasolla. vaikka - Muissa tapauksissa kansalliseen rahaan muunto ilmenee lainsäädännön sitä ei olisi nimenomaisesti määritetty EU: n luonteesta, lainsäädännössä. Tästä on kyse esimerkiksi silloin, kun yhteisön säädöksessä määritellään enimmäis- tai raja-arvo, jota on aina noudatettava, mutta ei muuntojärjestelyä (esim. kaikista tietyn ecumääräisen raja-arvon ylittävistä tapahtumista on ilmoitettava). Kuten edellä todettiin, yhteisön tasolla ei ole tarpeen ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin, koska jäsenvaltioiden ja asianomaisten tehtävänä on huolehtia siitä, että yhteisön lainsäädännön kyseistä säännöstä sovelletaan ja että kansallisena rahana ilmaistut määrät vastaavat ecumääriä. Tämä jatkuu 1. 1. 1999 jälkeen siten, että ecumäärät yksinkertaisesti korvataan euromäärillä. Kansallisia viranomaisia kehotetaan kuitenkin tarkistamaan, että kansalliset täytäntöönpanomääräykset ovat ajan todeta, että tasalla 1. 1. 1999. Tässä yhteydessä on myös syytä 27 katoavat valuuttakurssivaihteluista osallistujamaiden osalta, koska eurosta raha 1. 1. 1999 alkaen. Ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden osalta tilanne pysyy ennallaan. tulee niiden kansallinen aiheutuneet käytännön ongelmat B. 2. Ecumääriä sisältävät säännökset, muuntamista koskevia säännöksiä joihin liittyy kansalliseen rahaan Yhteisön lainsäädännössä on monia edellisistä eroavia ecumääriä sisältäviä liittyy yhteisön säännöksiä ecumäärien muuntamisesta säännöksiä, joihin kansalliseen rahaan. Tällaisia ovat mm. sisämarkkinoita, tullikoodeksia ja lainsäädännön monet säännökset. Yleensä välillistä verotusta koskevan säännökset kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista ryhmistä: - Säännökset liittyvät valuuttakurssiin (ja joskus sen laskentamenetelmään), jota käytetään ecumäärien muuntamisessa kansallisen rahan määräisiksi määriksi. säädetään samalla (ja valuuttakurssien - Säännöksissä tarkistuksesta kansallisen rahan määräisten määrien) säännöllisestä kurssimuutosten huomioon ottamiseksi. Nämä tarkistukset tehdään joko ennalta määritellyin välein (esim. kahden vuoden välein) tai aina, kun tietty vaihteluväli on ylitetty. käytettävien - Rajoitetut pyöristysmahdollisuudet (esim. enintään 10 % ylös- tai alaspäin), joiden avulla on tarkoitus päästä kansallisena rahana ilmoitettuna käteviin rahamääriin. Vaikuttaisi loogiselta, että osallistujamaissa huolehdittaisiin siitä, että yhteisön ja kansallisessa lainsäädännössä esiintyvien rahamääriä sisältävien säännösten väliset erot, jotka yksinkertaisesti johtuvat menneistä valuuttakurssimuutoksista tai pyöristyksestä, katoaisivat kohtuullisen ajan kuluessa. Tässä olisi ainakin kaksi yleistä ratkaisuvaihtoehtoa: - Rahamääriä sisältävät säännökset yhteisön ja kansallisessa lainsäädännössä voitaisiin esimerkiksi yhdenmukaistaa aikaisessa vaiheessa eli 1. 1. 1999 alkaen. Se edellyttäisi erityislainsäädäntöä EU:n tasolla tähän liittyvien säännösten muuttamiseksi. Tämä synnyttäisi todennäköisesti vähemmän ongelmia silloin, kun säännöllisestä tarkistuksesta ei ole säädetty. Tässäkään tapauksessa euron vasta-arvoa osallistujamaiden kansallisina rahayksikköinä ei tiedettäisi ennen 1. 1. 1999, koska muuntokurssit määritellään vasta silloin. - Toisena vaihtoehtona olisi jättää asia täysin euroasetuksissa vahvistetun jatkuvuuden periaatteen varaan. Vaikka tämä voisi toimia hyvin silloin, kun siirtymäaikana säädetty, tehtävästä tarkistussäännöksen puuttuminen lainsäädännöstä saattaisi merkitä sitä, että osallistujamaissa näitä säännöksiä ei koskaan yhdenmukaistettaisi yhteisön lainsäädännön kanssa. tarkistuksesta on säännöllisesti On selvää, että kumpikaan vaihtoehto ei kaikissa tapauksissa johda täysin tyydyttävään tulokseen. Tästä syystä tarvitaan pragmaattista lähestymistapaa, 28 jossa säännösten erityisluonne otetaan huomioon. Tähän liittyen on syytä selventää seuraavat käsitteet: - Maksuvelvoitteita sisältävät säännökset (esim. maksut, joita maksetaan yhteisön talousarviosta maatalouden valuuttasäännösten perusteella) olisi erittäin perustellusti yhdenmukaistettava mahdollisimman pian eli 1. 1. 1999. - Oikeudellisiin tarkoituksiin laadittuja säännöksiä (mm. raja-arvoja koskevia tarpeen yhdenmukaistaa yhtä kiireellisesti säännöksiä) ei yleensä ole erityisesti kun muistetaan, että kansallisena rahana ilmaistua arvoa käytetään siirtymäaikana edelleen raja-arvona kussakin jäsenvaltiossa "ei pakkoa, ei estettä" -periaatteen mukaisesti. Tällaisten oikeudellisia tarkoituksia varten tehtyjen säännösten osalta voitaisiin noudattaa seuraavia ohjeita: - Kun tarkistuksesta ei ole erikseen seuraava tarkistusajankohta on siirtymäajan loputtua), olisi tehtävä säädösehdotus tarkistuksen loppuun mennessä (1. 1. 2002). Siirtymäajan jälkeen sovellettaisiin siten yhtenäisiä euromääriä. Käytännössä on vain muutamia tämänkaltaisia tapauksia. tekemisestä viimeistään siirtymäajan säädetty kun (tai Tarkistuksen ajankohtaan). - Kun tarkistuksesta on erikseen säädetty, euron käyttöönotto toteutuisi tarkistuksen suunniteltuna ajankohtana (ellei tarkistus ajoittuisi siirtymäajan jälkeiseen yhteydessä muuntokursseja ryhdyttäisiin suoraan soveltamaan osallistujamaihin, jolloin lainsäädännössä on määrätty menettely pyöristysmahdollisuuden antava säännös, osallistuvat jäsenvaltiot saisivat soveltaa sitä edelleen. Siirtymäkauden päätyttyä tällainen pyöristyksen salliva säännös ei olisi enää voimassa näissäkään maissa, ja direktiivissä mainittuun euroarvoon palaamiseksi olisi toteutettava erityistoimia sen mukaan, kuinka laajalti säännöstä on kyseisissä maissa sovellettu. lainsäädännössä jäisi pois käytöstä. Jos jäsenvaltioiden Näiden ohjeiden avulla varmistetaan, että osallistuvien säännökset vastaavat toisiaan viimeistään siirtymäkauden päätyttyä. Uutta lainsäädäntöä ei tarvita paljon (koska suurin osa lainsäädännöstä on riittävän riita-asioiden vastaamiseksi), mikä joustavaa muutoksiin todennäköisyyttä jotka kiistanalaisissa asioissa. Erityisesti alkuvaiheessa rahaliiton ulkopuolelle, ovat halukkaita pitämään "ylimääräisen" lainsäädännön mahdollisimman vähäisenä, koska siitä ei ole niille mitään etua. jäsenvaltiot, vähentää jäävät Yleisesti olisi sallittava riittävästi joustavuutta ehdotetun linjan toteuttamisessa erityisesti sen vuoksi, että voitaisiin ottaa huomioon alakohtaiset erityispiirteet, täytäntöönpanossa lainsäädännön yhdenmukaisuus kyseisellä alalla jne. ilmenevät mahdolliset ongelmat, yleinen O TULKINTA lainsäädännön yksityiskohtainen Yhteisön tarkastelu viittaa siihen, että erityislainsäädäntöä vaativia tapauksia on melko vähän. Komission tulkintaa (johon sisältyy tässä esitetyn näkemyksen yksityiskohtia) joistakin säännöksistä 29 ja tulkitsisivat tarvitaan kuitenkin, jotta kaikki asianomaiset soveltaisivat säännöksiä yhdenmukaisesti, jolloin oikeusvarmuus kasvaisi. Tästä syystä liitteessä 8 on esitetty tulkinnaksi tai selvennykseksi kaikki säädökset, jotka eivät edellytä lakimuutosta, vaan joita on syytä tulkita ja soveltaa yhdenmukaisesti 1. tulkinnat perustuvat edellä B-osassa tammikuuta 1999 esitettyihin ohjeisiin. jälkeen. Nämä rahamääriä lukuisat EU-lainsäädännössä olevat kansallisia Vastaavasti sisältävät säännökset eivät käy tarpeettomiksi siitä yksinkertaisesta syystä, että jatkossa useiden jäsenvaltioiden kansallinen raha on yksi ja sama. On selvää, että nämä säännökset pysyvät voimassa rahaliiton ulkopuolelle jäävissä maissa. Siihen osallistuvien maiden osalta nämä säännökset viittaavat selkeästi euroon, ja niiden tulkitaan viittaavan euron "kansallisen rahan ilmentymään" vuoteen 2002 saakka. 30 YHTEENVETO EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSISTA YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNTÖÖN Liite 8 TULLI Tullikoodeksi YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA Maatalouden valuuttajärjestelmä TYÖNTEKIJÖIDEN VAPAA LIIKKUMINEN Siirtotyöläisten sosiaaliturva SISÄMARKKINAT Kulttuuriesineiden palauttamisesta annettu direktiivi Hankintadirektiivit Pankkilainsäädäntö Vakuutus Arvopaperimarkkinadirektiivit Yhtiölainsäädäntö Tilinpäätös Tuotevastuudirektiivi Henkistä omaisuutta koskeva lainsäädäntö VÄLILLINEN VEROTUS Arvonlisä- ja valmisteverolainsäädäntö YHTEINEN KAUPPAPOLITIIKKA Vientiluotot ULKOSUHTEET Kansainväliset sopimukset KULUTTAJANSUOJA Kulutusluotot ja eräät muut sopimukset TALOUSARVIO Varainhoitoasetus HALLINNOLLISET MENOT Palkat ja eläkkeet 31 POLITIIKAN OSA-ALUE EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö TULLI TOIMENPITEET Tullikoodeksi A. JOHDANTO 1. Neuvoston asetus 291/92 sellaisena kuin se on asetuksella 82/97 muutettuna muodostaa yhteisön tullikoodeksin. Sen soveltamisesta on säädetty komission asetuksessa 2454/93, jota on viimeksi muutettu asetuksella 1427/97. Neuvoston asetuksella 918/83, jota viimeksi on muutettu asetuksella 355/94, luodaan yhteisön tullittomuusjärjestelmä. Neuvoston asetuksella 3911/92 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2469/96 luodaan kulttuuriesineiden vientiä koskeva järjestelmä. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET tarkoitetuissa tai ". muissa kuin 1 kohdassa 2. Yhteisön tullikoodeksin 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, että ". ecun vasta-arvo kansallisina valuuttoina vahvistetaan kerran kuukaudessa. Tässä muuntamisessa on käytettävä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä kunkin kuukauden viimeistä edellisenä työpäivänä julkaistavia kursseja" tapauksissa sovellettava ecun vasta-arvo kansallisina valuuttoina vahvistetaan kerran vuodessa. Kyseisessä muuntamisessa on käytettävä Euroopan yhteisöjen virallisessa julkaistavia lokakuun ensimmäisenä kursseja". Nämä muuntoa koskevat säännökset menettävät merkityksensä 1. 1. 1999 alkaen kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden osalta, eikä niitä näin ollen voi niihin soveltaa. Säännöksen tarkoituksena on saada selville asetuksessa ecuina ilmoitettujen eri arvojen vasta-arvo kansallisena rahana. Koska tämä vasta-arvo tiedetään täsmällisesti 1. 1. 1999 alkaen, ei tarvitse enää soveltaa osallistujamaihin19. Muuntoa näitä säännöksiä koskevia euroalueen ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden valuuttoihin. säännöksiä sovelletaan työpäivänä lehdessä kuitenkin edelleen Artiklan 3 kohdassa pyöristämisestä annettujen säännösten mukaan tulliviranomaiset voivat pyöristää alas- tai ylöspäin lukua, joka saadaan muunnettaessa ecuina vahvistettu määrä kansalliseksi valuutaksi, jos pyöristyksen tuloksena saatu määrä poikkeaa alkuperäisestä määrästä enintään viisi prosenttia. Näitä säännöksiä sovelletaan edelleen, koska 19 18 artiklan säännösten kaltaisia säännöksiä sovelletaan polkumyyntimenettelyissä komission ja joidenkin viejien välisten ecumääräisten hintasitoumusten muuntamisessa kansallisen rahan määräiseksi. Samat perustelut pätevät näin ollen näiden hintasitoumusten muuntamiseen 1. 1. 1999 alkaen. 32 tarkoitus, jota varten ne on säädetty (eli tarve saada kansallisen rahan määräisiä pyöreitä lukuja), säilyy siirtymäkaudella. Siirtymäkauden jälkeen osallistuvat jäsenvaltiot käyttävät suoraan euromääriä. 3. Yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan avulla tehtävissä tullausilmoituksissa voidaan siirtymäkaudella käyttää joko euroa tai kansallista valuuttaa. Lomakkeen ruutuihin ilmoitetaan arvot tällä hetkellä säännönmukaisesti kansallisina rahayksikköinä, eikä käytettyä rahayksikköä voi näin ollen erikseen mainita. Euron käytöstä tässä yhteydessä on tarkoitus säätää erikseen. 4. Myös asetuksen neuvoston säädetään 918/83 pyöristämisestä ja muuntamisesta. Edellä esitetyistä syistä osallistujamaihin ei enää sovelleta muuntoa koskevia säännöksiä toisin kuin pyöristämistä loppuun asti. koskevia säännöksiä, Siirtymäkauden loputtua ainoastaan asetuksessa mainitut euromäärät koskevat osallistujamaita. joita sovelletaan siirtymäkauden artiklassa 132 5. Neuvoston asetuksen 3911/92 liitteessä mainittujen rahamäärien muunnon säädetään tapahtuvan tietyn päivän (1. tammikuuta 1993) kursseja käyttäen ilman pyöristämismahdollisuutta. Asetuksessa säädetään kuitenkin, että neuvosto tarkistaa kolmen vuoden välein komission ehdotuksesta liitteen luvut ja tarvittaessa korjaa niitä yhteisön reaali- ja rahataloutta kuvaavien indeksien perusteella. Jos lukuja ei korjata ajan tasalle eikä muuntopäivää muuteta, osallistujamaat käyttävät 1. 1. 2002 jälkeen lukuja, jotka voivat merkittävästi poiketa aiemmista kansallisen rahan määräisistä luvuista. Lainsäädännön yhdenmukaisuuteen liittyvistä ilmeisistä syistä tilanne olisi korjattava muuttamalla asetusta 3911/92 (kulttuuriesineiden vienti) samalla tavalla kuin jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annettua direktiiviä 93/7, jonka säännöksiä arvioidaan uudelleen (oletettua lähestymistapaa on selvitetty kulttuuriesineiden palauttamista koskevassa osassa). julkaistavassa selvityksessä vuonna 1999 C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 6. Yhteisön lainsäädännön muuttaminen ei ole tarpeen tullikoodeksin 18 artiklassa ja asetuksessa 918/83 säädettyjen muuntamista ja pyöristämistä koskevien säännösten vuoksi. 7. Yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan kannalta siirtyminen euron käyttöön edellyttää asetuksen 2454/93 (jossa säädetään 2913/92 soveltamisesta) muuttamista, oikeusperustan jotta laaditussa alustavasta voidakseen käyttää luonnoksesta on jo keskusteltu tullikoodeksia käsittelevässä komiteassa. Komitean odotetaan hyväksyvän luonnos vuoden 1997 loppuun mennessä. jäsenvaltiot tätä vaihtoehtoa. Asiasta vaadittavan saavat 33 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: YHTEINEN MAATALOUSPOLITIIKKA TOIMENPITEET: Maatalouden valuuttajärjestelmä A. JOHDANTO 1. Euron käyttöön siirtymisellä 1. tammikuuta 1999 on useita erityisiä talousarviosta seurauksia maatalouden kannalta. Esimerkiksi yhteisön korvataan osallistujamaille aikaisemmin koituneita kuluja euroina eivätkä lisämuutokset tarpeellisia. Muiden jäsenvaltioiden kohdalla muuntokurssia tarvitaan periaatteessa yhä edelleen, vaikka tämä ei välttämättä tarkoita, että nykyinen järjestelmä on säilytettävä ennallaan. -muunnokset ole näin ollen tai B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET koskeva 2. Tuen saajille suoritettavien maksujen osalta voidaan todeta, että yhteistä maatalouspolitiikkaa EY:n perustamissopimuksen 43 artiklaan ja on yleensä asetuksessa (ETY) N:o 3813/92 perustetun maatalouden valuuttajärjestelmän alainen. Euron käyttöä koskevan oikeusperustan muodostavan kahden neuvoston asetuksen valossa tällä alalla mahdollisesti syntyvät pääasialliset vaikeudet liittyvät seuraaviin seikkoihin: lainsäädäntö perustuu - euroalueen ulkopuolella oleviin jäsenvaltioihin sovellettava muuntokurssi - (tuleva maatalouden valuuttajärjestelmä) toimenpiteet osallistujamaiden valuuttajärjestelmään ja rahaliittoon liittyvien kurssierojen poistamiseksi. koskevien maatalouden valuuttoja Kaikki edellä mainitut ongelmat voitaisiin perustamissopimuksen asetusehdotuksella. artiklaan 43 ratkaista oikeudellisesti neuvoston perustuvalla tukiosastosta 3. Jäsenvaltioiden kustannusten peittämiseksi Euroopan maatalouden ohjaus- yhteisen ja tukirahaston rahan määräisenä. maatalouspolitiikan Osallistujamaille korvaukset maksetaan euroina 1. 1. 1999 alkaen. Euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden osalta komissio katsoo, että euroa olisi yleensä käytettävä tällä alalla, vaikka perustana olevat rahoitussitoumukset ilmaistaan edelleen kansallisen rahan määräisinä (yhteisön talousarviossa tulee siis olemaan yhä vaihtokurssiriski). kustannuksia kansallisen korvataan kuukausi joka O TOIMENPITEET JA AJOITUS 4. Komission ehdotusta ja tiedetään, mitkä siirtymätoimenpiteistä ei pitäisi esittää ennen kuin jäsenvaltiot osallistuvat EMUun, ja on saatu luotettavia ennusteita 1. 1. 1999 todennäköisistä kurssieroista. Periaatteessa olisi oltava poistuvista tulevasta maatalouden valuuttajärjestelmästä 34 toimittaa tällainen ehdotus neuvostolle vuoden 1998 mahdollista ensimmäisen puoliskon loppupuolella niin, että se tulisi voimaan 1. 1. 1999. Ehdotuksessa olisi käsiteltävä kaikkia perustamissopimuksen 43 artiklaan perustuvaan lainsäädäntöön liittyviä vaikeuksia. Euron yleinen käyttö euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden kustannusten kattamiseksi edellyttää asetuksen (ETY) N:o 729/70 muuttamista. Tätä koskeva ehdotus esitetään samaan aikaan kuin maatalouden valuuttajärjestelmän tarkistus. 35 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE TYÖNTEKIJÖIDEN VAPAA LIIKKUMINEN TOIMENPITEET Siirtotyöläisten sosiaaliturva A. JOHDANTO säädetään 1. Maaliskuun 21. päivänä 1972 annetulla neuvoston asetuksella 574/72 täytäntöönpanomenettelystä. (ETY) Asetuksessa 1408/71 säädetään sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja yksityisyrittäjiin sekä heidän perheenjäseniinsä. asetuksen 1408/71 B. EURON KÄYTTÖÖNOTON VAIKUTUKSET määräisiksi. 2. Asetuksen 574/72 107 artiklassa säädetään käytännön menettelyistä muunnettaessa kansallisen rahan määräisiä määriä toisen kansallisen viitekuukauden rahan lasketaan valuuttakurssien keskimääräinen kolmen jota kuukauden ajan. Näin ollen tammikuun keskikurssia käytetään toisella vuosineljänneksellä, huhtikuun keskikurssia kolmannella neljänneksellä jne. Muuntokurssina kuukausikeskiarvoa. Neljästi kuukausikurssi, seuraavan käytetään käytetään vuodessa 3. Asetuksen 107 artiklassa säädettyä valuuttakurssien muuntomenetelmää ei enää 1. 1. 1999 alkaen käytetä osallistuvien jäsenvaltioiden valuuttojen väliseen muuntamiseen, ja se korvataan asetuksen 1103/97 4 artiklan säännöksillä. Järjestelmää käytetään kuitenkin jatkossakin silloin, kun vähintään yksi muunnettavista valuutoista on euroalueen ulkopuolelle jäävän jäsenvaltion valuutta. koskevan säännöksen tarkoituksena Muuntoa on määritellä mahdollisimman tarkka vasta-arvo viitejakson valuuttakurssien perusteella. 1. 1. 1999 alkaen osallistujamaiden valuuttojen välisiä kurssivaihteluita ei kuitenkaan enää ole, ja tämän ajankohdan jälkeen muuntosäännöksen soveltaminen voisi olla ristiriidassa varsinaisen tarkoituksensa kanssa. Säännöstä sovelletaan kuitenkin täysimääräisesti euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden valuuttojen muunnoksiin. 4. Rahaliittomaan ja rahaliiton ulkopuolella olevan jäsenvaltion välisissä muunnoissa euroa käytetään keskusvaluuttana 1. 1. 1999 alkaen. Nykyinen järjestelmä säilyy rahaliiton ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden välisiä maksuja varten. 36 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET: Kulttuuriesineiden palauttamisesta annettu direktiivi A. JOHDANTO 1. Euron käyttöönotolla on välitön vaikutus kulttuuriesineiden palauttamisesta annettuun direktiiviin 93/7 samoin kuin kulttuuriesineiden vientiä koskevaan asetukseen 93/. Käyttöönotto koskee säännöksiä, joissa säädetään sovellettavista raja-arvoista (liite, kohta B) tai raja-arvojen muuntamisesta kansallisen rahan määräisiksi. Joka kolmas vuosi (helmikuusta 1996 lähtien) neuvosto tutkii raja-arvot ja tarvittaessa saattaa ne ajan tasalle. Lisäksi neuvosto voi komission ehdotuksesta (joka yleensä tehdään sen kolmivuotiskertomuksessa) muuttaa direktiiviä. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET 2. Ellei direktiivin muuttamiseksi (toisin sanoen ryhdytä 1. 1. 1993 mukaista kiinteää vaihtokurssia ei muuteta), osallistujamaat soveltavat edelleen toisistaan eroavia määriä (eroavuudet perustuvat vuoden 1993 vaihtokursseihin, eivätkä vuoden 1999 peruuttamattomasti kiinnitettyihin euron muuntokursseihin). Tilanne jatkuu muuttumattomana niin kauan kuin kyseinen säännös on direktiivissä. toimenpiteisiin C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 3. On ehdotettu, että komissio tekisi ehdotuksen direktiivin muuttamiseksi niin, että 1. 1. 2002 lähtien osallistujamaat soveltavat yhtenäisiä euromääräisiä raja-arvoja suoraan direktiivin pohjalta. Euroalueen ulkopuolella olevat jäsenvaltiot muuntavat määrät edelleen kansallisen rahan määräisiksi; muuntaminen perustuu kansallisen valuutan arvoon euroon nähden tiettynä (sovittavana) päivänä ennen uusien raja-arvojen voimaantuloa eli ennen 1. 1. 2002 (uusi päivä korvaa ecun vuoden 1993 muuntopäivän). Komissio laatii kolmivuotiskertomuksensa direktiivistä vuonna 1999. Tämä olisi sopiva kansalliselle täytäntöönpanolle olisi riittävästi aikaa ennen 1. 1. 2002 (viimeistään). kyseistä muutosta ajankohta ehdottaa ja 37 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET. Hankintadirektiivit A. JOHDANTO 1. Direktiivit 93/36 (julkiset tavaranhankinnat), 93/37 (julkiset rakennusurakat), joita kaikkia kolmea on muutettu 92/50 Qulkiset palveluhankinnat), 13. 10. 1997 annetulla direktiivillä 97/. , sekä direktiivi 93/38 (vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankinnat) muodostavat EY. n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön, johon euroon siirtyminen vaikuttaa. Käyttöönotto koskee säännöksiä, joissa säädetään käytettävistä raja-arvoista20 tai raja-arvojen muuttamisesta21. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET 2. Raja-arvot ilmaistaan euroina 1. 1. 1999 alkaen eräistä euron käyttöönottoon liittyvistä säännöksistä annetun asetuksen 1103/97 mukaisesti. Kansalliset määrät, jotka on muunnettu direktiivin mukaisesti nykyisin voimassa olevan muuntomekanismin ecu-vaihtokurssin mukaan, eivät muutu ennen seuraavaa tarkistuspäivää. 3. Kaikissa neljässä julkisia hankintoja koskevassa direktiivissä on säännöksiä kansallisen rahan määräisten raja-arvojen tarkistamisesta kahden vuoden välein. Lisäksi niissä säädetään, että kansallisen rahan määräiset arvot perustuvat valuuttojen ecuina ilmaistuihin päiväkeskiarvoihin 24 kuukauden ajan; kyseinen aika päättyy 1. tammikuuta tapahtuvaa tarkistusta edeltävän elokuun viimeisenä päivänä. tulee lakkaamaan, Menetelmän, jolla kansallisen rahan määräiset raja-arvot sopeutetaan vaihtokurssien muutoksiin, soveltuvuus ja sen soveltaminen osallistujamaihin päättyy euron 1. 1. 1999 tapahtunutta käyttöönottoa seuraavaan tarkistuspäivään mennessä (seuraava tarkistus on 1. 1. 2000), mutta se on edelleen voimassa euroalueen ulkopuolella oleviin johtuu siitä, että säännöksen tarkoituksena on kiinnittää raja-arvojen ilmaiseminen jäsenvaltioiden rahan lukujen, eli viimeisen määräisenä mahdollisimman tarkasti menneiden kahden vuoden keskiarvon perusteella. Koska tarkistuspäivään mennessä osallistujamailla ei ole erillisiä kansallisia rahoja, direktiivissä ilmoitettuihin euromääriin kohdistuva valuuttojen arvon vaihtelu on loppunut. Näin ollen sitä olisi jäsenvaltioihin nähden. Tämä säännöksen merkityksen vastaista soveltaa selvästi 20 Direktiivin 93/36 5 artiklan 1 kohdan a alakohta, direktiivin 93/37 6 artiklan 1 kohta, direktiivin 92/50 7 artiklan 1 kohta, direktiivin 93/38 14 artikla. 21 Direktiivin 93/36 5 artiklan 1 kohdan c alakohta, direktiivin 93/37 6 artiklan 2 kohdan a alakohta, direktiivin 92/50 7 artiklan 8 kohta, direktiivin 93/38 38 artikla. 38 lasketaan kuten ennenkin. Osallistujamaita koskevat rahayksikköinä käyttäen muuntokurssia, osallistujamaihin. Euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden kohdalla luvut raja-arvot ilmaistaan kansallisina jota sovelletaan raja-arvoihin. Viitearvolaskelmien tulokset (ja osallistujamaiden kohdalla euromääräisten lukujen muuntokurssit kansallisiin julkaistaan edelleen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä jäsenvaltioiden käyttöä varten. rahayksiköihin nähden) euromääräisiin ilmoitettuihin direktiivissä 2000 ilmaistujen tehtävässä raja-arvojen perusteella, 4. Euron käyttöönottoa seuraava ensimmäinen tarkistus tehdään 1. 1. 2000. Oikeudellisen jatkuvuuden periaatteen mukaan kaikki jäsenvaltiot panevat julkisia hankintoja koskevat direktiivit kyseistä ajankohtaa täytäntöön edeltävien kahden vuoden aikana (1. 1. 1998 ja 1. 1. 2000 välisenä aikana) kansallisina jotka rahayksikköinä tarkistukseen. Tammikuun 1. perustuvat edelliseen, 1. 1. 1998 tehtyyn päivänä säädettyä menetelmää ei sovelleta osallistujamaihin, mutta sitä sovelletaan edelleen euroalueen ulkopuolella oleviin jäsenvaltioihin direktiiveissä olevien raja- laskemiseksi kansallisena rahana. Laskenta perustuu näiden arvojen jäsenvaltioiden valuuttojen ecuun nähden laskettavaan päiväkeskiarvoon 16 kuukauden ajan ennen 1. tammikuuta 1999 (1. syyskuuta 1997 - 31. laskettavaan joulukuuta päiväkeskiarvoon 24 kuukauden tarkistusajasta jäljellä olevan kahdeksan kuukauden ajan 1999). Osallistujamaiden osalta raja-arvojen euromääriä sovelletaan välittömästi. - 31. elokuuta tarkistuksessa direktiiveissä tammikuuta nähden samoin euroon niiden 1998) 1999 (1. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 5. Jäsenvaltioiden edustajat keskustelivat asiasta 30. syyskuuta selventävän tiedonannon perusteella. Jäsenvaltiot pystyivät sopimaan tulkinnasta. Lainsäädännöllisiä toimenpiteitä ei edellytetä (olettaen, että kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät tulkinnan). yleisesti 39 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET: Pankkilainsäädäntö A. JOHDANTO 1. Direktiivit 77/780/ETY ja 89/646/ETY, 92/30/ETY, 92/121/ETY, 94/19/ETY, ja 96/1 O/EY, 91/308/ETY, 93/6/ETY 93/6/ETY, 93/6/ETY, 89/647/ETY 89/647/ETY, 92/121/ETY, 93/22/ETY, 77/780/ETY, 92/30/ETY, 95/26/EC, 86/635/ETY muodostavat yhteisön pankkilainsäädännön, johon euroon siirtyminen vaikuttaa. B. YHTEENVETO EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSISTA Viittaukset ecuun 2. Yhteisen rahan käyttöönoton vaikutuksista pankkivalvontadirektiivien ecumääriä sisältäviin säännöksiin ja näihin direktiiveihin muutoin on tehty todettiin, että euroa koskevat kaksi asetusta selvitys. Selvityksessä ratkaisevat jo sinänsä hyvin suuren osan mahdollisista ongelmista ilman muita lisätoimia. Erityisesti mainittakoon, että neuvoston asetuksen 1103/97 2 artiklan nojalla on selvää, että kaikki ecumääräiset viittaukset muuttuvat automaattisesti viittauksiksi euroon. 3. Koska pankkitoiminnan raja-arvot ovat yksinkertaisia raja-arvoja eli ne muutetaan aina kansallisen valuutan määräisiksi vasta-arvoiksi, niistä ei aiheudu ongelmia tarkistusjaksojen, pyöristyssääntöjen eikä valuutan arvon vaihtelua koskevien säännösten osalta. Siirtymävaiheessa ei näin ollen ole toistaiseksi sen hankaluuksia, ja sekä rahaliittoon siirtyvät maat että ulkopuolelle jäävät maat soveltavat direktiivejä täsmälleen samalla tavalla ja samoilla määrillä. Niinpä yhteisön pankkivalvontalainsäädäntöön sisältyviä raja-arvoja, ylärajoja ja muita yksinkertaisia ecumääräisiä viittauksia22 ei tarvitse selventää tarkemmin. Seuraavat lisäselitykset, saattavat olla avuksi eräiden muiden kysymysten osalta: Valuuttakurssiriski 4. Yhteinen raha otetaan käyttöön rahaliittoon osallistuvissa jäsenmaissa euroa koskevien asetusten nojalla perustamissopimuksen mukaisesti ja se korvaa näiden maiden kansallisen valuutan 1. tammikuuta 1999 lähtien. 22 Direktiivin 77/780/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 89/646/ETY, 4 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan a alakohta, direktiivin 92/30/ETY 3 artiklan 3 kohta, direktiivin 92/12 l/ETY 6 artiklan 6 kohta, direktiivin 94/19/ETY 7 artiklan 1 kohta, direktiivin 91/308/ETY 3 artiklan 2 ja 3 kohta, direktiivin 93/6/ETY 3 artiklan 1, 2, 3 ja 4 kohta ja 4 artiklan 6 kohdan ii ja iii alakohta. 40 Näin ollen valuuttakurssiriskiä ei enää ole euron ja osallistujamaiden kansallisen rahayksikön välillä eikä osallistuvien maiden kansallisten rahayksiköiden välillä tämän päivämäärän jälkeen. 23 Velkapositioriski 5. Yhteinen raha otetaan käyttöön rahaliittoon osallistuvissa jäsenmaissa euroasetusten nojalla perustamissopimuksen mukaisesti ja se korvaa näiden lähtien. Näin ollen maiden kansallisen euromääräiset ja rahaliittoon osallistuvien maiden valuuttojen määräiset velkapositiot ovat saman valuutan määräisiä positioita markkinariskin vakavaraisuuslaskelmissa. 24 tammikuuta 1999 rahan 1. Johdannaissopimukset 6. Ecumääräiset ja osallistuvan jäsenvaltion kansallisen valuutan määräiset johdannaissopimukset lakkaavat toimimasta johdannaissopimuksina sen jälkeen kun yhteinen raha on otettu käyttöön rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja se on korvannut kansalliset rahat. Samoin voi käydä joillekin korkojohdannaisille, ja osallistuvien maiden kansallisista valuutoista. Periaatteessa tällaisia sopimuksia olisi käsiteltävä käteisvaateina tai -sitoumuksina 1. tammikuuta 1999 lähtien. Joitakin siirtymävaiheen ongelmia voi kuitenkin ilmaantua, ja toimivaltaisten viranomaisten pitäisikin päättää tapauskohtaisesti, kuinka niitä käsitellään. 25 joiden viitekorot on johdettu ecusta Euroopan keskuspankki (EKP) 7. Kun EKP perustetaan vuonna 1998, sitä on pidettävä "keskuspankkina" tai "alueen A keskuspankkina" EU:n pankkitoimintaa koskevien ja siihen liittyvien direktiivien kaikkien näkökohtien kannalta. 26 C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 8. Siirtymävaiheen mahdollisia ongelmia on seurattava (ks. kohta 6). 23 Direktiivi 93/6/ETY, liite III, kohta 3. 1 24 Direktiivi 93/6/ETY, liite I, kohdat 3, 9. 1 ja 13. 25 Direktiivi 89/647/ETY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/10/ETY (liite II), 93/6/ETY (liite III, kohta 3. 1) 26 89/647/ETY (2 artiklan 1 kohta ja 6 artiklan 1 kohta), 92/121/ETY (4 artiklan 7 kohta), 93/22/ETY (2 artiklan 4 kohta), 77/780/ETY (2 artiklan 2 kohta), 92/30/ETY, 95/26/EY (4 artikla), 86/635/ETY (8 artiklan 2 kohta ja 14 artiklan 1 ja 2 kohta). 41 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET: Vakuutus A. JOHDANTO 1. Direktiivit 73/239/ETY, 76/580/ETY, 88/357/ETY, 84/5/ETY, 79/267/ETY, 92/96/ETY, 91/674/ETY ja 91/370/ETY (Sveitsin sopimus) muodostavat yhteisön vakuutuslainsäädännön, johon euron käyttöön siirtyminen vaikuttaa. Siirtyminen vaikuttaa eniten säännöksiin, joissa säädetään sovellettavista raja-arvoista, ja vastaaviin säännöksiin, joiden mukaan raja- arvot muunnetaan ecuista/euroista kansallisen rahan määräisiksi. Muut säännökset koskevat valuuttojen vastaavuutta, raja-arvojen tarkistusta ja ecun ja/tai laskentayksikön määritelmää. Lisäksi korkotakuusta on yksi säännös ja ecun ja Sveitsin frangin välisestä suhteesta kolme säännöstä. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET Viittaukset ecuun ja muuntolausekkeet 2. Kaikki EY:n lainsäädännössä olevat raja-arvot ilmaistaan euroina 1. 1. 1999 lähtien asetuksen 1103/97 mukaisesti. kansallisen sovelletaan rahan määräisiksi, (tai euro-)määräisten jotka koskevat ecu- raja-arvojen 3. Säännöksiä, muuntamista edelleen euroalueen ulkopuolella oleviin jäsenvaltioihin 1. 1. 1999 lähtien, jolloin sovelletaan edellisen lokakuun viimeisen päivän kurssia. Nämä säännökset eivät enää koske osallistujamaita 1. 1. 1999 jälkeen tehtävien tarkistusten osalta, koska säännös on menettänyt merkityksensä kyseisenä ajankohtana eikä sitä voi enää soveltaa, koska osallistujamaiden kansalliset rahat ovat lakanneet. Tammikuun 1. päivänä 1999 ecumääräiset summat ilmaistaan euroina; niiden vastaava määrä kansallisena rahana siirtymäkauden aikana lasketaan käyttämällä peruuttamattomasti kiinnitettyjä muuntokursseja. Koska direktiivin 73/239/ETY raja-arvoja ei ole muutettu, direktiivin 76/580/ETY 2 artiklan mukaisen siirtymätoimenpiteen osalta tätä säännöstä sovelletaan edelleen siirtymäkauden ajan ja myöhemminkin, ellei sitä muuteta. Yhteisön lainsäädännöllisiä toimenpiteitä edellytetään, jos raja- arvojen on oltava samanlaiset koko euroalueella esimerkiksi 1. 1. 2002 alkaen. Valuuttojen vastaavuutta koskevat säännökset 4. Tammikuun 1. päivästä 1999 alkaen rahayksiköt kanssa osallistujamaiden osallistujamaiden vastaavuussääntöjen mukaisesti. kansalliset rahayksikköjen 42 ja siirtymäkauden aikana ja muiden valuutta ovat euron yksi sama ja Korkotakuusäännökset on valuuttoja käytettävä seuraavista i alakohtaa tai kursseista: ulkopuolella käytetään olevien osallistujamaiden yhtä 5. Korkotakuun sisältävissä henkivakuutuksissa direktiivin 79/267/ETY 17 (muutettu) artiklan 1 kohdan B alakohdan a alakohdan joissa käytetään sovelletaan edelleen kuten nykyisin sopimuksiin, valuuttoja. Kun jäsenvaltioiden euroalueen euroa, sopimuksessa kotijäsenvaltion (i) kotijäsenvaltion euromääräisten joukkolainojen korkoa, kun kyseinen valtio on osallistujamaa, tai (ii) jonkin muun osallistujamaan euromääräisten joukkolainojen korkoa, tai (iii) kaikkien osallistujamaiden euromääräisten joukkolainojen korkojen keskiarvoa tiedot toimittaa jokin virallinen taho), tai (iv) yhteisön toimielinten euromääräisten joukkolainojen korkoa. Kaikki kyseiset vaihtoehdot ovat yhteensopivia korkotakuusäännöksen kanssa, sillä osallistujamaiden kansalliset rahat sekä ecu korvataan eurolla. Tämän säännöksen tulkinta neuvoston asetusten valossa ei salli minkään edellä mainitun vaihtoehdon sulkemista pois. Jotta säännöksen tulkinta olisi kuitenkin yhtenäisempi, komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot voivat valintansa mukaan soveltaa ainoastaan (iii) tai (i) vaihtoehtoa, joista jälkimmäistä olisi sovellettava silloin, kun virallisen tahon toimittamia tietoja ei ole saatavilla. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta lainsäädännöllisestä tehdä myöhemmin päätöstä muutoksesta tämän säännöksen soveltamisesta euroon siirtymisen jälkeen saatujen kokemusten perusteella. (edellyttäen, että kyseiset Sveitsin sopimus ja Sveitsin 6. Tammikuun 1. päivästä 1999 alkaen jatkuvuuden periaate tarkoittaa sitä, frangin välinen muuntokurssi on edelleen että ecun sopimuksenmukainen, tarkistetaan pöytäkirjan N:o 3 3. 1 artiklan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan tarkistus tehdään vain, jos sovittu kurssi eroaa yli 10 prosenttia Sveitsin keskuspankin vahvistamasta kurssista kunkin vuoden lokakuun viimeisenä päivänä. Tämä määräys on voimassa myös 1. 1. 1999 jälkeen; ainoa muutos on ecun korvaaminen eurolla. toisin sanoen sovittu kurssi, jota Vaikutukset muihin säännöksiin 7. Euroon siirtymisen ainut vaikutus muihin säännöksiin samoin kuin raja- arvojen tarkistuksiin ja ecun määritelmään on ecun korvaaminen eurolla. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 8. Direktiiviin 73/239/ETY tehtävä direktiiviin lainsäädännöllinen muutos, jonka on tultava voimaan viimeistään 1. 1. 2002. (Katso kohta 2 edellä. ) Myös direktiiviä 79/267/ETY (katso kohta 5 edellä) olisi mahdollisesti muutettava; tätä asiaa on tutkittava edelleen. 76/580/ETY on ja 43 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET. Arvopaperimarkkinadirektiivit A. JOHDANTO 93/6 1. Direktiivi 79/279 (listalleottodirektiivi), direktiivi 89/298 (tarjousesitedirektiivi), direktiivi 94/18 (vakavaraisuusdirektiivi), (listalleottoesitedirektiivin muttamista koskeva direktiivi) ja direktiivi 97/9 yhteisön (sijoittajien arvopaperilainsäädännön, johon euroon siirtyminen vaikuttaa välittömästi. Euroon siirtyminen koskee direktiivien soveltamisessa käytettäviä raja- arvoja sekä säännöksiä, joissa määritellään raja-arvojen tarkistamisen yksityiskohdat. korvausjärjestelmä) muodostavat direktiivi B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUS 2. Raja-arvot ilmaistaan euroina 1. 1. 1999 alkaen neuvoston asetuksen 1103/97 nojalla. 3. Direktiivin 79/279 (listalleottodirektiivi) A luettelon 1 kohdan 2 alakohdassa säädetään, että (ecu) raja-arvon kansallisen valuutan määräisenä ilmaistu vasta-arvo tämän direktiivin jota antamispäivänä". Direktiivi annettiin 5. maaliskuuta 1979. Sitä seuraa tarkistettava kuitenkin tarkistussäännös, jonka mukaan jäsenvaltion on kansallisen valuutan määräinen luku (takaisin ecumääräisiksi luvuiksi), jos se poikkeaa yli 10 % direktiivissä säädetystä. "on aluksi määrä, sovelletaan 4. Koska on säilyttää raja-arvojen säännöksen kansalliset lukua miljoona ecua/euroa tarkoituksena lähellä direktiivin ecumääräisten luvut mahdollisimman (eikä yksinkertaistaa kansalliseen lukujen pyöristäminen), säännös lainsäädäntöön sallimalla hankalien muuttuu tarpeettomaksi rahaliittoon siirtyvien maiden osalta 1. tammikuuta 1999 lähtien. Direktiiviä tulisi tulkita niin, että jäsenvaltion edellytetään muuttavan kansallista lukuaan 1. 1. 1999 niin, että kansallisen rahayksikön määräinen luku vastaa miljoonaa ecua muuntokurssilla laskettuna. Niiden jäsenmaiden osalta, jotka jäävät toistaiseksi rahaliiton ulkopuolelle, säännös pätee sellaisenaan. siirtämistä Sama tarkistusmekanismi on direktiivin 79/279 B luettelon III kohdan 1 alakohdassa ja samaa tulosta tulisi soveltaa kuin A luettelossa. 5. Direktiivissä (tarjousesitedirektiivi), 96/6 89/298 (vakavaraisuusdirektiivi) ja sijoittajien korvausjärjestelmää koskevassa direktiivissä 97/9 on viittauksia kiinteisiin ecumääräisiin raja-arvoihin (raja- arvoja ja yksi yläraja) ilman vaihteluväliä tai muuta tarkistusmekanismia. Direktiivejä, sellaisina kuin ne ovat euroa koskevilla asetuksilla muutettuina, direktiivissä 44 tulisi tulkita niin, että rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion edellytetään säilyttävän raja-arvot vähintään direktiiveissä mainittuja euromääräisiä arvoja vastaavina määrinä kansallisessa rahayksikössä 1. 1. 1999 alkaen. Jos jäsenvaltio noudattaa direktiivejä vuoden 1998 lopussa, siltä ei luvut voivat todennäköisesti edellytetä mitään luonnollisesti olla suurempia jäsenmaan niin halutessa. Sama pätee yhtä lailla ylärajaan (joka voi olla alempi kuin direktiivin euromääräinen luku). toimia. Kansalliset C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 6. Edellä esitettyjen tulkintojen perusteella ei tarvita toimenpiteitä. 45 POLITIIKAN ALA: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisölainsäädäntö SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET: Yhtiölainsäädäntö A. JOHDANTO 1. Direktiivi 77/91/ETY on ainoa yhteisön yhtiölainsäädännön osa, johon euron käyttöön siirtyminen vaikuttaa. Kyseisessä direktiivissä säädetään julkisten osakeyhtiöiden jotka koskevat yhteensovittamissäännöistä, perustamista ja niiden pääoman säilyttämistä ja muuttamista. Direktiivin ainoat säännökset, joihin euroon siirtyminen vaikuttaa suoraan, koskevat vaadittavan osakepääoman 25 000 ecun yhtiön perustamiseksi vähimmäisrajaa rajan muuttamista tarvittaessa. ilmoitetun vastaavan ja kansallisissa rahoissa Näiden säännösten lisäksi, joihin euroon siirtymisellä on välitön vaikutus, on olemassa muita direktiivistä johtuvia seurauksia, erityisesti mitä tulee osakepääoman ilmoittamiseen euroina; tätä on selvennettävä kohdassa 5. B. TIIVISTELMÄ EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSISTA Ecu-kynnysarvo ja kansallisissa rahoissa ilmoitetut vastaavat rajat 2. Direktiivin 6 artiklan 1 kohdassa säädetty ecumääräinen kynnysarvo ilmoitetaan ilman eri toimenpiteitä euroina 1. 1. 1999 alkaen neuvoston asetuksen 1103/97 mukaisesti. Direktiiviä ei tarvitse muuttaa euron käyttöönoton johdosta. 3. Direktiivin säännöksiä sovelletaan edelleen euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin ja kynnysarvo ilmoitetaan euroina. Jos tämän kynnysarvon vastaava määrä kansallisissa rahayksiköissä on yli 10 prosenttia alle euromääräisen kynnysarvon, joka on direktiivin 6 artiklan 2 kohdan mukainen marginaali, komissio ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle tämän artiklan säännösten mukaisesti, että sen on muutettava lainsäädäntöään euroina ilmoitetun vähimmäismäärän noudattamiseksi. Osakepääoman denominaation muuttaminen 4. Yhtiöiden osakepääomaan on mahdollisesti sovellettava pyöristyssääntöjä, toimenpiteitä euromääräiseksi. ilman eri kun pääoma on muutettu Pyöristämistä tarvitaan, jotta osakkeiden nimellisarvo ei olisi desimaaliluku, jonka käyttö markkinoilla olisi hankalaa. Jäsenvaltioiden on mahdollisesti määrättävä soveltaa tehokkaita pyöristysmenetelmiä. Jäsenvaltiot voivat kustannuksiltaan esimerkiksi pääoman korottamiseksi tai alentamiseksi, jos tämä on välttämätöntä pyöristämisen vuoksi, tai otettava käyttöön osakkeita, joilla ei ole nimellisarvoa. Toista yksinkertaisia menetelmiä kansallisista säännöistä, käyttöön voivat yhtiöt ottaa jotta 46 yhtiöoikeudellista direktiiviä tällaisten ei pitäisi yksinkertaistettujen menetelmien käyttöönottoa pelkästään siirtymisen vuoksi. Osakkeet, joilla ei ole nimellisarvoa, ovat jo mahdollisia direktiivin 3 artiklan c kohdan mukaisesti. estävän tulkita C. TOIMENPIDE JA AJOITUS 5. Yhteisön tasolla ei ole tarvetta lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin. 47 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET: Tilinpäätös A. JOHDANTO se kuin on muutettuna, muodostavat 1. Direktiivi 78/660, sellaisena kuin se on muutettuna, ja direktiivi 83/349/ETY, sellaisena yhteisön tilinpäätöslainsäädännön, johon euroon siirtyminen vaikuttaa. Edellisessä on erillistilinpäätöksen ja jälkimmäisessä konsernitilinpäätöksen laatimista ja esittämistä koskevat tilinpäätössäännökset. Euroon siirtyminen vaikuttaa eniten niihin säännöksiin, ja esittämisen raja-arvoihin, muuntokursseihin, joilla raja-arvot muunnetaan kansalliseksi rahayksiköksi, ja mahdollisuuteen pyöristää muunnosta saatua kansallisen rahayksikön määräistä tulosta enintään 10 prosenttia. laatimisen tiettyjen liittyvät jotka tilien Euroon siirtyminen ei edellytä muutoksia direktiiveihin lukuun ottamatta em. tarkemmin jäljempänä B osan 4 viimeistä säädöstä, jota käsitellään kohdassa. tavanomaisen voidaan Tämäkin tarkistuskorjauksen yhteydessä, joka viides vuosi. Siirtyminen vaikuttaa myös säädöksiin, jotka mahdollistavat ecumääräisen lisäkirjanpidon. joka on tehtävä muutos tehdä 2. Näiden säädösten lisäksi, joihin euroon siirtyminen vaikuttaa kaikkein suorimmin, on useita säädöksiä, joita selvennetään tai selitetään komission yksiköiden vaikutus julkaisemassa asiakirjassa Euron käyttöönoton tilinpäätöksen laadintaan (XV/7002/97). Se on laadittu tilinpäätösdirektiivien ja ohjeita siitä, kuinka euroon tietoa yhteyskomiteassa, siirtyminen tilinpäätöslainsäädännön puitteissa. tapahtuu nykyisen eurooppalaisen ja siinä on B. YHTEENVETO EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSISTA Ecumääräiset säännökset raja-arvot, muuntokurssit ja pyöristystä koskevat joka tapauksessa 3. Nykyisiä säännöksiä, jotka koskevat raja-arvojen muuntamista kansalliseksi rahayksiköksi ja jotka ovat olleet voimassa 21. maaliskuuta 1994 lähtien, yleensä tarkistetaan lainsäädännöllisen muutoksen avulla. tehdään (komission aloitteesta) vuonna 1999 ja siinä määrätään uudet raja-arvot rahaliiton ulkopuolelle toistaiseksi jääville jäsenmaille niiden kansallisessa rahayksikössä. Vuonna 1999 määrättävää uutta raja-arvoa sovelletaan euromääräisenä osallistujamaihin luku voidaan siirtää kansalliseen lakiin kansallisena rahayksikkönä ilmaistuna 1. 1. 1999 sovitulla muuntokurssilla). vuoden Seuraava välein, tarkistus (euromääräinen viiden 48 4. Siirtymäkauden jälkeen osallistujamaan kansallista rahayksikköä ei voi enää käyttää. Neljännen direktiivin euromääräisiä raja-arvoja ei tarvitse enää muuntaa osallistujamaan kansalliseksi valuutaksi. Rahaliiton ulkopuoliset jäsenmaat voivat edelleen käyttää 10 prosentin pyöristyssääntöä. Jotta jäsenvaltiot eivät joutuisi eriarvoiseen asemaan, on vuoden 1999 5- vuotistarkistuksen yhteydessä varmistettava, että direktiiviin sisällytetään järjestely, joka takaa pk-yritysten tasavertaisen kohtelun niin rahaliittomaissa kuin rahaliiton ulkopuolisissa jäsenmaissakin. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 5. Direktiiviin 78/660/ETY on tehtävä lainsäädännöllinen muutos normaalin 5- vuotistarkastuksen yhteydessä niin, että se on voimassa vuoden 1999 alusta. Se sisältyy muutospakettiin, jonka komissio julkistaa keväällä 1998. 49 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET. Tuotevastuudirektiivi A. JOHDANTO 1. Euron käyttöön siirtyminen vaikuttaa direktiiviin 85/374, mutta vaikutus näkyy viipeellä, koska direktiivin mukaan sovelletaan 500 ecun omavastuumäärää ja 70 miljoonan ecun kokonaisvastuuta. Jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössään soveltamat määrät ovat edelleen ne, jotka on säädetty 25. heinäkuuta 1985 (direktiivin antamispäivänä) voimassa olleen muuntokurssin mukaisesti. Nämä kansalliset määrät eivät muutu, ennen kuin direktiivissä olevan omavastuun (raja-arvo) tai kokonaisvastuun määrää muutetaan komission ehdotuksesta. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET Ecu-raja-arvot, muuntokurssit ja pyöristyssäännökset ilman eri 2. Kaikki EY-lainsäädännössä olevat lähtien neuvoston asetuksen 1103/97 toimenpiteitä euroina 1. 1. 1999 mukaisesti. Kansallisessa lainsäädännössä direktiivin soveltamiseksi määriteltyihin kansallisen rahan määriin siirtymisellä ei ole vaikutusta siihen asti, kunnes komissio tekee ehdotuksen direktiivissä ilmoitettujen määrien muuttamiseksi (ja ehdotus hyväksytään). ilmaistaan raja-arvot ja 3. Nykyisiä, 25. heinäkuuta 1985 lähtien voimassa olleita säännöksiä, jotka koskevat raja-arvojen muuntamista kansalliseksi rahaksi, tarkistetaan viiden vuoden välein lainsäädännöllisinä tarkistukset saatetaan voimaan muutoksina. Seuraavassa tarkistuksessa määrätään uudet euromääräiset raja-arvot ja määritetään päivä näiden määrien muuntamiseksi euroalueen ulkopuolella ja osallistujamaiden kansallisiksi rahayksiköiksi (muuntamisessa käytetään 1. 1. 1999 peruuttamattomasti kiinnitettyjä muuntokursseja). jäsenvaltioiden kansallisiksi rahoiksi olevien 4. Siirtymäkauden jälkeen osallistujamaiden kansallisia rahayksiköltä ei voi enää käyttää. Direktiivissä ilmoitettuja euromääriä ei tarvitse enää muuntaa osallistujamaiden kansallisiksi rahayksiköiksi. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 5. Direktiiviin 85/374/ETY ehdotetaan tehtäväksi normaalissa tarkistuksessa lainsäädännöllinen muutos. Muutoksen voimaan mahdollisimman pian 1. 1. 1999 jälkeen, jolloin osallistujamaat soveltavat uusia euromääriä vastaavia kansallisia (käyttäen muuntokurssia), kun jäsenvaltiot muuntavat uudet euromäärät kansalliseksi rahaksi tarkistuspäivän kurssiin uuden viisivuotiskauden ajan. taas euroalueen ulkopuolella olevat rahayksikkömääriä tultava olisi 50 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö SISÄMARKKINAT TOIMENPITEET: Henkistä omaisuutta koskeva lainsäädäntö A. JOHDANTO 1. Euron käyttöön siirtyminen vaikuttaa suoraan maksuista sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit) annettuun asetukseen 2869/95. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET Viittaukset ecuun 2. Neuvoston asetuksen 1103/97 2 artiklan mukaan kaikista viittauksista ecuun tulee ilman eri toimenpiteitä viittauksia euroon. Viittauksista ei aiheudu tulkintaongelmia. 3. Asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa on hieman epätavallinen säännös, jossa viitataan komission päivittäin määrittämään pesetan ja ecun väliseen muuntokurssiin. Tämän säännöksen voimassaolo päättyy tietenkin silloin, kun Espanja siirtyy euron käyttöön, sillä päivittäinen muuntokurssi on tarpeeton peruuttamattomasti kiinnitetyn muuntokurssin tullessa voimaan 1. 1. 1999. Jos Espanja ei siirry euron käyttöön 1. 1. 1999, tätä käteisen muuntolauseketta tarvitaan, sillä sen perusteella määritetään asetuksessa olevien euromäärien ja pesetassa maksettavien määrien virallinen kurssi asetuksessa asetettujen edellytysten täyttämiseksi. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 4. Mitään toimenpiteitä ei tarvita. 51 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE VÄLILLINEN VEROTUS TOIMENPITEET Arvonlisä- ja valmisteverolainsäädäntö A. JOHDANTO 1. Kuudennessa direktiivissä 77/388/ETY (muutettu direktiiveillä 91/680/ETY, 92/111/ETY ja 95/7/EY) säädetään yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä. Direktiivissä 69/169/ETY (viimeksi muutettu direktiivillä 94/4/EY) säädetään matkustajien verovapaudesta. Direktiivissä 78/1035/ETY (viimeksi muutettu direktiivillä 85/576/ETY) säädetään tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista ja direktiivissä 83/181/ETY (viimeksi muutettu direktiivillä 88/331/ETY) tiettyjen tuontitavaroiden vapauttamisesta arvonlisäverosta. Direktiivissä 79/1072/ETY säädetään maan alueelle sijoittautumattomille verovelvollisille koskevista suoritettavan yksityiskohtaisista säännöistä. arvonlisäveron palautusta Direktiiveissä 92/80/ETY, 92/82/ETY ja 92/84/ETY säädetään veroista, joita määrätään muulle valmistetulle tupakalle kuin savukkeille, kivennäisöljyille ja alkoholille ja alkoholijuomille. B. EURON KÄYTTÖÖNOTON VAIKUTUKSET laskemisessa (mahdollisuus pyöristää 2. Direktiivin 77/388/ETY 31 artiklassa säädetään pyöristämissäännöstä, jota sovelletaan direktiivissä säädettyjen arvojen kansallisen rahan määräisten vasta-arvojen tästä muunnosta saatavia lukuja enintään 10% ylös- tai alaspäin). Näitä sääntöjä sovelletaan jatkossakin, koska niiden tarkoitus (ts. tarve päästä kansallisen rahan määräisiin tasalukuihin) säilyy ennallaan siirtymäkaudella. Siirtymäkauden kansalliseen päätyttyä lainsäädäntöönsä säännökset euromääräisistä arvoista, joista direktiivissä säädetään, koska kansalliset rahat ovat lakanneet olemasta rahayksikköjä ja tällöin menettäneet koska pyöristystä merkityksensä. säännökset ovat jäsenvaltioiden osallistuvien koskevat lisättävä on ovat Sen sijaan saman direktiivin 28 m artiklassa säädetään päivä (16. joulukuuta 1991), jonka kurssia olisi käytettävä joidenkin määrien muuntamisessa. Nämä verotus määränpäämaassa, yksinkertaistetut yhteenvetoilmoitukset) tai yhteisöä koskevia määriä (kaukomyynnin verotus). Koska 28 m artiklassa ei säädetä tarkistusmahdollisuudesta, kansallisen rahan määräisiä arvoja sovelletaan edelleen siirtymäkaudella. Erityisten lainsäädäntötoimien puuttuessa tämä (yhteisöhankintojen vähimmäismääriä 52 koskee myös täysin euron jatkossa osallistujamaita näiden siirryttyä käyttöön 1. 1. 2002. Tästä seuraisi erisuuruisia (euromääräisiä) määriä euroalueeseen kuuluvissa maissa. Näin ollen tilanne on korjattava lainsäädännössä ja huolehdittava siitä, että osallistujamaat käyttävät direktiiveissä säädettyjä euromääriä. Tässä yhteydessä olisi hyvä myös tarkistaa 28 m artiklan muuntoa koskeva kohta, jota sovelletaan osallistumattomiin maihin näiden raja-arvojen käytön yhdenmukaistamiseksi yhteisön alueella. ja sen saatavien tuloksena Muuntokurssina käytetään 3. Direktiivin 69/169/ETY. 7 artiklassa ja direktiivin 78/1035/ETY 4 artiklassa lukujen säädetään muuntamisesta lokakuun ensimmäisen pyöristämisestä. arkipäivän kurssia siten, että sitä aletaan käyttää seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä alkaen. Kansallisen rahan määräiset luvut voidaan pyöristää edellyttäen, että ero ei ole 2 ecua suurempi. Edellisen vuoden arvoa voidaan käyttää edelleen, jos muunto aiheuttaisi alle 5 %:n muutoksen tai verovapaus pienenisi. Nämä muuntoa koskevat säännökset menettävät merkityksensä 1. 1. 1999 kaikkien osallistujamaiden osalta kurssien kiinnittämisen vuoksi, eikä niitä näin ollen enää sovelleta täysin näihin maihin. Näitä säännöksiä sovelletaan edelleen kuitenkin euroalueen Direktiivin jäsenvaltioiden 77/388/ETY 31 artiklaa varten esitettyjen perustelujen mukaisesti pyöristämissääntöjä sovelletaan edelleen siirtymäkaudella osallistujamaihin. Sen loputtua sääntöjä ei enää sovelleta näihin maihin. ulkopuolisten valuuttoihin. 4. Direktiivin 79/1072/ETY 7 artiklassa säädetään muuntamisesta (kyseisen ajanjakson tammikuun 1. päivä) ja pyöristämisestä samalla tavalla kuin direktiivin 77/388/ETY 31 artiklassa. Tarvittavat toimet ovat siis vastaavat kuin edellä on esitetty. 5. Sama koskee direktiivien 92/80/ETY, 92/82/ETY ja 92/84/ETY muuntamista koskevia säännöksiä, joten niitä käsitellään samalla tavalla. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 6. Siirtymäkauden aikana on syytä selvittää, tarvitaanko lainsäädäntöä varmistamaan, että 1. tammikuuta 2002 alkaen osallistujamaat ottavat käyttöön direktiivin 77/388/ETY mukaiset euromäärät, joihin sovelletaan 28 m artiklaa. Yhteisön jotka koskisivat josta säädetään direktiivin 77/388/ETY 31 pyöristämismahdollisuutta, artiklassa ja muissa verotuksesta annetuissa direktiiveissä. Kansallisella tasolla on säädettävä siitä, että arvonlisäverosta ja valmisteveroista annetuissa direktiiveissä esiintyvät eri euroarvot ovat voimassa 1. 1. 2002 alkaen. toimenpiteitä, tasolla ei tarvita 7. Verodirektiivien muut muuntamista koskevat säännökset eivät edellytä toimenpiteitä, ja niitä sovelletaan edelleen euroalueen ulkopuolelle jääviin jäsenvaltioihin. 53 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: YHTEINEN KAUPPAPOLITIIKKA TOIMENPITEET: Vientiluotot A. JOHDANTO 1. Tasavertaisten kilpailuedellytysten luomiseksi julkisella tuella myönnettyjen julkisesti vientiluottojen osalta kaikki OECD:n jäsenmaat noudattavat tuettujen vientiluottojen suuntaviivoja koskevaa järjestelyä (jota kutsutaan myös "konsensukseksi"). Järjestelyn ensimmäisestä toisinnosta sovittiin vuonna 1978. Sen jälkeen tekstistä on neuvoteltu säännöllisesti ehtojen jälkeen vastasovitusta vahvistamiseksi. Jokaisen neuvottelukierroksen tekstistä tulee osa yhteisön lainsäädäntöä neuvoston päätöksellä (viimeisin muutos: päätös 97/530/EY; EYVL N. o L 216, 8. 8. 1997; järjestelyn koko liitettiin neuvoston päätökseen 93/112/EY; EYVL N:o L 44, teksti 22. 2. 1993). tarkoituksena on lähentää samantapaisissa 2. Konsensuksen yksi tärkeimmistä piirteistä on suhteellisen monimutkainen (CIRR- vähimmäiskorkojärjestelmä. Näiden kaupallisten viitekorkojen toimenpiteissä viitekorot) ja niitä lasketaan valuuttakohtaisesti käytettyjä markkinakorkoja. Ne kuukaudessa markkinaolosuhteiden mukaisesti kerran tarkistetaan (lentokoneiden rahoituskorkoja kaksi kertaa kuukaudessa), kun kukin maa on tehnyt omaa valuuttaansa koskevan ilmoituksen. Useimpien valuuttojen kohdalla CIRR-korot lasketaan kyseisessä maassa liikkeeseen laskettujen valtion joukkolainojen tuoton perusteella siten, että niihin lisätään 100 peruspisteen marginaali. Tällä hetkellä OECD. n sihteeristölle ilmoitetaan 20 valuutan CIRR- viitekorot. Yhteisön valuutoista 12:lla on CIRR-viitekorko (CIRR-korkoa ei ole Kreikan drakmalle, Portugalin escudolle eikä Luxemburgin frangille). Komissio puolestaan ilmoittaa ecun CIRR-koron. 3. Hallituksilla on oikeus myöntää joko kyseisen maan rahan tai minkä tahansa muun valuutan määräisiä vientiluottoja edellyttäen, että edellä mainitun järjestelyn ehtoja noudatetaan varsinkin siltä osin kun ne koskevat vähimmäiskorkoja. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET 4. Koska EMUn alkamisen valtion tarvita, johdosta erityisiä osallistujamaat voisivat teoriassa ilmoittaa edelleen kansalliset korot kunkin maan johtaisi tuoton monimutkaiseen "kansallisten" eurokorkojen järjestelmään, joka ei vaihtelisi ainoastaan tasoltaan (riippuen vastaavien valtion joukkolainojen tuotoista), vaan myös rakenteeltaan (useimmissa maissa lainat ovat asemaltaan samanlaisia, mutta joissakin ne on luokiteltu kolmeen ryhmään). perusteella. Tämä toimenpiteitä ei joukkolainojen 54 monia Tällaisen järjestelmän johdonmukaisuutta olisi vaikea ymmärtää ja on epäselvää, kuinka järjestelyä olisi sitten tulkittava ja sovellettava euron suhteen. Esimerkiksi euroalueen ulkopuolisten maiden viejien olisi käsiteltävä euromääräistä vientiluottorahoitusta. Periaatteessa viejillä olisi oltava oikeus valita CIRR- viitekorko, jolloin ne luultavasti valitsisivat matalimman koron. Sama järkeily soveltuisi kaiken todennäköisyyden mukaan myös euroalueeseen kuuluvien maiden viejiin, jotka saattaisivat odottaa saavansa rahoitusta samalla korolla kuin kilpailijansa euroalueen ulkopuolella, toisin sanoen eurokorolla, joka eroaisi niiden kansalliseen hallitukseen sovelletusta eurokorosta. tarjotessaan eurokorkoja 5. Erilaisiin "kansallisiin" euromääräisiin CIRR-korkoihin perustuva lähestymistapa mitätöisi euron yhteisenä rahana ja johtaisi toteutuksessa lukemattomiin vaikeuksiin ja epäjohdonmukaisuuksiin. Se olisi myös CIRR- järjestelmän perusperiaatteen vastaista; järjestelmä on valuuttaperusteinen, ei maakohtainen. EMUn kolmannen vaiheen alkaessa (1. 1. 1999) euromääräisen CIRR- viitekoron on määrä korvata osallistujamaiden valuuttojen CIRR-viitekorot sekä ecumääräinen CIRR. Tämän koron pitäisi olla järjestelyn VIII liitteen määräysten mukainen ja vastata läheisesti ensiluokkaiseen kotimaiseen lainanottajaan sovellettavaa korkoa. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 6. Yhteisön pääasiallinen tavoite on varmistaa, että siirtyminen uuteen järjestelmään sujuu vaikeuksitta ja että vältetään häiriöitä ja katkoksia, jotka voisivat olla haitallisia yhteisön viejille/tuojille tai jotka voisivat vaikuttaa kielteisesti euron kansainväliseen imagoon. Koska valmisteluja käsitellään usealla eri tasolla (keskustelut OECD:n tasolla, neuvoston päätös jne. ), ne on aloitettava riittävän ajoissa. jo aloitettu Neuvoston vientiluottoja käsittelevässä epäviralliset keskustelut. Niiden tarkoituksena on muodostaa asiassa yhteinen kanta, jotta voidaan aloittaa keskustelut OECD:ssä. työryhmässä on 55 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö ULKOSUHTEET TOIMENPITEET: Kansainväliset sopimukset A. JOHDANTO 1. Yhteisö on tehnyt lukemattomia kansainvälisiä sopimuksia, joissa on viittauksia kansallisiin rahoihin tai ecuun. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET 2. Yksityisoikeudellisiin sopimuksiin sovellettava, keskeinen oikeusperiaate sopimuksiin: kolmansien maiden oikeusistuimet Sopimuksissa rahan kansallisen tulkittava yhteisön osallistujamaan valuuttaan on soveltaen, josta on ja joka on muuttunut rahalainsäädännön olennainen osa. koskeva (lex monetae) pätee myös kansainvälisiin tunnustavat euron viittaukset olevat rahalainsäädäntöä tullut osallistujamaiden seuraajana. valuuttoja 3. Sama pätee sopimuksissa oleviin viittauksiin ecuun yhteisölainsäädännön määritelmän mukaisesti. EY:n perustamissopimuksen 109 I artiklan 4 kohdan ja neuvoston asetuksen 1103/97 2 artiklan mukaan viittaukset ecuun korvataan viittauksilla euroon suhteessa 1:1. 4. Tästä syystä yhteisön kansainvälisiä sopimuksia ei tarvitse neuvotella uudelleen riippumatta siitä, onko niissä viittauksia kansallisiin rahoihin tai ecuun. Sopimuksissa olevia vastaavia valuuttaviittauksia ei myöskään tarvitse korjata, sillä kyseiset viittaukset on luettava viittauksina euroon. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 5. Yhteisön kansainvälisiä sopimuksia koskevia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä ei ole suunnitteilla. 6. Euroopan yhteisön kolmansissa maissa olevat edustustot saavat tietoja edellä mainituista seikoista tiedottamista varten. Erityiset toimenpiteet eivät ole tarpeen, mutta edustustoille annetaan ohjeeksi ottaa asia esille EMUa ja euroon yhteydenpidoissa. Kansainvälisissä sopimuksissa olevat viittaukset kansallisiin valuuttoihin tai ecuun olisi myös otettava esille yhteistyömaiden kanssa käydyissä kahdenvälisissä keskusteluissa. säännönmukaisissa koskevissa liittymistä 56 EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö POLITIIKAN OSA-ALUE: KULUTTAJANSUOJA TOIMENPITEET: Kulutusluotot ja eräät muut sopimukset A. JOHDANTO 1. Neuvoston direktiivi sellaisten sopimusten osalta, jotka on tehty muualla kuin yrityksen toimitiloissa, esimerkiksi myyjän järjestämällä matkalla tai kotimyynnissä. kuluttajansuojaa käsittelee 85/577 Neuvoston direktiivin 87/102 (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 90/88) tavoitteena on jäsenmaiden kulutusluottoja koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentäminen. Direktiiviä sovelletaan luottosopimuksiin. B. HUOMAUTUKSET 2. Direktiivissä 85/577 mainitaan nimenomaisesti, että se koskee vain tietyn arvon ylittäviä sopimuksia (tällä hetkellä 60 ecua; "käypä arvo"). Direktiivi 87/102 ei koske luottosopimuksia, joissa luoton määrä on alle 200 ecua tai yli 20 000 ecua (2 artiklan 1 kohta). Direktiivissä on säännös, joka käsittelee muuntoa kansalliseen rahayksikköön. Käytettävä valuuttakurssi on alussa direktiivin antamispäivän kurssi ja pyöristäminen sallitaan 10 ecuun saakka (13 artiklan 1 kohta). Koska tämä on kiinteän päivämäärän sisältävä säännös, se aiheuttaa jatkuvasti arvojen välisiä eroja kansallisessa toimeenpanevassa lainsäädännössä. Direktiivin 13 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että määriä tarkistetaan 5 vuoden välein vuodesta 1995 alkaen. Tarkistukset koskevat kuitenkin vain direktiivissä mainittuja määriä eivätkä niiden kansallisen rahayksikön määräisiä vasta-arvoja. Molemmissa direktiiveissä on vähimmäismääriä koskeva lauseke, jonka perusteella jäsenvaltio voi ryhtyä suojaaviin lisätoimenpiteisiin. Esimerkiksi joissakin maissa vähimmäismäärä on alennettu nollaan ecuun. C. TOIMENPITEET JA AJOITUS tarkistuksella varmistetaan 3. Komissio on jo ilmoittanut, että molempia direktiivejä tarkistetaan. Direktiivin rahaliittomaihin 87/102 sovellettavat ylärajat ja raja-arvot vastaavat direktiivissä ilmoitettuja määriä viimeistään 1. 1. 2002 alkaen (lukuun ottamatta jäsenvaltioita, jotka haluavat ryhtyä tätä rajoittavampiin toimenpiteisiin). lisäksi se, että 57 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö TALOUSARVIOT TOIMENPITEET: Varainhoitoasetus A. JOHDANTO 1. Joulukuun 21. päivänä 1977 annettu varainhoitoasetus, jota sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon27, on yhteisöjen talousarvion laadintaa ja täytäntöönpanoa koskeva perussäädös, joka panee täytäntöön EY: n täydentää 209 täytäntöönpanosäännökset sisältävä komission asetus28. perustamissopimuksen artiklan. Sitä B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET 2. Varainhoitoasetuksen 11 artiklassa säädetään talousarvion laatimisesta ecuina ja viitataan ecun määrittelemiseksi 22. joulukuuta 1994 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 3320/94. Se määrittelee ecun arvon ja säätää ecun ja kansallisen rahan välisen muuntamisen säännöistä. Muut viittaukset ecuun ovat varainhoitoasetuksessa yleisiä (kirjanpito jne. ). vaikuttavista tätä artiklaa tekeekin kaikista neuvoston päättämistä ecun 3. Vaikka 11 artikla varainhoitoasetukseen muodostukseen sovellettavia, käyttöönoton euron huomioimiseksi ja varsinkin sen periaatteen luomiseksi, ettei pelkästään talousarviota laadita euroissa, vaan että yhteisön oikeudet ja velvollisuudet koskevista ilmaistaan erityissäännöksistä huolimatta). Myös muut viittaukset ecuun on korvattava viittauksilla euroon. muutoksista olisi muutettava toteutetaan euroina ja menoja (tuloja ja C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 4. Komissio aikoo antaa varainhoitoasetuksen muutosehdotuksen EY:n perustamissopimuksen 209 artiklan mukaisesti huhtikuun 1998 tietämissä. Kun neuvosto on hyväksynyt ehdotuksen, komissio muuttaa omaa asetustaan varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoa koskevien säännösten yksityiskohtaisista säännöistä. 3418/93/ETY eräiden N:o 27 EYVL N:o L 356, 31. 12. 1977, s. l. Asetusta on muutettu viimeksi 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335, (EYVL No L 240, 7. 10. 1995, s. 12). 28 Joulukuun 9 päivänä 1993 annettu komission asetus (Euratom, EHTY, EY), N:o 3418/93, 21 joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL No L 315, 16. 12. 1993, s. l). 58 POLITIIKAN OSA-ALUE: EURON KÄYTTÖÖN SIIRTYMINEN Yhteisön lainsäädäntö HALLINTOMENOT TOIMENPITEET: Palkat ja eläkkeet A. JOHDANTO 1. Henkilöstösäännöt, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavat lainsäädännöllisen palvelussuhteen ehdot perustan virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen, eläkkeiden ja muiden taloudellisten oikeuksien määrittämiseksi ja maksamiseksi. ja veroasetus muodostavat jne. ) ilmaistaan Palkan osatekijät (taulukon mukainen peruspalkka, korvaukset, maksut, verot frangeina. Nettomäärä tällä hetkellä Belgian muunnetaan asemapaikan (eläkkeellä olevien virkamiesten tapauksessa asuinpaikan) kansalliseksi rahaksi käyttäen kiinteää vaihtokurssia, joka yhdessä korjauskertoimen kanssa huolehtii siitä, että yleinen hintataso verrattuna Brysseliin tulee otetuksi huomioon. 2. Euron käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen. /9829 8 artiklan 3 kohdan mukaan 1. tammikuuta 1999 lähtien maksut voidaan suorittaa euroina niissä maissa, jotka ovat ottaneet euron käyttöön kansallisena rahana; henkilöstösääntöjä ei tarvitse muuttaa tämän johdosta. Nykyisin kansallisissa rahayksiköissä määritellyt palkat tarvitsee vain muuntaa euroiksi käyttämällä kiinteää muuntokurssia. lopussa (31. 12. 2001) euron käyttöönotosta annetun Siirtymäkauden neuvoston asetuksen. 798 14 artiklan mukaisesti ja olettaen, että Belgia on mukana euroalueessa, kaikki palkan muodostavat määrät (jotka nykyisin ilmaistaan Belgian frangeina) sekä kaikki siihen liittyvät vaihtokurssit ja korjauskertoimet korvataan vastaavilla euroina ilmaistuilla määrillä käyttäen kiinteää muuntokurssia. B. EUROON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET 3. Ottaen huomioon näiden palkkojen poliittisen merkityksen ja symboliarvon komissio ehdottaa, että ne ilmaistaan euroina mahdollisimman varhaisessa vaiheessa olettaen, että Belgia siirtyy euroon. Näin ollen 1. 1. 1999 lähtien kaikki viittaukset Belgian frangiin ja kaikki ilmoitetut määrät korvataan henkilöstösäännöissä Belgian viittauksilla euroon ja euroina ilmaistuilla määrillä. Palkkakuiteissa ilmoitetut määrät (peruspalkka, korvaukset, maksut, verot jne. ) ilmaistaan euroina ja frangeina 29 Katso 7. 7. 1997 annettu neuvoston päätöslauselma euron käyttöönoton oikeusperustasta (EYVL N. o C 236, 2. 8. 1997, s. 7-12). 59 eurosta tulee palkkojen ja eläkkeiden määrittämisessä käytetty viitevaluutta kaikissa maissa. 4. Vuoden 1999 alusta palkat ja eläkkeet maksetaan euroina maissa, jotka ovat ottaneet euron käyttöön kansallisena rahana. Euroalueen ulkopuolella olevissa maissa palkat ja eläkkeet maksetaan edelleen kansallisena rahana. 5. Koska kansallisen rahayksikön ja euron muuntokurssi on kiinteä, virkamiehille maksettujen nettopalkkojen tai eläkkeiden määrä pysyy samana asemapaikasta riippumatta. Henkilöstösääntöihin tarvitsee tämän joka noudattaa palkkojen vuoksi lähestymistapa edeltää mukautuksessa käytettyä menetelmää. Tämä täydellistä euron käyttöön siirtymistä, tapahtuisi vasta 1. 1. 2002. tehdä vain muodollinen muutos, joka muutoin C. TOIMENPITEET JA AJOITUS 6. Komission säädösehdotusten vaikutuksesta frangi" korvataan vuoden 1999 alusta lähtien henkilöstösäännöissä ja muissa asetuksissa, joihin euroon siirtyminen vaikuttaa, ilmaisulla "euro" ja Belgian soveltuvaa frangeina muuntokurssia käyttäen. Komissio tulee ehdottamaan seuraavaa: ilmaistut määrät euromäärillä korvataan "Belgian ilmaisu ja muuhun - Henkilöstösääntöjä sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ehdotetaan muutettavaksi asetuksella palkkojen, eläkkeiden ja muiden taloudellisten oikeuksien määrittämiseksi euroina. - Ehdotetaan neuvoston asetusta, jolla muutetaan Euroopan yhteisöille ja menettelyn sovellettavien edellytysten suoritettavaan vahvistamisesta annettua asetusta N:o 260/68/ETY. henkilöstöön veroon - Ehdotetaan neuvoston asetusta, jolla muutetaan neuvostojen asetusta N:o 122/66/ETY, jossa säädetään niitä paikkoja koskevan luettelon vahvistamisesta, joiden osalta voidaan myöntää matkakorvaus, sekä tämän korvauksen enimmäismäärän ja sen myöntämiseen sovellettavien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta, sekä neuvoston asetusta koskevien N:o 300/76 edunsaajaryhmien, korvausten antamista edellytysten ja sellaisten korvausmäärien määrittämisestä, jotka voidaan myöntää hoitaville virkamiehille. keskeytyksettä vuorotyössä tehtäviään tai 7. Neuvoston päätöksiin vaaditaan määräenemmistö kaikissa tapauksissa. Näiden päätösten hyväksyminen vie noin 14 kuukautta ottaen huomioon, vaaditaan että henkilöstösääntökomitean ja muiden toimielinten lausunnot. henkilöstösäännösten muuttamiseksi tiiviin yhteistyön ansiosta voidaan toimielinten Toimielinten välisen ja palkkasovellusta yhteisellä sopimuksella vahvistettuja määräyksiä muuttaa parhaissa mahdollisissa oloissa ja tiedottaa asiasta henkilöstölle yhteistyössä henkilöstön edustajien kautta. 60 8. Komission luonnosehdotukset ovat valmiita vuoden 1998 alussa. Komissio käy parhaillaan alustavia neuvotteluja. Ehdotukset on periaatteessa hyväksyttävä ennen 1. tammikuuta 1999. 61 ISSN 1024-4492 KOM(97) 560 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 06 Luettelonumero : CB-CO-97-596-FI-C ISBN 92-78-27357-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg (PZ