title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle -Yhteisön rakennepoliittiseen tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997-1999 - tavoitteena työpaikkojen luominen

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
European Social Fund
job creation
regional planning
structural policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 14. 11. 1997 KOM(97) 524 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Yhteisön rakennepoliittiseen tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997-1999 - tavoitteena työpaikkojen luominen SISÄLLYSLUETTELO I JOHDANTO Tiedonannon tarkoitus Kaksi erillistä ohjelmakautta H UUSIEN OHJELMIEN TAUSTAA Madridin epävirallinen ministerikokous Tukikelpoiset alueet Rahoitus Tavoitetta 2 koskevat suuntaviivat III OHJELMIEN SISÄLTÖ JA LAATU Viitekehys Neuvotteluista saatava lisäarvo Kehittämisen toimintalinjojen analyysi IV PÄÄTELMÄT LIITE 1 Varojen jakauma rahastoittain LIITE 2 Menoluokkien mukainen jakauma LIITE 3 Maakohtaiset katsaukset LIITE 4 Toivotut työllisyysvaikutukset LIITE 5 Alueelliset ja paikalliset työllisyyssopimukset a. L JOHDANTO Tiedonannon tarkoitus - katsaus tavoite 2 -ohjelmiin Vuoden 1997 alkupuoliskolla komissio hyväksyi 65 uutta yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (YOA) sekä Espanjan taantuvia teollisuusalueita (tavoite 2) koskevan yhteisön tukikehyksen (YTK). Tässä tiedonannossa käsitellään tavoitteen 2 alueita koskevan yhteisön avustusohjelman toisen ohjelmakauden eli vuosien 1997—1999 keskeisiä tekijöitä. Se täydentää vuonna 1994 hyväksyttyä samanlaista asiakirjaa, jossa käsiteltiin tavoitteita 1 ja 2(1). Tässä asiakirjassa ei kuitenkaan käsitellä Itävallan ja Ruotsin yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, koska kyseiset jäsenvaltiot valitsivat tavoitteelle 2 viisivuotisen ohjelmakauden 1994—1999 ja niiden tavoite 2 -ohjelmat on lisäksi esitelty erillisessä, kaikki uudet jäsenvaltiot käsittävässä komission tiedonannossa(2). Tässä tiedonannossa esitetään edellä mainittujen asiakirjojen vertailun perusteella tiivistäen tuen toivottu vaikutus tukea saavien alueiden taloudelliseen kehitykseen erityisesti työllisyyden osalta ja ottaen huomioon muun muassa se, missä määrin tavoitteen 2 toimintalinjoista(3) on otettu huomioon. komission antamat ohjeet yleistä 2 Tavoitteen työllisyysstrategiaa, jota on viitoitettu esimerkiksi komission työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa ja viimeksi kesäkuussa 1997 annetussa Amsterdamin päätöslauselmassa, jossa työttömyyden torjunta katsottiin ensisijaiseksi tavoitteeksi. suuntaviivat noudattavat koskevat unionin toimia Liitteessä 1 esitetään rahastojen (EAKR ja ESR) jakamat varat alueittain ja liitteessä 2 menoluokkien mukainen jakauma. Liitteessä 3 esitetään tiivistäen jäsenvaltioiden ohjelma-asiakirjojen keskeinen sisältö, erityisesti niiden alueelliset kehittämisstrategiat, toimintalinjat ja toivotut vaikutukset. Liitteessä 4 arvioidaan yleisesti toivottuja työllisyyttä parantavia ja ylläpitäviä vaikutuksia (uusien ohjelmien arvioidaan luovan ja turvaavan yhteensä 880 000 nettotyöpaikkaa) Liitteessä 5 luetellaan tavoitteen 2 alueilla toteutettavat alueelliset ja paikalliset työllisyyssopimukset. (1) KOM(95) 111 lopullinen, 29. 3. 1995, Yhteisön rakennepolitiikan tavoitteisiin 1 ja 2 liittyvät uudet alueohjelmat (2) Komission tiedonanto Euroopan unionin aluepolitiikan täytäntöönpanosta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. KOM(96) 316 lopullinen. 3. 7. 1996. (3) C(96)952 lopullinen, 29. 4. 1996, Selvitys toimenpiteistä' taantuvilla teollisuusalueilla (tavoite 2) toiselle ohjelmakaudelle 1997—1999 Kaksi erillistä ohjelmakautta uusien painopisteiden huomioon ottaminen Yksinkertaistaakseen tavoitteen 2 uutta ohjelmakautta koskevien päätösten tekemistä komissio harkitsi kauden 1994—1996 ohjelma-asiakirjojen voimassaolon jatkamista loppuun. Tähän vaikuttivat erityisesti Venetsian epävirallisessa vuoden 1999 ministerikokouksessa 3. ja 4. toukokuuta 1996 esitetyt näkemykset tavoitetta 2 koskevien toimenpiteiden jatkuvuuden suotavuudesta. Lopulta päätettiin kuitenkin jatkaa kahden erillisen tavoite 2 -ohjelmakauden pohjalta puiteasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Myös komissio piti tätä toimintamallia parhaana tehokkaan taloudenhoidon kannalta, minkä lisäksi se tarjoaa parhaat mahdollisuudet parantaa ohjelmien laatua ja tehokkuutta tavoitetta 2 koskevien suuntaviivojen perusteella (tarkemmin jäljempänä) erityisesti työpaikkojen luomisen osalta. O. UUSIEN OHJELMIEN TAUSTAA Madridin epävirallinen ministerikokous alustavat keskustelut Vuonna 1993 tehtyihin rakennerahastojen sääntöjen tarkastuksiin sisältyi muutoksia, joilla luotiin tavoitteen 2 kohdealueiden valintaa koskeva, ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja komission läheiseen yhteistyöhön perustuva toimintamalli. Toimintamalli edellytti pitkällisiä neuvotteluja, jotta päästiin yhteisymmärrykseen tukikelpoisten alueiden luettelosta ja kauden 1994—1996 tavoitetta 2 koskevista ohjelma-asiakirjoista. Tämän vuoksi keskustelut loppupuoliskolla. Huomattavat viivästykset johtuivat joidenkin jäsenvaltioiden mielestä siitä, että komissio ei ollut muotoillut riittävän selkeästi tavoitteen 2 toimintalinjoja. saatiin päätökseen vasta vuoden 1994 Tässä suhteessa vuoden 1995 lopulla Madridissa pidetty aluepolitiikasta ja alueellisesta tilaisuuden kehittämisestä vastaavien ministereiden epävirallinen kokous keskustella alustavasti toisesta tavoite 2 -ohjelmakaudesta (1997—1999). Vaikka jäsenvaltiot kannattivatkin periaatteessa rakennerahastojen varojen tehokkaampaa keskittämistä kaikkein heikoimmille aloille, tuolloin sovittiin, että tärkein edellytys on tehokkaampi keskittyminen tietyille aloille erityisesti sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka vaikuttavat lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä uusien työpaikkojen syntymiseen. Komissiota pyydettiin ilmoittamaan valitsemansa toimintalinjat mahdollisimman pian helpottaakseen jäsenvaltioissa toteutettavia valmistelutoimia. tarjosi Tukikelpoiset alueet - kausien välinen jatkuvuus Verrattuna edelliseen ohjelmakauteen (1994—1996) tavoitteen 2 tukikelpoisten alueiden luettelo säilyi suurelta osin ennallaan lukuun ottamatta tiettyjä jäsenvaltioita koskevia vähäisiä muutoksia(4). Tavoitteen 2 mukaiseen tukeen oikeutetun väestön prosentuaalinen osuus pysyi kuitenkin ennallaan kunkin jäsenvaltion tasolla ja koko tavoitteen 2 tasolla: se oli 16,4 prosenttia Euroopan unionin koko väestöstä eli sama kuin vuosina 1994—1996. Rahoitus - käytössä enemmän varoja Vuosiksi 1997—1999 varattu rahoitus vastaa Edinburghin Eurooppa-neuvoston vuonna 1992 hyväksymää budjettilinjausta ja on noin 8,2 miljardia ecua (vuoden 1997 hintatasolla). Tämä merkitsee 13,8 prosentin reaalista kasvua verrattuna edelliseen ohjelmakauteen 1994—1996. Alustavien arvioiden perusteella edelliseltä kaudelta siirretään noin 859 miljoonaa ecua käyttämättömiä varoja lisättäväksi rahoituksen kokonaismäärään. Kuten alla olevasta taulukosta käy ilmi, siirrettyjen varojen osuus kauden 1994—1996 rahoituksesta vaihtelee 23—26 prosentista [Suomi (1995-96), Italia, Luxemburg ja Alankomaat] 5—7 prosenttiin (Tanska, Saksa ja Yhdistynyt siirtovarojen kuningaskunta), keskimääräinen osuus rahoituksesta on noin 12 prosenttia. Näin ollen tavoitteen 2 toisella ohjelmakaudella käytettävissä on yhteensä 9,148 miljardia ecua. ja kaudella 1994—1996 käyttämättä jääneiden JÄSENVALTIOT 1997-1999 Siirto kaudelta 1994-1996 Siirron osuus % miljoonaa ecua YHTEENSÄ 1997-1999 (ml. siirto) BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT SUOMI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 187,398 65,539 861,077 1328,923 2037,721 798,000 8,066 361,975 119,148 2520,718 28,749 2,693 40,056 156. 123 208,556 169,745 1. 771 80,144 16,145 155. 059 18% 5% 5% 14% 12% 24% 2 5% 26% 2 3% 7% 216,147 68,232 901,133 1485,046 2246,280 967,745 9,837 442,119 135,293 2675,777 YHTEENSÄ 8288,565 859,041 12% 9147,609 (4) Vertaa E Y VL N:o L 193, 3. 8. 1996, s. 54 Tavoitetta 2 koskevat suuntaviivat tärkeimpänä tavoitteena uudet työpaikat Komission 30. huhtikuuta 1996 jäsenvaltioille toimittamassa selvityksessä tavoitteen 2 ohjelmakauden 1997—1999 tärkeimmäksi tavoitteeksi asetettiin uusien työpaikkojen työvoiman luominen erityisesti parantamalla pätevyystasoa. Suuntaviivoissa korostettiin samoin, että teollisuuden kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi tehtävien tuottavien sijoitusten keskittäminen edellytti sitä, että perusrakenteita koskevat rahoitusehdotukset oli perusteltava täsmällisesti alueellisen kehittämisen tarpeilla. Kyseisten investointien oli lisäksi nivouduttava ja vaikutettava suoraan kokonaisohjelman synergiaan ja tavoitteisiin, joihin kuuluu varsinkin nykyisten työpaikkojen turvaamisen ja uusien työpaikkojen luominen. tuotantorakenteita ja nostamalla Kokonaistavoitetta eli työllisyyden turvaamista ja edistämistä tuettiin neljällä erityisellä toimintalinjalla. - PK-yritysten kilpailukykyjä kehittäminen Keskeisenä tekijänä pidetään yritysten omia mahdollisuuksia, minkä vuoksi tarpeet on analysoitava paremmin ja on vastattava paikallisten yritysten esimerkiksi tietoyhteiskunnan ja kokonaisvaltaisen laatujohtamisen mukanaan tuomiin haasteisiin. Yritysten omien mahdollisuuksien lisäksi on kiinnitettävä työllisyysaloitteiden avulla uusien huomiota paikallisten kehittämis- ja täyttämiseksi riittävällä työllistymiskeinojen kehittämiseen uusien tavalla. Tältä osin pienyrittäjien tarpeisiin mukautettu erityiskoulutus sekä työntekijöiden taitojen mukauttaminen edistäisi PK-yritysten vakauttaja kasvua. tarpeiden Tutkimus ja kehittäminen, hallitseva työvoima innovaatiot ja tulevaisuuden teknologi laa Korkeakouluissa ja täydennyskoulutuskeskuksissa on jo yleisesti käytössä tutkimukseen ja kehittämiseen tarvittavia tiloja ja laitteita, joten on pyrittävä löytämään parhaat tavat hyödyntää olemassa olevia mahdollisuuksia sekä parantaa teollista yhteistyötä ja yhteisyritysten toimintaa. Tutkimustulosten soveltaminen käytäntöön ja teknologian siirto paikallisten yritysten käyttöön olivat myös rakennerahastojen rahoittamien tavoitteen 2 alueiden tutkimus- ja tavoitteita. Uusien ohjelmien avulla olisi kehittämisinvestointien keskeisiä tarjottava entistä enemmän teknisten innovaatioiden mukanaan tuomiin uusiin työmahdollisuuksiin liittyvää koulutusta pätevien työntekijöiden saatavuuden varmistamiseksi. 6 - Ympäristö ja kestävä kehitys Koska ympäristö ja alueellinen kehittäminen tunnustetaan toisiaan täydentäviksi toiminnan aloiksi, voidaan toteuttaa toimenpiteitä kahdella pääasiallisella alalla. Ensinnäkin pyritään ratkaisemaan teollisuuden aiheuttamia ympäristöhaittoja ja tekemään siten alueesta houkuttelevampi yritystoiminnan kannalta. Toiseksi käytetään hyväksi ekotuotteita sekä ympäristöystävällisiä palveluja ja tekniikkaa, mistä saadaan mahdollista kilpailuetua tulevaisuudessa. Ohjelmiin on myös sisällytettävä tarkoituksenmukaista ympäristökoulutusta ja —valistusta. - Yhdenvertaisuus tavoite 2 -ohjelmissa voitaisiin edistää miesten Uusissa ja naisten yhdenvertaisuutta toimenpiteillä, joilla pyritään sovittamaan yhteen perhe-elämä ja tarjoamaan etäopetusta ja muuta koulutusta. työllistymismahdollisuuksia lisäämään naisten työelämä, ja koskevassa toimintalinjojen arviossa lisäksi kauden 1994—1996 tavoite Edellä mainittujen ohjelman joilla tapoja, 2 -ohjelmia rakennemuutossuunnitelmien laatua voitaisiin parantaa kaudella 1997—1999. Sen vuoksi suuntaviivoissa muistutettiin tarpeesta tehostaa kumppanuus- ja täydentävyysperiaatteiden soveltamista ja ottaa mukaan määrälliset vaikutuksen indikaattorit erityisesti uusien työpaikkojen osalta. esitettiin ja ohjelma-asiakirjojen erilaisia sisältöä ja m. OHJELMIEN SISÄLTÖ JA LAATU luettelo kaudella 1997-1999 vahvistettiin Tavoitteen 2 tukikelpoisten alueiden rakennemuutossuunnitelmista 8. toukokuuta 1996, ja suurin osa jäsenvaltioiden toimitettiin komissiolle saman vuoden elo-syyskuussa asiaa koskevien säännösten mukaisesti. i) Viitekehys a) Aiemmat kokemukset Vaikka kaikkia kauden 1994—1996 ohjelmien arviointeja ei ollut saatu päätökseen uusia ohjelmia valmisteltaessa, tietyt uudet ohjelma-asiakirjat osoittivat, että edellisen ohjelmakauden kokemukset oli otettu huomioon ja sisällytetty uusien ohjelmien taustaselvitystä, analysointia ja valmisteluun. Tämä koski erityisesti strategian suunnittelua. Hyvänä esimerkkinä voidaan mainita Aquitainea (F) koskeva suunnitelma, jossa arvioijilla oli keskeinen asema suunniteltaessa strategia uudelleen selkeiden, hyvin perusteltujen tavoitteiden avulla ja vahvistettaessa ohjelmaan liittyvää synergiaa. Yleisesti suunnitelmat, jotka perustuivat osittain tai kokonaan edellisistä ohjelmista tehtyihin arvioihin tai niistä saatuihin kokemuksiin, olivat strategioiltaan selkeämpiä ja paremmin kohdennettuja. ¥- bjEnnakkoarviointi Puiteasetuksen 9 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja suunnitelmien yleisen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi myös kaikki suunnitelmat arvioitiin ennakolta. Arvioijat kiinnittivät huomiota erityisesti seuraaviin seikkoihin: - missä määrin komission suuntaviivoissa esitetyt toimintalinjat on otettu huomioon suunnitelmissa ja missä määrin ne on yhdennetty ehdotettuihin toimenpiteisiin, - kyseistä alaa koskevan analyysin laatu mukaan lukien jatkuvan kasvun esteiden kartoittaminen ja kehitysmahdollisuuksien kartoittaminen, - kussakin ohjelma-asiakirjassa strategian tavoitteiden ja niiden saavuttamiseen esitetyn arviointi erityisesti tarkoitettujen varojen ilmoitettujen johdonmukaisuuden osalta, ja tavoitteiden - määrällisten osoittimien tarkoituksenmukaisuus erityisesti alueelliseen BKT. hen, työllisyyteen ja ympäristöön kohdistuvien keskeisten vaikutusten osalta. Työpaikkojen luomisen kannalta oli tärkeää, missä määrin komission suuntaviivoja työllisyysvaikutusten arvioinnista(5) oli noudatettu varsinkin täydentävien laskelmien selkeyden ja avoimuuden osalta. - ympäristön kannalta keskeisiä asioita olivat kyseisen alueen ympäristöarvioinnin laatu, strategian ympäristövaikutukset ja jäsenvaltioiden esittämät asiaan liittyvät toimet. Mikäli arvioijat havaitsivat ensimmäisissä suunnitelmissa puutteita (tarkemmin jäljempänä), suunnitelmien sisältöä ja laatua pyrittiin tietenkin parantamaan ohjelma- asiakirjoja koskevien neuvottelujen aikana. Tärkeimpiä huomioitavia asioita olivat seuraavat: i) Tavoitetta 2 koskevien suuntaviivojen noudattaminen Yleensä ehdotettuihin ohjelmiin sisältyivät suuntaviivoissa korostetut toiminnan alat, joskin niiden sisältö ja laatu suhteessa ehdotettuihin ohjelmiin vaihteli huomattavasti alueittain. Työllisyys oli edelleen kaikkien ohjelmien ydinaihe, vaikkakin arvioijat pitivät joidenkin ehdotettujen toimenpiteiden työpaikkoja luovia vaikutuksia liian vähäisinä tai epäsuorina. Tämän seurauksena neuvottelut johtivat joissakin tapauksissa muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa siihen, että varoja myönnettiin luomaan toimenpiteisiin, entistä enemmän korkealaatuisia työpaikkoja alueilla. joilla pystyttiin muita paremmin (5) Tekninen selvitys rakennerahastojen toimenpiteiden työllisyysvaikutusten ennakkoarvioinnista (saatavana englannin-, ranskan-ja saksankielisenä otsikolla "Counting the jobs - How to evaluate the employment effects of Structural Fund interventions" - PO XVI:n sarja "EVALUATION and Documents Nol", tammikuu 1997) suunnitelmissa suosittiin myös PK-yrityksiä Useimmissa ja niiden omia mahdollisuuksia toimia alueensa talouden käyttövoimana. Osa toimenpiteistä liittyi ympäristöön, mutta jotkut niistä keskittyivät ja -palvelujen parantamiseen ympäristön ja yleisen toimivuuden kannalta eikä niinkään ympäristötekniikkaan perustuviin yrittämisen mahdollisuuksiin. Tästä huolimatta on ilmeistä, että jälkimmäistä toimintaa harjoitetaan jossain määrin osana yleistä T&K- toimintaa ja alakohtaista kehittämistä. Itse asiassa T&K:hon ja innovaatioihin liittyvää toimintaa pidettiin useissa ohjelmissa tärkeänä osana strategista toimintamallia, jolla pyrittiin kehittämään kilpailukykyisiä ja kestäviä paikallisia yrityksiä. liikenneinfrastruktuurin liiaksi Miesten ja naisten yhdenvertaisuuden periaatetta ei ollut aina otettu huomioon suunnitelmien alkuvaiheessa, vaikka kyseinen näkökulma oli voimistunut lopulta hyväksytyissä ohjelma-asiakirjoissa varsinkin verrattuna edelliseen ohjelmakauteen. (ii) SWOT-analyysit Suunnitelmat esitettiin yleensä hyvin ja niiden strategiat vastasivat taloudellista kehitystä. SWOT-analyyseja (Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats) käytettiin aikaisempaa järjestelmällisemmin, joskin parantamisen varaa oli edelleen, mukaan lukien menetelmien liittäminen strategioiden muuntamiseen toimintalinjoiksi ja toimenpiteiksi. Esimerkiksi Tanskan ohjelma-asiakirjaa koskevat neuvottelut johtivat siihen, että sosioekonomisen tilanteen analyysia laajennettiin huomattavasti ja saatettiin ajan tasalle alueiden oloja, tarpeita ja mahdollisuuksia koskevin tuorein tiedoin. (iii) Strategiset tavoitteet Strategiset toimintamallit vaihtelivat suuresti rakenteiltaan sekä maantieteellisiltä ja alakohtaisilta painotuksiltaan. Useimmissa tapauksissa oli havaittavissa selkeä strateginen jatkuvuus uusien ohjelmien ja edellisen kauden välillä. Strategiset tavoitteet ilmaistiin eri tavoin; työpaikkojen luominen oli suunnitelmissa useimmin mainittu tavoite. Yleistavoitteen ollessa taloudellinen kehitys joissakin ohjelmissa pyrittiin absoluuttisiin (tai suhteellisiin) parannuksiin työllisyyden, väestön ja tulojen kaltaisten sosioekonomisten perusteiden osalta. Muissa strategisissa kannanotoissa esimerkiksi monipuolistamista, rakennemuutosprosesseja, pidettiin uudenaikaistamista tai strategian ensisijaisia kohdealoja kuten PK-yrityksiä. tärkeänä <8> Lähes kaikissa suunnitelmissa esitettiin selkeät strategiset tavoitteet, mikä edisti strategisten kannanottojen kehittämistä edelleen. Yleensä suunnitelmissa esitettiin neljä tai viisi strategista tavoitetta, jotka eivät kuitenkaan välttämättä liittyneet ohjelman kokoon vaan ilmaisivat useimmiten ohjelman monimutkaisuutta tai kehittämiseen liittyviä seikkoja. Strategisina tavoitteina mainitaan esimerkiksi matkailun ja liikenteen tekijöiden kaltaisten erityisalojen kasvu, sijainnin ja T&K-välineiden kaltaisten toiminnan hyväksikäyttö, pienyritysten perustaminen teollisen edistäminen, kilpailukyvyn vahvistaminen Joissakin lisääntynyt yrittäjyys. laaja-alaisuutta kuten suunnitelmissa korostettiin myös taloudellisen kehityksen ympäristön kannalta kestävää kehitystä sekä miesten ja naisten yhdenvertaisuutta. Monissa suunnitelmissa käsiteltiin alakohtaisia tavoitteita (esimerkiksi Ranskan ja kuningaskunta); Italian Alankomaiden perustuvien toimintamallien mahdollisuuksia uusien elinkeinojen kehittämiseksi. ja monipuolisen ja "muutosvoimia" puolestaan suunnitelmat) (Yhdistynyt strategioissa korostettiin tietoon tai (iv) Toimenpiteiden kohdentaminen täsmällistä - Yleensä toimenpiteet vastasivat suunnitelmien strategisia tavoitteita ja toimintalinjoja. toimenpiteisiin eikä vain harvoihin Strategioissa keskityttiin usein monenlaisiin taloudellisen uudistamisen osatekijöihin, vaikkakin täydentävyys ja synergiaedut olivat tällöin vaikeammin saavutettavissa. PK-yritykset ja niiden omat mahdollisuudet olivat lähes kaikkien suunnitelmien kohteina erityisesti Italiassa, jossa kyseiseen toimintaan koulutustoimien varattiin yli 50 prosenttia kokonaisrahoituksesta. Vaikka kohdentaminen ei ollut aina riittävän johtuen henkilöresursseihin kohdistuvien toimenpiteiden laaja-alaisuudesta - edistystä voida havaita esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ryhmät" jakavat tietoa, jonka avulla ESR:n toimintalinjoja voidaan mukauttaa paikallisten työmarkkinoiden oloihin. Ympäristö oli yksi alueellisen kehittämisen keskeisistä aloita, vaikkakin sen asema pysyi kaiken kaikkiaan suhteellisen vähäisenä (5,2 prosentin osuus ympäristötoimiin suunnatusta tavoitteen 2 kokonaisrahoituksesta). On kuitenkin syytä korostaa, että erityistä huomiota kiinnitettiin tiettyjä ympäristönäkökohtia koskeviin suunnitelmiin. Esimerkiksi Etelä-Limburgissa keskittyi työpaikkojen ja ympäristön väliseen suhteeseen; Suomen suunnitelmassa esitettiin tärkeitä innovatiivisia ympäristötoimenpiteitä ja Tanskan ympäristötoimet yhdennettiin täydellisesti ohjelman muihin toimenpiteisiin. jossa "työmarkkinoiden strategiset suunnitelma (NL) EAKR. n ja ESR:n toimenpiteiden yhdentäminen edistyi verrattuna edelliseen kauteen (1994—1996). Esimerkkejä hyvästä käytännöstä voidaan esittää useilta alueilta (Bremen, Toscana, eräät Alankomaiden alueet), joilla koulutuksen hallinnointia ja yhteensovittamista on parannettu paikallisella tasolla. AA (v) Määrälliset tavoitteet ja vaikutukset Yksi alkuperäissuunnitelmien suurimmista pettymyksistä oli se, että niissä ei esitetty määrällisiä tavoitteita ja tuotosodotuksia mukaan lukien työllisyysvaikutukset eikä myöskään perustietoja, vaikka sittemmin tältä osin on edistytty huomattavasti. Erityisenä esimerkkinä tästä voidaap mainita Ranskaa koskevat ohjelma-asiakirjat, tiedot joiden esimerkiksi ehdotuksista puuttuvat sosioekonomista analyysia, perusindikaattoreita ja ympäristöasioita koskevien neuvottelujen aikana. alkuperäisistä toimitettiin toimitettua Jäsenvaltioille työllisyysvaikutusten määrällistä arviointia koskevaa menetelmäkehystä (katso edellä) käytettiin yleensä kovin vähän. Merkittävänä poikkeuksena voidaan mainita muun muassa Aquitainea (F) koskeva ohjelma- asiakirja, jossa oli noudatettu laajalti komission menetelmiä, jotka osoittautuivat seurannan ja arvioinnin kannalta tehokkaiksi. Kuten tässä tiedonannossa esitetään jäljempänä, kaiken kaikkiaan tavoitteeseen 2 kuuluvien toimenpiteiden ansiosta luotujen ja säilytettyjen työpaikkojen arvioinnissa edistyttiin kuitenkin huomattavasti verrattuna ohjelmakauteen 1994—1996. (vi) Ympäristöarvioinnit joskin eräissä suunnitelmissa Useimmissa suunnitelmissa esitettiin strateginen ympäristöarviointi ja käsiteltiin erilaisia ympäristökysymyksiä. Määrällisiin osoittimiin olisi yleisesti kiinnitettävä enemmän huomiota, tietoja toimenpiteiden ympäristövaikutuksia erittelevän vakiomatriisin perusteella. Lisäksi toimenpiteiden ja sen suunnitelmissa puhuttiin harvoin konkreettisesta soveltamisesta. Tässä suhteessa hyvänä esimerkkinä voidaan mainita Suomen suunnitelma, lisäksi esimerkillistä myös se, että siinä ehdotettiin ympäristövaikutusten ennakkoarviointia ja ympäristöviranomaisten osallistumista päätöksentekoon, seurantaan ja arviointiin. ja ohjelman välisiä yhteyksiä olisi yleisesti parannettava, saastuttaja maksaa innovatiivisten ympäristötoimenpiteiden yksityiskohtaisia -periaatteesta jossa oli esitettiin tai Ympäristöviranomaisten osallistuminen onkin yleisesti lisääntynyt, vaikkakin edellä tärkeää heidän on osallistua kuvattujen kaltaiset puutteet korostavat, kuinka suunnitteluvaiheeseen, jotta saadaan aikaan kestävän kehityksen kannalta tasapainoinen ja onnistunut suunnitelma. c) Kumppanuus- ja täydentävyysperiaatteiden noudattaminen Kumppanuus Useimpiin suunnitelmiin sisältyi velvoite varmistaa, että kumppanit sitoutuvat ohjelmaan ja vastaavat siitä täysimääräisesti, ja liittää tavoite 2 -ohjelmat osaksi muita talouselämän kyseisten yhteistyökumppaneiden ja työmarkkinaosapuolten osuutta ei ollut aina selkeästi määritelty, kumppanijärjestöjä (UK) workshoppien, seminaarien ja kirjallisten kyselyjen avulla. kuultiin esimerkiksi Länsi-Skotlannissa uudistamisaloitteita. Vaikkakaan alueiden M Täydentävyys tukikelpoiset Täydentävyysperiaatteen mukaisesti kunkin jäsenvaltion on pidettävä tietyn tavoitteen kohdealueen tai niitä vastaavat menot kokonaisuudessaan vähintään edellisen ohjelmakauden tasolla. Kunkin jäsenvaltion oli siis varmistettava, että kaikkien tavoite 2 -alueiden yhteenlasketut menot kaudella 1997—1999 ovat vähintään kauden 1994—1996 suuruiset. rakennemenot julkiset Täydentävyyden toteaminen osoittautui kuitenkin hankalaksi joko tietojen keruuseen tai saatujen tietojen varmentamiseen liittyvien ongelmien vuoksi. Itse asiassa useimpiin tavoitetta 2 koskeviin uusiin ohjelma-asiakirjoihin oli tarpeen sisällyttää lauseke päätöksistä, joilla yhteisön maksusuorituksia ensimmäisen ennakkomaksun jälkeen täydentävyysperiaatteen ennakkovarmennukseen asti. Tästä huolimatta lykättiin Saksan ja Suomen ohjelma-asiakirjat, joissa täydentävyysperiaatteen noudattaminen voitiin todeta ennakolta, voitiin hyväksyä ilman kyseistä lauseketta. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Tanskan lopullisista päätöksistä sen jälkeen kun vaatimukset oli periaatteessa täytetty komission alustavan hyväksynnän jälkeen. lauseke voitiin poistaa tapauksessa ii) Neuvotteluista saatu lisäarvo Uusia ohjelma-asiakirjoja koskevat neuvottelut alkoivat loka-marraskuussa 1996 ja tarjosivat mahdollisuuden parantaa ohjelmien laatua ja tehokkuutta monin tavoin, erityisesti arvioinnin tulosten perusteella, mukaan lukien tavoitetta 2 koskevat suuntaviivat ja työpaikkojen luomisen ensisijaisuus. Useissa tapauksissa neuvottelut johtivatkin toimenpiteiden merkityksen korostumiseen. Toisinaan neuvottelut tarjosivat tilaisuuden harkita ohjelmia uudelleen aivan alusta. Neuvotteluista saadun lisäarvon keskeisistä osatekijöistä kerrotaan tarkemmin kunkin maakohtaisen katsauksen lopussa liitteessä 3. eniten uusia työpaikkoja lupaavien 4L iii) Kehittämisen toimintalinjojen analyysi Menoluokat Seuraavassa esitetään hyväksytyn tavoite 2 -rahoituksen kokonaisanalyysi jaettuna neljään menoluokkaan (sekä tekniseen apuun), jotka esitetään oheisen liitteen 2 taulukossa. Yhdennetyn toimintamallin mukaisesti sekä EAKR:n että ESR:n rahoitus on sisällytetty kuhunkin luokkaan. On syytä muistaa, että menojen jakaumaan liittyy tiettyjä luokitus- tai tulkintavaikeuksia, esimerkiksi "ympäristötoimenpiteiden" ja "uudistamistoimenpiteiden" määritteleminen. Kyseisten alojen päällekkäisyyttä ei voida täysin välttää. Analyysiin sisältyy ohjelma-asiakirjoissa esitettyjä esimerkkejä varsinkin niissä tapauksissa, jolloin rahoitusliitteiden tarkastelu osoittaa, että tietyn alueen tietyntyyppiseen toimintaan on käytetty huomattavia määriä; muitakin huomionarvoisia ja innovatiivisia esimerkkejä on otettu mukaan. Tässä yhteydessä erityistä huomiota kiinnitetään sopivien esimerkkien avulla siihen, missä määrin ja toimenpiteet noudattavat tavoitetta 2 koskevia suuntaviivoja. toimintalinjat Menoluokkien välinen kokonaisjakauma on seuraavanlainen: • Tuottava ympäristö - käsittää kaikenlaiset toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan teollisuuden ja yritysten (erityisesti PK-yritysten) kasvua ja kilpailukykyä ja taantuvan teollisuuden monipuolistamista esimerkiksi matkailualalle tai tukemaan perusrakenteita kehittämistarpeiden perusteella: 47,4 % (45,2 % kaudella 1994-1996); erityisesti Henkilöresurssit - lähinnä koulutustoimenpiteet ja työllisyystuki, joissa otetaan huomioon saada täydennyskoulutusta, kokemusta ja uusia taitoja voidakseen vastata alueen nykyiseen tai ennustettuun kysyntään. Tämä käsittää myös erityisesti tulevaisuuden työpaikkoihin liittyvän T&K-toiminnan. työelämässä henkilöiden olevien tarve 33,8 % (34,1 % kaudella 1994-1996); Suunnittelu ja uudistaminen - teollisuus- ja kaupunkialueiden taantuneiden kohentaminen ja suunnittelu mukaan lukien saastuneen maan parantaminen, paikalla tarvittavat perusrakenteet sekä tietyt välittömät ympäristötoimenpiteet: 12,3 % (13,7 % kaudella 1994-1996); Ympäristö - ympäristönsuojeluun liittyvät toimenpiteet, joilla edistetään esimerkiksi "vihreää" matkailua, saastuttamatonta tuotantomenetelmiä, teollisuusjätteiden ja jätevesien käsittelyä ja kierrätystä: tekniikkaa, uusia 5,2 % (5,7 % kaudella 1994-1996). Tekninen apu 1,3% Ai Luottojen jakauma rahastoittain Kuten edellä todettiin, uudet ohjelmat on luotu alueiden ja jäsenvaltioiden ehdottamien suunnitelmien perusteella. Näin ollen esitetyt toimenpiteet ovat seurausta kyseisten alueiden monimuotoisuuden ja eriävien vaatimusten perusteella määritellyistä alueellisista tarpeista. Vastaavasti toimenpiteisiin varattujen varojen osuus rahastoista ei perustu ennalta määrättyihin "kiintiöihin" vaan yhteisesti sovittuihin tarpeisiin ja toimintalinjoihin. Kaiken kaikkiaan ohjelma-asiakirjojen (ja yhteisön tukikehyksen) perusteella valittujen luottojen jakauma rahastojen välillä kaudelle 1997—99 (katso liite 1) on sama kuin edellisellä kaudella. EAKR: 77 % ja ESR: 23% Alankomaissa EAKR. n keskimääräinen osuus oli pienin (66 prosenttia) ja ESR:n vastaavasti suurin (34 prosenttia). Ranskassa EAKR:n keskimääräinen osuus oli suurin (82 prosenttia) ja ESR. n pienin (18 prosenttia). Toivotut työllisyysvaikutukset joiden toimenpiteiden Määrällisten työllisyysvaikutusten esittäminen on lisääntynyt huomattavasti kauden 1997—1999 ohjelma-asiakirjoissa. Yksityiskohtaiset arviot esitettiin 55 ohjelma- asiakirjassa, arvo vastaa noin 66 prosenttia EU: n kokonaisrahoituksesta. Useimmat näistä ohjelmista keskittyvät toimenpiteiden ansiosta työpaikkojen luotuihin tai säilytettyihin bruttomäärään eikä niissä oteta huomioon syrjäytettyjä työpaikkoja tai muita välillisiä vaikutuksia. Huomionarvioisia poikkeuksia ovat joissa esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan ohjelma-asiakirjat, täsmällisiä arvioita työpaikkojen nettomääristä. työpaikkoihin. Yleensä niissä viilataan työmarkkinavuotoa, lukuun ottamatta Säilytettyjen työpaikkojen bruttomääriä koskevaa tietoa on koottu hyväksytyistä vain ohjelma-asiakirjoista kokonaisarvioita. Yleistulokset on esitetty liitteessä 4. Tiedot on luokiteltu uudelleen toimenpiteen pääasiallisen toimialan mukaan, jotta voitaisiin vertailla niiden suhteellista tehokkuutta yhden työpaikan keskimääräisten kustannusten perusteella. Näitä lukuja on kuitenkin syytä tulkita varovasti, koska monilla alueilla ei ole käytetty vakiintuneita menetelmiä (katso edellä) työllisyysvaikutuksia arvioitaessa. asiakirjoja, esitetään joissa Näiden täsmennystä vaativien tietojen perusteella arvioidaan, että kaudella 1997—99 tavoitteen 2 toimenpiteiden tuloksena odotetaan luotavan, säilyvän tai jaettavan uudelleen lähes 880 000 bruttotyöpaikkaa. Työpaikkojen määrä on viimeaikaisten arvioiden mukaan suunnilleen samaa luokka kuin kaudella 1989—1993 toteutetuissa ohjelmissa. Määräaikaisten työpaikkojen osuus kaikista työllisyysvaikutuksista oli suhteellisen pieni, toisin sanoen reilut 100 000 työpaikkaa seitsemässä jäsenvaltiossa. Kolme tärkeintä tukea saavaa jäsenvaltiota eli Ranska, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta, jotka saavat 70 prosenttia tavoitteen 2 EU-rahoituksesta, tuottavat yli kaksi kolmasosaa bruttotyöpaikoista. ALf Julkisen rahoituksen työpaikkaa kohti on arvioitu olevan keskimäärin yli 13 800 ecua. Pelkästään EU-kustannukset eli EAKR- ja ESR-rahoitus ovat noin 6 100 ecua työpaikkaa kohti. Kustannusten suuruus vaihtelee huomattavasti EU. n alueella: Espanjassa keskimääräiset kustannukset ovat noin 4 400 ecua ja Tanskassa noin 24 000 ecua. Tämä selittyy tavoitteen 2 strategioihin valittujen toimintalinjojen välisillä eroilla. Etenkin ensisijaisia, työllisyysvaikutukset näkyvät myöhemmin kuin muissa tapauksissa ja kustannukset työpaikkaa kohti ovat korkeammat kuin alueilla, joissa ensisijaiseksi on asetettu esimerkiksi PK-yrityksille annettava tuki, jonka vaikutukset ovat välittömämpiä. infrastruktuuri-investoinnit silloin ovat kun Tuottava ympäristö Tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa korostettiin tarvetta jatkaa pyrkimyksiä tuotantoalan alueellisen kilpailukyvyn parantamiseksi. Käänteisesti tuki-infrastruktuurin kustannukset (katso jäljempänä) oli perusteltava nimenomaan sillä, mikä merkitys turvaamisessa ja rahoituksella oli tuotantoalan kehityksessä sekä luomisessa. Uusissa ohjelmissa tuotantoalalle on myönnetty 4 337 miljoonaa ecua eli 47,4 prosenttia tavoitteen 2 kokonaismenoista kaudella 1997—1999 (45,2 prosenttia edellisellä kaudella). työpaikkojen Teollisuus ja palvelut - kaikki lajit Noin 25 prosenttia tuottavaan ympäristöön myönnetystä kokonaisrahoituksesta (1088 miljoonaa ecua) on varattu teollisuutta ja palveluja hyödyttäviin yleisinvestointeihin. Eniten tähän tarkoitukseen on käytetty varoja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (564 miljoonaa ecua), jossa 40 prosenttia maan rahoitusosuudesta on kohdennettu tuottavaan ympäristöön. Jäsenvaltioista Ranska (252 miljoonaa ecua) on myöntänyt toiseksi eniten varoja teollisuudelle ja palveluille. yvf toimintalinjat Aluesuunnittelun ja -kehityksen Koillis-Englaimissa (UK) kyseiset investoinnit (yhteensä 138,7 miljoonaa ecua eli 36 prosenttia tavoitteen 2 kokonaismäärärahasta) keskittyvät strategisen alueellisen kehittämisen (toimintalinja 3) ja yhteisön taloudellisen kehittämisen (toimintalinja 4) toimenpiteisiin - jälkimmäisestä kerrotaan tarkemmin jäljempänä. Aikaisemman toimintalinjan mukaisilla toimilla pyritään sekä strategisten alueiden uudistamiseen että huomattavia työllisyysmahdollisuuksia omaavien alojen kehittämiseen. Toimintaan sisältyy kulttuurin ja matkailun kehittämispaketteja sekä tukea elinkeinoelämän ja työvoimatoimistojen toimien yhteensovittamiseen. Henkilöresurssien kehittämistäkään - tarjolla on sekä koulutusta että muuta toimintaa kuten ei ole unohdettu '"taitotarkastuksia" ja työmarkkinatutkimusta. tukeminen ja uusien toimintamuotojen Nykyisen teollisuustoiminnan kehittäminen Vaikka Rhône-Alpesin alueella (F) pyritään kehittämään uusia toimintamuotoja ja edistämään alueella harjoitettavia investointeja, alueen elinkeinostrategialla tuetaan lähinnä nykyistä teollisuutta. Tätä osoittaa ohjelma-asiakirjan toimintalinjalle 1 (nykyisen toiminnan tukeminen ja uudistaminen) myönnetyn tuen suuruus, 50 miljoonaa ecua, joka vastaa 33 prosenttia ohjelman kokonaisrahoituksesta. Kyseisen toimintalinjan toimiin sisältyvät yrityksille annettava välitön tuki (tuotantotekniikan parantaminen uudella investoinnit yritysstrategiaan, henkilöresurssien hallinnointi jne); uusien yritysten perustaminen (yleisten palvelujen järjestäminen, teknologian siirto, yrityshautomot); palvelualan kehit]täminen (uusien taitojen hankkiminen, taipeiden analysointi, tutkimuslaitosten ja ja henkilöresursseihin korkeakoulujen kohdistuvien investointien edistäminen ("taitotarkastukset", täsmäkoulutus jne. ). laitteiden käyttömahdollisuus) laatujohtaminen, teknologialla, aineettomat tilojen ja PK-yritykset Kaiken kaikkiaan 16 prosenttia tavoitteen 2 rahoituksesta on kohdennettu PK- yrityksille. Tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa ensisijaisena pidettiin PK- lukien yritysten kilpailukyvyn rahoituspalvelut ja teollinen yhteistyö parantamalla PK-yritysten hallintoa. Tämän lisäksi sekä laatujohtamisen nykyaikaisen tieto- ja viestintätekniikan asemaa tietoyhteiskunnassa. tärkeinä pidettiin kokonaisvaltaisen vahvistamista mukaan ja kansainvälistymisen tarvetta AG PK-yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen Ainoa Saksan ohjelma-asiakirjoihin sisältyvä nimenomaan PK-yrityksiin kohdistuva merkittävä ohjelma koskee Nordrhein-Westfalenin osavaltiota ja on suuruudeltaan 47,7 miljoonaa ecua. Sen tavoitteisiin kuuluu PK-yritysten määrän lisääminen ja niiden valmentaminen maailmanlaajuiseen kilpailuun. Jälkimmäiseen tavoitteeseen pyritään lähinnä varmistamalla yritysten pääomarahoitus (mukaan lukien koronalennukset), kouluttamalla työntekijöitä ja ottamalla käyttöön uutta tekniikkaa. Tietoyhteiskuntaa koskeva valistus PK-yrityksissä Piemonten alueella (I) lähes neljännes ohjelman kokonaisrahoituksesta eli 71,2 miljoonaa ecua varataan toimintalinjalle 3, joka koskee teknisten innovaatioiden levittämistä ja tietoyhteiskuntaa. Kyseessä ovat lähinnä yrityshautomot, jotka toimivat varsinkin teknologiakeskusten yhteydessä. Lisäksi toimintaan sisältyy PK-yrityksille suunnattua tietoyhteiskuntaa koskevaa tiedottamista ja neuvontaa. Paikalliset kehittämis- ja työllistämisaloitteet Tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa korostettiin neuvostolle osoitettua komission tiedonantoa(6), jossa käsiteltiin uusien työllistämiskeinojen kehittämistä täyttymättömien tarpeiden täyttämiseksi. Lähes tämä kaikissa Yhdistyneen maantieteellisesti eriytynyt toimintamalli sisältyy yhteisön taloudellisen kehittämisen toimintalinjoihin. Tavoitteena on keskittää resurssit tukikelpoisten alueiden kaikkein huonoimmassa asemassa oleviin ja syrjäytyneisiin yhteisöihin. Kaudella 1997—1999 uutena kohdealueena on Thanet, ja Etelä-VValesin teollisuusalueella on vahvistettu entisiä toimia, joihin on sitouduttu. ohjelma-asiakirjoissa kuningaskunnan (6)KOM (95) 273, 13. 6. 1995, Paikallisten kehitys-ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia Yhteisön taloudellinen kehittäminen Toimintalinja 5 eli yhteisön taloudellinen kehittäminen Yorkshiren ja Humbersiden alueella (UK) käsittää 25 prosenttia (99,7 miljoonaa ecua) alueen tavoitetta 2 koskevasta talousarviosta. Toimintalinjan tavoitteena on kehittää kohdeyhteisöjen valmiuksia tukemalla taloudellista uudistumista ja ehkäistä alueen asukkaiden jäämistä taloudellisten mahdollisuuksien ulkopuolelle. Tämä tapahtuu kolmen pääasiallisen toimenpiteen muodossa: yhteisöjen omatoimisuuden tukeminen (Helping Communities to help themselves), työnsaannin edistäminen (Access to Work) ja yhteisöjen aktivointi (Qçfitjng Communities into Work). Toimenpiteisiin sisältyy yhteisössä tehtäviä tarkastuksia (mukaan lukien henkilöresurssit) ja alueellisten tarpeiden arviointia, yhteisön koulutus-, työllisyys- ja yritystoiminnan kehittämispalvelujen järjestämistä, liikennepalvelujen syrjäseuduilta parantamista ja teollisten kehittämisalueiden perustamista. ESR:n tukea on mahdollista saada toimiin, joilla edistetään yrittäjyyttä, uusien taitojen hankintaa ja taitojen laajentamista valtakunnalliselle tasolle sekä koulutukseen tai työllisyyteen liittyvää lasten tai muiden huollettavien hoitoon. ja kaupunkikeskuksiin suuntautuvien taajamiin Belgiassa Turnhoutin ohjelmaan on otettu uutena toimintalinjana paikallisen talouden kehittäminen. Paikallisiin kehittämis- ja työllistämisaloitteisiin sisältyy toimia, joilla vastataan paikallisiin tarpeisiin kulttuurin, ympäristön ja energiahuollon alalla. Limburgin vastaavilla toimintamalleilla pyritään luomaan 100 uutta työpaikkaa, joista ainakin puolet varattaisiin naisille. Alueelliset ja paikalliset työllisyyssopimukset tasolla alueellisella sovellettavan Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontuneet valtioiden ja hallitusten päämiehet hyväksyivät komission suuntaviivat(7), joiden avulla pyritään vahvistamaan yhteisön rakenteellisten toimien vaikutusta työllisyyteen. Kuten komissiokin esitti työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa, kokouksen osanottajat toivat erityisesti esille sopivalla syvällisen kumppanuusperiaatteen tuomat edut toteutettaessa kyseisiä toimenpiteitä. Joulukuussa 1996 Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti uudelleen kyseiset suuntaviivat työllisyyttä koskevassa julistuksessaan ja vaati noin 60 innovatiivisen pilottihankkeen nopeaa täytäntöönpanoa, jotta hankkeet voidaan muuntaa alueellisiksi ja paikallisiksi työllisyyssopimuksiksi, joiden ehdokasalueet ja -kaupungit kunkin jäsenvaltion kansalliset viranomaiset valitsevat Amsterdamin Eurooppa-neuvostolle esitetyn alueellisten täytäntöönpanoa koskevan komission väliraportin(8) mukaan kehitteillä on noin 90 sopimusehdotusta. Eurooppa-neuvosto oli erityisen tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot olivat vastanneet myönteisesti sen kehotukseen pilottihankkeiden ehdokkaita koskevien ehdotusten tekemiseksi. työllisyyssopimusten laaja-alaisen ja (7)KOM(96) 109 lopullinen, 20. 3. 1996, Yhteisön rakenteelliset loimet ja työllisyys (8) CSE(97) 3 lopullinen, 10. 6. 1997, Komission tiedonanto alueellisten työllisyyssopimusten täytäntöönpanon edi stymisestä AÎ jotka täyttävät ja väliaikaisen luetellaan 12 hanketta, tavoitteen 2 mukaiset Liitteessä 5 työllisyyssopimuksen edellytykset, sekä tärkeimpiä sopimuskumppaneita koskevat yksityiskohdat toimintalinjat. Taulukossa mainitaan lisäksi, koskevatko sopimukset pääasiallisesti tavoitteen 3 (Champagne- Ardenne, Nord-Pas de Calais, Pays de la Loire, F) vai tavoitteen 4 (Bremen, D) mukaisia ESR-toimia. Abruzzia (1) koskevan sopimuksen luokitus osoittaa alueen siirtyneen tavoitteesta 1 tavoitteeseen 2 kuuluvaksi. toimintasuunnitelman 17 prosenttiin Työllisyyssopimukset Nantesin esikaupunkia Saint-Herblainia (Pays de la Loire, F) koskevan alueellisen työllisyyssopimuksen tavoitteena on toimia aiempien onnistuneiden aloitteiden pohjalta ja luoda Samanlaista dynamiikkaa työpaikkojen luomiseksi. Taloudellista integraatiota koskevalla paikallisella suunnitelmalla pyrittiin alentamaan työttömyysastetta, joka oli noussut (laivanrakennus, maataloustuotteet) taantumisen takia. Kaupunki palkkasi työttömiä järjestämään työpaikkoja kulttuuri- kodinhoitoavun, vanhustenhoidon ja jätteiden kierrätyksen alalla. Vuoden 1996 loppuun mennessä suunnitelmasta oli hyötynyt yhteensä 352 työtöntä (joista 304 sai työpaikan ja 48 ammatillista koulutusta). Myös uuden sopimuksen piiriin kuuluu palkallisia viranomaisia, oppilaitoksia, järjestöjä ja yrityksiä, ja sen avulla pyritään löytämään uusia työllistymiskeinoja. ja urheilutapahtumia. Lisäksi yksityissektorilla teollisuuden paikallisen lähinnä luotiin Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa (D) kolme hiilikaivosaluetta, jotka kuuluvat lähes kokonaisuudessaan tavoitteen 2 ohjelma-alueisiin, liitetään yhteen kolmen sopimuksen verkostolla, jonka tavoitteena on uusien palvelujen kehittäminen taantuvan teollisuuden myötä menetettyjen työpaikkojen korvaamiseksi. Sopimuksen mukaiseen toimintasuunnitelmaan sisältyy innovaatioiden ja teknologian edistämistä sekä sijaintiin liittyvien tekijöiden parantamista. Sopimuspuolinaan osavaltion hallitus, kaupunkeja, yrityksiä, kauppakamareja, kaupan edustajia, korkeakouluja, tutkimuslaitoksia ja ammattiyhdistyksiä. teollisuuden ja Matkailu Kauden 1994—1996 tavoin Yhdistynyt kuningaskunta (211 miljoonaa ecua), Ranska (178 miljoonaa ecua) ja Italia (105 miljoonaa ecua) ovat varanneet eniten rahoitusta matkailualalle, jonka keskimääräinen osuus on 17 prosenttia tuotantoaloille myönnetyistä varoista. Vaikka matkailualalle myönnetään enemmän rahoitusta, sen prosentuaalinen kokonaisosuus on laskenut hieman verrattuna edelliseen kauteen. i% Alueen tuominen esille kansainvälisenä matkailukohteena Nord-Pas-De-Calais'ssa (F) jatketaan 18,288 miljoonan ecun turvin toimenpiteitä virkistys-, kulttuuri- ja urheilutilojen rakentamiseksi ja edellytysten luomiseksi alan yksityisille tehdä alueesta kansainvälinen matkailukohde varsinkin lähialueilta tuleville kävijöille (TGV-juna, kanaalitunneli, moottoritiet, lentokentät). Keskeisiin tavoitteisiin kuuluu kävijämäärän kasvattaminen miljoonalla henkilöllä ja yöpymisten lisääminen 150 000:11a. investoinneille. Yleistavoitteena on Etelâ-Walesin teollisuusalueen ohjelma-asiakirjassa tavoitteeksi on asetettu Cardiffin kehittäminen kansainväliseksi kaupunkimatkailukohteeksi, josta koko alue hyötyisi. Alueen matkailustrategian mukaisesti 23,094 miljoonan ecun määrärahalla (19 nykyisten prosenttia matkailupalvelujen strategisten johtohankkeiden kehittämistä ja markkjnointihankkeiden toteuttamista. tuotantoaloille myönnetyistä parantamista, valikoitujen rahoitetaan -kohteiden varoista) ja Tuki-infrastruktuuri Kuten edellä todettiin, on pyritty luomaan tuki-infrastruktuuri, joka varmasti tukee tuotantoalan kehittämistä ja tarvitsee tässä nimenomaista oikeutusta. Tämän alan kokonaismenot ovat 1 210 miljoonaa ecua eli noin 28 prosenttia tuotantoaloille myönnetyistä varoista (13 prosenttia tavoitteen 2 kokonaismäärästä). Itse asiassa infrastruktuuriin varatun rahoituksen osuus aleni ohjelmaa koskevien neuvottelujen aikana; esimerkiksi Suomessa osuus laski 13 prosentista 10 prosenttiin talousarviosta, ja sovittiin, että selvitetään mahdollisuuksia saada lainaa Euroopan investointipankilta. Henkilöresurssit Tavoitteen 2 kokonaistalousarviosta on varattu hieman reilu kolmannes (3 092 miljoonaa ecua) kaikenlaiseen henkilöresurssien kehittämiseen (mukaan lukien T&K- toiminta), ja suurin osa rahoituksesta kohdistuu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Ranskaan. Tavoitetta 2 koskevien suuntaviivojen toimintalinjoihin kuului PK- yritysten omistajille ja johtajille annettava täsmäkoulutus ja ammatillisen koulutuksen innovaatioihin. Toisaalta on tärkeää mukauttaminen teknisiin ja organisatorisiin laaja-alaista toimintaa, joka on muistaa, että henkilöresurssien kehittäminen on olennainen tekijä kaikkien toimintalinjojen lujittamisessa. Sûo Johtamistaitojen kehittäminen Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpaan ohjelmaan (West Midlands) yhdennetty Competitiveness Through People -kehittämiskampanja käsittää toimia, joilla kehitetään johtamistaitoja ja parannetaan PK-yritysten päällikköjen ja työnjohtajien taitoja, annetaan PK-yritysten työntekijöille ammatillista koulutusta ja täsmäkoulutusta ja pyritään vaikuttamaan PK-yrityksissä mahdollisesti vallitseviin näkemyksiin, joiden mukaan työntekijöiden taitojen kehittäminen olisi merkityksetöntä. Työpaikkoja luova koulutus Esimerkkinä pienemmistä ohjelmista Zuidoost-Brabantissa (NL) 33,8 miljoonaa ecua (31,5 prosenttia alueen tavoite 2 -määrärahoista) käytetään työssäkäyvien ja työttömien kouluttamiseen mukaan lukien matkailu-ja kaupunkien ympäristöhankkeet. Työmarkkinatoimiin kuuluvat työvoimakeskukset, joiden tarkoituksena on antaa työttömille mahdollisuus saada työkokemusta, helpottaa teknisen tietämyksen siirtoa ja säilyttää vanhempien (työttömien) työntekijöiden asiantuntemus. ESR tukee myös ja vapaaehtoistehtävistä EAKR:n käynnistämällä uusia paikallisia työllisyysaloitteita (katso edellä) sosiaalihuollon alalla köyhillä seuduilla. "virallisia" ammatteja tekemällä toimia Koulutustilat ja -välineet Koulutus tilojen ja -välineiden kokonaisrahoitus, 120 miljoonaa ecua, on alle yhden prosentin koko tavoitteen 2 talousarviosta. Kyseisiä menoeriä esiintyy lähinnä kahdeksassa Ranskan ohjelma-asiakirjassa, joista laajimmassa hankkeessa (Nord-Pas de Calais, 13,8 miljoonaa ecua) rakennetaan uusia ja korjataan entisiä tiloja ja hankitaan oppimateriaalia. Miesten ia naisten yhdenvertaisuus Verrattuna edelliseen ohjelmakauteen miesten ja naisten yhdenvertaisuuden periaate on voimakkaammin esillä kaikissa tavoite 2 -ohjelmissa kaudella 1997—1999, vaikkakin kyseinen toimintalinja ilmenee yleisesti laaja-alaisena tavoitteena eikä yksittäisten naisten toimenpiteiden rahoittamissa tavallisesti yhdenvertaisuus huomioidaan useammin kuin EAKR. n rahoittamissa, "sukupuolineutraaleissa" tavallisesti taustatietoina esitetään toimissa. Ohjelmien sukupuolten mukaan eriteltyjä tilastoja. toimissa miesten tasolla. ESR:n ja t* Enemmän työllistymismahdollisuuksia naisille Useissa Saksan ohjelmissa viitataan miesten ja naisten yhdenvertaisuuden edistämiseen ESR-toimien avulla. Naiset ovat usein kohderyhmänä näissä toimissa, joilla kehitetään henkilöresursseja koulutuksen, ammatillisen täydennyskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla Nordrliein-VYestfalenin osavaltion ohjelmaan sisältyy kuitenkin erityinen naisia koskeva EAKR-toimi osana teknologian, innovaation ja tietotekniikan edistämistä. Toimenpiteen "Frau und Beruf (Nainen ja ammatti) tavoitteena on lisätä naisten työllistymismahdollisuuksia ja naisten johtamia yrityksiä. Tukea annetaan perustettaessa alueellisia keskuksia, jotka tarjoavat naisille esimerkiksi yhteistyössä PK-yritysten kanssa järjestettävää johtamiskoulutusta, auttavat naisia pääsemään takaisin työmarkkinoille ja parantamaan työolojaan sekä helpottamaan paluuta työelämään äitiysloman jälkeen. Lisäksi naisia rohkaistaan hakeutumaan perinteisesti miesvaltaisille aloille, esimerkiksi uuden teknologian pariin. Tutkimus ja tekninen kehitystyö teknisten tulevaisuuden innovaatioiden mukanaan enemmän liittyvää koulutusta, jotta Tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa ehdotettiin myös, että uusien ohjelmien olisi tuomiin entistä tarjottava työmahdollisuuksiin työpaikkoihin olisi saatavilla riittävästi päteviä työntekijöitä. Tekninen edistyminen (erityisesti T&K- toiminnan kautta) sinänsä ei riittänyt takaamaan onnistuneita innovaatioita. Inhimilliset ja organisatoriset tekijät, varsinkin asiantuntemuksen ja pätevien työntekijöiden puute, olivat osoittautuneet Euroopan innovaatiojärjestelmien suurimmiksi heikkouksiksi. Samassa yhteydessä todettiin tarve hyödyntää nykyisiä T&K-toimia mahdollisimman soveltamista tehokkaasti sekä parantaa teknologian siiiloa ja käytäntöön. Kuten jäljempänä esitetyt esimerkit osoittavat, eräistä uusista ohjelma- asiakirjoista käy ilmi, että paikalliset toimijat tuntevat entistä paremmin tehokkaan tutkimus-, kehitys-ja innovaatiojärjestelmän edellytykset. Edellytyksiin kuuluvat: tutkimustulosten toimenpiteet, joilla parannetaan alueiden kannalta tärkeiden alojen T&K- valmiuksia edellyttäen, että alueilla on mahdollisuus kehittää kyseisiä aloja, toimenpiteet, joilla parannetaan strategisen suunnittelun valmiuksia mahdollisuuksien kartoittamiseksi sekä alueellisen kysynnän arvioimiseksi ja siihen vastaamiseksi, toimenpiteet, joilla kehitetään yrityksen sisäisiä sekä yritysten ja tutkimuskeskusten välisiä suhteita ja erityyppisiä verkostoja, toimenpiteet, joilla kehitetään strategisia johtamisvalmiuksia tekniikkojen tehokkaamman omaksumisen edistämiseksi yrityksissä ja eri toimialoilla, toimenpiteet, joilla edistetään tutkijoiden, teknisen henkilöstön ja johtajien liikkuvuutta parhaiden käytäntöjen oppimisen, soveltamisen ja täytäntöönpanon lisäämiseksi. »SL T&K-toiminnan ja innovaatioiden yhteenlasketut menot kasvoivat 77 prosenttia 691 miljoonasta ecusta kaudella 1994—96 1226 miljoonaan ecuun kaudella 1997—99 (osuus tavoitteen 2 kokonaisrahoituksesta kasvoi 10 prosentista 13 prosenttiin). Eniten tälle alalle investoivat Yhdistynyt kuningaskunta (327 miljoonaa ecua, 12 prosenttia maan tavoite 2 -kokonaisrahoituksesta) ja Ranska (322 miljoonaa ecua, 14 prosenttia). Myös Suomen investoinnit olivat suhteellisen suuria. ja tekemien investointien innovaatioihin T&K-toimintaan teknologian kehittämiseen ja käyttöönottoon. Täytäntöönpano PK-yritysten kannustaminen West Midlandsin (UK) alueella käytetään 85,6 miljoonaa ecua (19 prosenttia tavoitteen 2 kokonaisrahoituksesta) alueen innovaatioihin, teknologiaan sekä T&K- toiminnan kehittämiseen. Tällä pyritään kannustamaan PK-yritysten osallistumista uuden tapahtuu alueellisen innovaatiostrategian yhteydessä kolmen toimenpiteen avulla: innovatiivisten organisaatioiden luominen ja ylläpitäminen (Helping People to Create and Sustain Innovative Organisations) mukaan lukien innovaatioihin ja T&K-toimintaan liittyvät koulutustapahtumat, telematiikkaan liittyviä yrittämisen mahdollisuuksia esille tuovat lisääminen parhaiden toimet, esikuva-analyyseihin perustuvan asiantuntemuksen käytäntöjen kehittämisen helpottamiseksi, markkinoita ja teknologiaa koskevat visiot (Market and Technology Vision), tekemään pitkäaikaisia sijoituksia teknologian siirtoon innovaatioihin, T&K-toimintaan strategioinnin ja visioinnin perusteella, ja alueen henkisen pääoman hyödyntäminen ja kehittäminen (Exploitation and Development of Regional Intellectual Capital), jotta PK-yritykset saavat käyttöönsä innovaatioihin, T&K-toimintaan ja teknologian siirtoon tarvittavan infrastruktuurin, tiedot ja tukipohjan. joilla PK-yrityksiä kannustetaan ja Suunnitteluja uudistaminen Tavoitteeseen 2 kuuluvien ja uudistamiseen käytetään 1121 miljoonaa ecua eli noin 12 prosenttia tavoitteen 2 kokonaisrahoituksesta. ja kaupunkialueiden suunnitteluun teollisuus- t\ Teollisuusalueet Suuret jäsenvaltiot käyttävät tälle toiminnan osa-alueelle 8—10 prosenttia tavoitteen 2 määrärahoistaan; sen sijaan Saksassa käytetään 15 prosenttia, ensisijaisesti Nordrheîn-Westfalenin osavaltion 112,7 miljoonan ecun menoerän muodossa. tähän Neljännes joutomaan toimintamuotoon, uudistaminen käyttöön. ja Toimenpiteiden seurauksena odotetaan syntyvän yli £4 000 työpaikkaa. tavoitteen 2 määrärahoista kyseisellä alueella on varattu teollisen lähinnä PK-yritysten jonka rakennusten toimenpiteitä ovat korjaaminen tärkeimpiä Kaupunkialueet Ranska sijoittaa edelleen eniten tavoitteen 2 varoja kaupunkialueisiin: 207 miljoonaa ecua eli yhdeksän prosenttia kokonaisrahoituksestaan. Esimerkiksi Haute- Normandien alueelle on varattu 14,8 miljoonaa ecua kaupunkiympäristön parantamiseen. Toimenpiteisiin julkisen liikenteen ja pyöräilyalueiden järjestämistä sekä kaikkein huonokuntoisimpien alueiden elämänlaadun kohottamiseen tähtääviä toimia sekä paikallisten yritysten ja palvelujen perustamista (katso paikalliset kehittämis- ja työllistämisaloitteet). sisältyy kaupunkialueiden saneerausta, Ympäristö Tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa käsiteltiin keinoja kestävän kehityksen saavuttamiseksi kahden laajemman aiheen yhteydessä. Ensinnäkin pyrittiin tekemään alueesta houkuttelevampi poistamalla teollisuuden aiheuttamia ympäristöhaittoja (katso 'Suunnittelu ja uudistaminen' edellä) ja toiseksi käytettiin hyväksi ekotuotteita sekä ympäristöystävällisiä sisältyi ja ympäristökoulutuksen edistäminen, joka on kilpailuetuun myötävaikuttava tekijä. Jälkimmäiseen tekniikkaa. palveluja Ympäristötoimiin on varattu kaudelle 1997—99 yhteensä 479 miljoonaa ecua (397 miljoonaa ecua kaudella 1994—96), joskin muihin tarkoituksiin kuten teollisuus- ja kaupunkialueiden uudistamiseen varatulla rahoituksella on myös omat vaikutuksensa ympäristöön. Yksi uusien ohjelmien ominaispiirteistä onkin ollut tapa, jolla ympäristö on yhdennetty laaia-alaisesti ohjelman muihin toimintalinjoihin. tot Ympäristön yhdentäminen muihin ohjehna-ahiliin Esimerkkinä ympäristönäkökohtien laaja-alaisesta yhdentämisestä mainittakoon Suomen ohjelma-asiakirja, jossa on muun muassa ehdotettu uudenlaisia asiantuntijoista koostuvia arviointiryhmiä, jotka arvioivat hankkeiden ympäristövaikutukset ennen päätöksentekoa. Tanskassa ympäristötoimet on yhdennetty täysin ohjelman muihin toimenpiteisiin. Investoinnit ympäristöteknologiaan Lukuun ottamatta kaupunkialueiden uudistamistoimien kustannuksia Toscanassa (I) tavoitteen 2 kokonaisrahoituksesta 18 prosenttia eli 28 miljoonaa ecua on varattu puhtaaseen teknologiaan investoivien yritysten rahoituskannustimiin. Tämä käsittää kierrätyksen, energian säästämisen sekä freonien ja hiilidioksidin määrää vähentävät innovatiiviset tuotantotekniikat. Tukea myönnetään myös teollisuusjätteen käsittelyyn ja kierrätykseen liittyvään infrastruktuuriin sekä riskialttiiden alueiden seurantaan ja valvontaan. Tavoitteena on saada toimintaan mukaan 30 yritystä ja parantaa teollisuusjätteen käsittelykapasiteettia 12 000 000 kuutiometrillä vuodessa. Berliinissä (D) käytetään 33,3 miljoonaa ecua liike-elämän ja teollisuuden piirissä toteutettaviin toimiin osana ympäristöohjelmaa ja tulevaisuuden ekologiaa koskevaa aloitetta. On arvioitu, että näillä toimilla vähennetään juomaveden kulutusta 54 000 kuutiometriä ja jätevesien määrää 45 000 kuutiometriä vuodessa. Primaarienergian kulutusta vähentämällä (85 000 megawattituntia) säästetään vuodessa 6 000 tonnia raaka-aineita. Ohjelma-asiakirjoista neuvoteltaessa komissio vaati "ympäristöprofiilien" soveltamista, niin että kaikkiin suunnitelmiin oli sisällyttävä kyseisen alueen ympäristöä koskeva tilannearvio, suunnitelman strategioiden toimenpiteiden vaikutusten arviointi kestävän kehityksen kannalta sekä järjestelyt, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden nimeämien ympäristöviranomaisten osallistuminen ohjelma-asiakirjojen valmisteluun ja täytäntöönpanoon. ja «r IV. PÄÄTELMÄT Komission koheesiokertomuksessa(y' todettiin, että tavoite 2 -alueiden on erityisen hankalaa selviytyä kansainvälisen kilpailun tuomista haasteista ja päästä osallisiksi luomat unionin yleisestä vauraudesta mukaan mahdollisuudet. Yhteisön tuen välittömänä tavoitteena oli ollut vähentää riippuvuutta vanhentuneista toimintaa, erityisesti kehittämällä omaehtoista yrityskulttuuria. toimintamuodoista uudistamalla ja monipuolistamalla lukien yhtenäismarkkinoiden edistämällä henkilöresursseja ammattitaitoisemman Kauden 1997—99 uusissa tavoite 2 -ohjelmissa on enemmän kannustimia esimerkiksi investointeihin, joilla edistetään työvoimavaltaista kasvua ja kestävää kehitystä. työvoiman varmistetaan Kehittämällä saatavuus; tämä tapahtuu helpottamalla pääsyä mukautettuun, korkealaatuiseen koulutukseen, ja työllistymisjärjestelmien, yritysten ja tutkimuksen välisiä yhteyksiä. Innovatiivisuuden lisäämiseksi on ollut myös tärkeää keskittyä enemmän suunnitelmiin, joiden tavoitteena on edistää tutkimus- ja kehitystoimintaa, teknologian siirtoa ja tutkimustulosten kehittämistä markkinakelpoisiksi tuotteiksi. Tällaiset suunnitelmat on yhdennettävä kaikilta osin alueen tai paikkakunnan elinkeinojärjestelmään ja tutkimus-, teknologia- ja innovaatiojärjestelmään. Paikallisen tuotannon ja palveluvalikoiman lisääminen myös kulttuuri-ja sosiaalialoilla on merkittävä uusien työpaikkojen lähde. yrittäjyyttä lisäämällä koulutus- ja Uudistaessaan rakennepolitiikkaansa seuraavaksi ohjelmakaudeksi unioni tunnustaa taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen uudistamiseen liittyvät jatkuvat ongelmat erityisesti vauraimmissa jäsenvaltioissa. Tämä ei koske ainoastaan taantuvia teollisuusalueita vaan myös elinkeinorakenteeltaan yksipuolisia, väestökatoa potevia maatalousalueita, vähäisen elinkeinotoiminnan ja korkean työttömyyden leimaamia kaupunkialueita sekä vaikeuksissa olevia kalastusalueita. Sen vuoksi tulevaisuudessa on omaksuttava yhdennetty toimenpiteillä yhteisön ohjelmien ja aloitteiden välisen synergian kehittämiseksi ja jossa otetaan huomioon erityisesti työttömyysaste, teollisen toiminnan tai maatalouden harjoittamisen aste ja sosiaalinen syrjäytyneisyys. täydennetään paikallisilla toimintamalli, jota Kauden 1997—99 uudet tavoite 2 -ohjelmat merkitsevät jo huomattavaa edistystä useilla edellä luetelluista aloista. Tässä tiedonannossa esitetään tiivistäen nykyisten ohjelmien keskeiset osatekijät ja toivotut vaikutukset ja tuodaan esille lisätoimenpiteitä edellyttävät alat; tiedonanto voinee osaltaan vaikuttaa taloudellista ja yhteiskunnallista uudistamista koskevaan toimintamalliin vuoden 1999 jälkeen. (9) KOM(96) 542 sosiaalisesta koheesiosta lopullinen, 6. 11. %. Komission ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja ££ Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 ANNEXE 1 ANLAGE 1 Belgique Aubange Limburg Meuse-Vesdre Turnhout Allemagne Bayern Bremen Hessen Niedersachsen Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein West-Berlin Danemark Lolland Nordjylland Espagne Aragon Baléares Catalufta La Rioja Madrid Navarra Pais Vasco France Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bretagne Bourgogne Centre Champagne-A rdennes Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Pays de la Loire Picardie Poitou-Charen tes Provence-Alpes-Côte d'Azur Rhône-Alpes Millions d'écus FEDER FSE TOTAL 173,1 1,0 51,0 95,1 26,0 43,1 o. o 16. 9 19,3 6,8 216,1 1,0 67,8 114,4 32,9 639,9 261,2 901,1 13,7 35,8 26,5 33,3 336,0 17,9 41,6 11,8 123,3 SU 9,3 43. 4 6,0 19,3 3,5 16. 6 114,6 9. 6 17. 3 6. 3 67. 9 15,5 4. 5 11. 0 19,8 55,1 30,0 49,9 450,6 27. 6 58,9 18,1 191,2 68,2 13,8 54,4 1132,4 352,6 1485,0 78,8 12. 6 559,6 15,7 153,5 20,4 291,9 29. 7 2. 6 150. 1 2. 6 58. 8 7. 2 101. 7 108,4 15,2 709,7 18,4 212,2 27,6 393,5 1852,1 394,2 2246,3 17. 2 108,5 69,4 66. 0 101. 6 58,8 32,1 97. 1 47,7 127,8 85. 1 143. 5 43,0 309. 0 130. 5 108,0 51. 4 131. 4 124. 0 4. 8 24,0 12. 9 14. 3 16,7 10,9 5. 9 16,7 8,5 36. 4 13. 8 30. 1 10. 0 66. 4 32,0 31. 6 11,4 23. 0 24. 9 21,9 132,5 82,3 80,3 118,3 69,7 38,0 113,8 56,2 164,2 98,9 173,6 53,0 375. 4 162,5 139,6 62,9 154,4 148,9 If Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 (suite) Italie Emilia-Romagna Friuli-Venezia Giulia Lazio Liguria Lombardia Marche Piemonte Toscana Umbria Va He d'Aosta Veneto Luxembourg Pays-Bas A rnhem-Nijmegen Groningen-Zuidoost Drenthe Twente Zuid Limburg Zuidoost-Brabant Finlande Royaume-Uni Eastern Scotland East Midlands Gibraltar Greater London (East London and the Lee Valley) Industrial South Wales North East England North West England (Greater Manchester, Lancashire and Cheshire) Plymouth Thanet West Cumbria and Furness West Midlands Western Scotland Yorkshire and Humberside TOTAL FEDER Millions d'écus FSE TOTAL 782,7 185,1 967,7 11,3 28,0 62,4 92,5 26. 2 27. 7 259. 9 128. 9 42,1 13,2 90,5 8,0 2. 8 11,2 14. 6 37,0 7,8 3. 3 49,6 30,0 11. 0 0. 3 17. 3 1,8 14. 2 39. 2 76,9 129,5 34,0 31,0 309,5 158. 9 53. 1 13. 5 107. 8 9,8 292,3 149,9 442,1 51,9 75,0 50. 8 42. 0 72,5 24. 9 38. 0 28. 6 23. 6 34. 8 76. 8 113. 1 79,4 65,5 107,3 105,528 29,765 à 135,293 2014,2 661,6 2675,8 110,7 84,9 4,8 76,4 200,8 282,2 289. 8 31. 3 18. 5 24. 0 333. 5 263. 6 293. 5 29. 2 28. 8 1,2 25. 2 53. 6 96. 2 115. 0 7. 2 3. 9 8. 4 114. 7 70. 9 107. 2 139,9 113,7 6,1 101,7 254,4 378,4 404,9 38,6 22,4 32,4 448,2 334,5 400,7 7053,0 2094,6 9147,6 Ventilation par Fonds 7 7 , 1% 22,9% 1 0 0 , 0% n LIITE 3 BELGIA Taustaa Komissio hyväksyi 15. huhtikuuta ja 24. heinäkuuta 1997 välisenä aikana neljä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (YOA), jotka koskivat Belgiassa sijaitsevia Limburgin, Turnhoutin, Aubangen ja Liègen alueita, jotka ovat oikeutettuja saamaan tavoite 2 -tukea rakennerahastoista. Rahastoista saatava kokonaistuki (mukaan lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 jääneet 26 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 216 miljoonaa ecua (EAKR 80 prosenttia, ESR 20 prosenttia) ja jakautuu seuraavasti: •i- miljoonaa ecua miljoonaa ecua J Limburg Turnhout 67,8 32,8 Liège Aubange 114,4 1,0 Alueelliset kehittämisstrategiat avulla kehittämisen luoda uusia Sekä Limburgia että Turnhoutia koskevissa asiakirjoissa strateginen tavoite on sosioekonomisen kuitenkaan strategialla pyritään vahingoittamatta ympäristöä. Au hangelle sulauttamaan hiljattain perustetut taloudelliseen suuret rakenteeseen, erityisesti tukemalla yritysten välisiä yhteyksiä alihankinnan, tutkimuksen ja kehityksen, logistiikan ja ulkoisten palveluiden kautta. Liègen ohjelma-asiakirjassa jatkuu ohjelmakauden 1994—1996 metalliteollisuuden rakennemuutoksen strategia, ja samalla tuetaan kasvumahdollisuuksia omaavia aloja kannustamalla sijoitustoimintaa, tutkimusta ja kehitystä sekä koulutusta. suunnitellulla liikeyritykset työpaikkoja seudun Kehittämisen toimintalinjat Limburgilla ja Turnhoutilla on kolme yhteistä toimintalinjaa, lisäksi Turnhoutissa paikallisen sisältyvät myös paikalliset työllistämisaloitteet. talouden kehittämisen toimintalinjaan • Teollisuus • Palveluala • Ympäristö • Paikallinen talous (Turnhout) fr Liègen kohdalla sovittiin seuraavista toimintalinjoista: • Dynaamisuus ja talouden monipuolistaminen • Teknologinen innovaatio • Seudun houkuttelevuus • Työllistämisen voimaperäistäminen sosiaalisen markkinatalouden avulla Aubangessa on ryhdytty toimiin PK-yritysten alueeseen sulauttamisen edistämiseksi yhden toimintalinjan avulla: Liiketoiminnan ja työllistämisen tukeminen tietoyhteiskunnan paremman tuntemisen avulla. Vaikutukset Limburgissa paikallisilla työllistämisaloitteilla pyritään luomaan 100 uutta työpaikkaa, joista puolet on tarkoitettu naisille. Muita tavoitteita ovat esimerkiksi koulutuspaikan tarjoaminen 13 625 henkilölle, 35 uuden yrityksen perustaminer joka vuosi sekä 40 hehtaarin suuruisen maa-alueen uudistaminen taloudelliseen toimintaan soveltuvaksi. Turnhoutin ohjelma-asiakirjassa pyritään luomaan 5 800 uutta työpaikkaa, 5 000 koulutuspaikkaa, 250 teknologisiin ja innovatiivisiin hankkeisiin suuntautuvaa PK- yritystä, 130 hehtaaria maa-alueita teolliseen/kaupalliseen käyttöön. Aubangeen odotetaan syntyvän 50 ja Liègeen 5 000 uutta työpaikkaa vuoden 1999 loppuun mennessä, ja samalla työttömyysasteen osalta tavoitetaan valtakunnallinen keskiarvo. 16 000 m2 uusia PK-yrityksiä ja Neuvotteluista saatu lisäarvo Komission, Flanderin viranomaisten ja asianomaisten alueiden välillä käydyissä neuvotteluissa kehittämisohjelmien vahvistamisesta seuraavien teemojen mukaisesti: sovittiin Turnhoutin ja Limburgin - Yhdenvertaisuutta edistäviä tietoyhteiskunnan korostamista. Toiminnan keskittyminen seutujen pahimmin kärsineisiin alueisiin taattiin. täsmennettiin, samoin toimia - Infrastruktuurien tukemiseen käytettyä osuutta pienennettiin ja sen sijaan lisättiin yritystoiminnan (PK-yritykset) tukemiseen suunnattuja toimia. Esimerkiksi Fenix- hankkeen talousarviota pienennettiin ja uudet työpaikat varattiin seudun asukkaille. Jäljellejääneiden infrastruktuureihin liittyvien toimien osalta oli myös osoitettava suora yhteys taloudelliseen toimintaan ja työpaikkojen luomiseen. - Työpaikkojen luomista suosivien toimien merkitystä korostettiin sisällyttämällä jokaiseen toimeen ryysinen osoitin sekä määräys, jonka mukaan jokaisen hankkeen työllistävä vaikutus olisi pystyttävä osoittamaan. Paikallistaloutta koskevassa 3>fc> toimintalinjassa keskitytään hankkeisiin, joilla on paikallista vaikutusta, toisin kuin muissa toimintalinjoissa, joiden vaikutus on alueellinen. ja hankkeiden - Ympäristöraportointia, esimerkiksi ehtoja vaikutuksia ympäristöön käsittelevää vuotuista kertomusta koskevia tiukennettiin. Ohjelmaan kuuluu erityisesti ympäristönäkökulmia koskeva toimintalinja. seudun ympäristöprofiilia - Ohjelmasuunnittelua hiottiin, toisin sanoen saatiin aikaan parempi johdonmukaisuus sosioekonomisen analyysin sekä eri toimintalinjojen ja toimenpidekokonaisuuksien välillä, ja myös rahastojen välillä. Viimeksi mainittu seikka oli myös oleellinen osatekijä Liègen ja Aubangen kehittämisohjelmia koskevissa neuvotteluissa. Näillä seuduilla johdonmukaisuus saavutettiin pääasiassa: - vähentämällä selvästi johdonmukaisuus toimenpidekokonaisuuksien ja YOA:n kokonaisstrategian välillä, saataisiin aikaan parempi lukumäärää, toimien jotta - määrittelemällä valintaperusteet ottaen huomioon työllisyysvaikutus, - parantamalla eräiden toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyviä järjestelyjä, jotta tehostettaisiin niiden vaikutusta paikallisiin PK-yrityksiin, - suuntaamalla uudelleen liittyviä toimenpidekokonaisuuksia korostamalla yritystoiminnan tarpeiden analysointia sekä hyödyntämällä tutkimusta ja levittämällä innovaatiota PK-yrityksiin. teknologiseen kehittämiseen tutkimukseen ja - kieltäytymällä hyväksymästä joitakin ehdotettuja investointeja infrastruktuureihin. 3-i TANSKA Taustaa Komissio hyväksyi 22. huhtikuuta 1997 kaksi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jotka koskivat tanskalaisia Pohjois-Jyllaiinin ja Lollandin alueita, jotka ovat oikeutettuja saamaan tavoite 2 -tukea rakennerahastoista. Rahastoista saatava kokonaistuki, mukaan lukien edellisiltä ohjelmakausilta siirretyt 2,7 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat, on suuruudeltaan 68,23 miljoonaa ecua (EAKR 77 % ja ESR 23 %) ja jakautuu seuraavasti: Pohjois-Jyllanti Lolland miljoonaa ecua 54,40 13,83 Alueelliset kehittämisstrategiat strateginen kokonaistavoite on Pohjois-Jyllantia koskevan ohjelma-asiakirjan vahvistaa alueen liikeyritysten kasvuedellytyksiä ja siten yleisesti ottaen lisätä työpaikkoja tavoite 2 -alueella. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi luotu strategia on toisin sanoen vahvistetaan , yritysttn kykyä kilpailla "kokonaisvaltaistaminen", kansainvälisesti sekä koulutuksen ja perusrakenteiden vahvistamisen avulla. Lollandia koskeva strategia sisältää alueen tarjoamien mahdollisuuksien kehittämisen ja hyödyntämisen, sekä alueen taloudellisen ympäristön välisen vuorovaikutuksen ja kehittämisen. innovaation, monipuolistamisen, paremman osaamisen toisaalta kansallisen ja Kehittämisen toimintalinjat Pohjois-Jyllannin kohdalla strategia sisältää kaksi toimintalinjaa: • Tuotantoteollisuuden ja palveluelinkeinojen kokonaisvaltaistaminen • Matkailualan kokonaisvaltaistaminen Lollandissa pääasiallinen toimintalinja on Liiketoiminnan kehittäminen alueen tarjoamien mahdollisuuksien avulla M_ Vaikutukset Työpaikkojen tavoitteiden lisäksi (katso varsinainen teksti) ohjelman muita tavoitteita ovat: liittyvien määrällisesti yksilöityjen turvaamiseen luomiseen tai Pohjois-Jyllanti: - luoda 17 liikeyritystä - kasvattaa PK-yritysten liikevaihtoa 313 miljoonalla eculla - ottaa käyttöön uutta teknologiaa ja tuotantoprosesseja joka toisen ohjelma- asiakirjan avulla - luoda uusia markkinoita 55 prosentissa hankkeista - tarjota koulutusta noin 4 800 ihmiselle Loi land: - tarjota koulutusta 600 ihmiselle - muita vaikutusten osoittimia kuten teknologian taso PK-yrityksissä, luotujen kontaktien lukumäärä tutkimus-ja kehitystoiminnassa, uusia markkinoita luovat PK-yritykset Neuvotteluista saatu lisäarvo Kaksi Tanskan tavoitetta 2 koskevaa ohjelma-asiakirjaa kaudella 1997—1999 laadittiin tiiviissä yhteistyössä kyseisten alueiden, jäsenvaltioiden ja komission virkamiesten välillä. Asiasta neuvoteltiin Kööpenhaminassa marraskuussa 1996. Tapaamiseen osallistui molempien alueiden sekä jäsenvaltioiden ja komission edustajia. Tapaamiseen mennessä ohjelmakauden 1994—1996 puolivälin arviointi oli saatu lähes päätökseen, minkä ansiosta neuvottelun osallistujilla oli käytettävissään kyseisessä kertomuksessa annetut suositukset. Erityisesti voidaan korostaa seuraavia seikkoja: Aluetta koskevaa sosioekonomista analyysiä laajennettiin huomattavasti ja se saatettiin ajan tasalle alueen oloja, tarpeita ja mahdollisuuksia kuvaavien johtivat uuden lukujen mukaisesti. Lollandin osalta uusimpien suunnitelman yksilöllisiin jonka koulutustarpeisiin työttömyysuhan alaisten henkilöiden kohdalla. avulla voidaan laatimiseen, vastata toimet Lollandia koskevaan ohjelmaan tehtiin pieniä tarkistuksia, sen sijaan Pohjois-Jyllantia koskeva kokonaisstrategia muutettiin jo ennen neuvotteluja "teollistamisesta" "kokonaisvaltaistumiseksi". Pohjois-Jyllantia koskevan ohjelman rakennetta muutettiin ohjelman hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi Yrityksille myönnettävää suoraa investointitukea vähennetään, ja sen sijaan painotetaan enemmän ohjelman kattamien yritysten toimintakehysten parantamista. Ammatillista ammattikoulutustarjontaa, oppisopimushankkeita tuetaan. koulutusta, työvuorotteluhankkeita ja aikuisille suunnittelua, joustavaa tarkoitettuja 3»3 Uusissa ohjelmissa investoinnit yhteiskunnan infrastruktuureihin on investoinneilla strategisiin rakenteisiin (esimerkiksi tutkimus- ja korvattu kehitystyörakenteiden sekä viestintää ja tiedottamista edistävien rakenteiden tukeminen). Vaikka Tanskan oikeusjärjestelmä jo sinänsä sisältää naisten ja miesten tasa-arvoisuuden ja yhdenvertaisuus kuuluu niihin laaja-alaisiin tavoitteisiin, joihin Tanskan viranomaiset ovat sitoutuneet, ohjelmat sisältävät erityisesti naisten ammattitaidon lisäämiseen keskittyviä toimia Erityistä huomiota kiinnitettiin määrällisiin osoittimiin, ja PHYSIN- tieto-kantaan ajantasaistettuja tietoja toimittavaa järjestelmää tehostettiin. Seurantakomiteaan kuuluu nyt myös ympäristöviranomaisten edustajia. ^>q SAKSA Taustaa sijaitsevia Komissio hyväksyi 7. toukokuuta 1997 yhdeksän yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jotka koskivat Saksassa alueita Baijeri, Berliini, Bremen, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja Schleswig- Holstein, jotka ovat oikeutettuja saamaan tavoite 2 -tukea rakennerahastoista. lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 Rahastoista saatava kokonaistuki (mukaan siirretyt 40 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 901 miljoonaa ecua (EAKR 71 % ja ESR 29 %) ja jakautuu seuraavasti: miljoonaa ecua ecua Baijeri Berliini Bremen Hessen Niedersachsen 19,8 191,2 55,1 29,9 49,9 Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein miljoonaa 450,6 27,6 58,9 18,0 Alueelliset kehittämisstrategiat Baijerin osalta tärkein strateginen tavoite on edelleen vähentää riippuvuutta perinteisestä teollisuudesta monipuolistumalla ja keskittymällä kasvualoihin sekä suojaamalla alueen taloutta kriisitilanteilta. teollisuuden taantumiskehitys sekä Berliinin strategiassa pyritään pysäyttämään tasoittamaan eroja Itä- ja Länsi-Berliinin välillä. Länsi-Berliini toimii Itä-Berliinin ja ympäröivän alueen talouskasvun vauhdittajana. Bremenin strategiassa yhdistetään kaikki rakenteelliset kehittämistoimet; näin pyritään erityisesti monipuolistamaan alueen elinkeinorakennetta, vahvistamaan palvelu- ja matkailualaa sekä parantamaan sijaintiin ja ympäristön parantaminen mukaan lukien. Hessenin omaksumassa toimintamallissa tuetaan tavalla ympäristöinvestointien osalta. lailliset velvoitteet ylittävällä tekijöitä ympäristönsuojelu ja PK-yrityksiä liiketoimintaa liittyviä Niedersachsenin strategiassa tärkein tavoite on sama kuin ohjelmakaudella 1994— 1996: ratkaista teollisuuden rakennemuutoksen aiheuttaman työpaikkojen vähenemisen ongelma. Nordrhein-Westlalenin ja strategisia toimijaksi ympäristönsuojelun mediateollisuudessa. sekä pääsy merkittäväksi tavoitteita ovat liittäminen talouden toisiinsa lr Rheinland-Pfalzissa tavoitteena on vahvistaa kasvua ja työllisyystilannetta ja samalla tehostaa liiketoiminnan kilpailukykyä yleisesti ottaen ja erityisesti PK-yritysten osalta. Saarlandin kehittämistavoitteita ovat liikenne- ja viestintätoiminnan tehostaminen sekä rajat (Saarland-Lorraine- Luxemburg). Schleswig-Holsteinin strategia on aiempien toimintalinjojen mukainen ja sillä pyritään vähentämään Kielin syynä on rakenteellisia ongelmia, laivanrakennusalan murros ja varusteluteollisuuden uudistaminen. hyödyntäminen tehokkaampi yhteistyön ylittävän joiden Kehittämisen toimintalinjat Edellä mainittujen strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelma-asiakirjoihin on yksilöity seuraavat toimintalinjat: • Teollisuuden (myös taideteollisuuden) monipuolistaminen ja uudenaikaistaminen (esim. Bremen ja Niedersachsen) • Taloudelliseen toimintaan liittyvä infrastruktuuri (esim. Baijeri, Berliini, Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein) • Teknologinen kehitys ja innovaatio (esim. Berliini, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland) • Henkilöresurssien kehittäminen, koulutus ja ammattitaidon lisääminen (kaikki ohjelma-asiakirjat) • Ympäristönsuojelu, joutomaan uudistaminen jne. (esim. Berliini, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Saarland) Vaikutukset tuloksista. Tällaisia ovat esimerkiksi 200 hehtaarin Kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sisältävät ohjelmien vaikutusten ennakkoarvioinnit, mukaan lukien arviot työpaikkojen nettolisäyksestä tukikelpoisella alueella (katso teksti) sekä useista muista määrällisesti yksilöitävistä fyysisistä ja varsinainen joutomaan taloudellisista uudistaminen Bremenissä, noin 100-200 työttömän kouluttaminen Hessenissä, raaka- aineen 100 000 maantiekuljetuksen siirtäminen vuosittain rautateille (Nordrhein-Westfalen) sekä teknologian siirtoa koskevat 3 000 neuvontapalvelua ja 50 seminaaria vuodessa (Saarland). vuosivauhdilla Berliinissä, kierrättäminen tonnin 6 000 36 Neuvotteluista saatu lisäarvo Keskustelu kauden 1997—1999 alueellisten kehittämisohjelmien muodostaja sisällöstä alkoi melko varhaisessa vaiheessa. Tavoite 2 -ohjelman seurantakomitean kokouksessa 14. ja 15. toukokuuta 1996 käsiteltiin tärkeitä uusia suunnitelmia koskevia asioita kuten tavoite 2 -ohjelman poliittisia painopistealueita, rahoituksen kohdentamista yksittäisille osavaltioille sekä arviointivaatimuksia, jotta voitaisiin varmistaa niiden alueelliset huomioiminen kehittämissuunnitelmat noudattivat ennalta sovittua ja yhdenmukaista rakennetta, mikä helpotti jokaisesta yhdeksästä ohjelmasta tämän jälkeen käytyjä yksityiskohtaisia keskusteluja. Tämän ansiosta ja toimenpidekokonaisuudet ovat toisiinsa nähden yhtenäisiä. Lisäksi useimmissa uusissa ohjelma-asiakirjoissa ehdotetaan konkreettisia toimia hankkeiden tasolla. strategiset kokonaistavoitteet, laadittaessa. Elokuussa suunnitelmaa toimintalinjat jätetyt 1996 Vaikka edellisissä yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa omaksutun linjan jatkuminen on tyypillistä, kaikissa uusissa ohjelma-asiakirjoissa on keskitytty komission suuntaviivojen toimintalinjoihin. Neuvotteluissa päästiin seuraaviin tuloksiin, joissa näkyy selvää edistystä edelliseen ohjelmakauteen verrattuna: Kaikissa ohjelma-asiakirjoissa korostetaan liittyviä tavoitteita. Näin ollen useissa ohjelmissa (Berlin, Nordrhein-Westfalen) on selvästi lisätty työllistämistukia verrattuna koulutukseen liittyviin toimiin. Edellisellä kaudella huonosti työllisyyttä edistäviksi osoittautuneita toimia ei jatkettu. työllistämiseen Ympäristötoimet ja yhdenvertaisuus sisällytettiin toimintalinjoihin laaja- alaisina tavoitteina ja mahdollisuuksien mukaan erityistoimina. PK-yrityksiä tukevia toimenpidekokonaisuuksia lisättiin ja kohdennettiin tarkemmin niiden tarpeita vastaaviksi (esim. tutkimus- ja kehitystyössä ja riskipääoman rahoittamisessa). EAKR:n ja ESR:n toimien välistä synergiaa tehostettiin. Tavoite 2 -ohjelman toimenpiteiden sekä tavoitteiden 3 ja 4 mukaisesti toteutettujen ohjelmien toimenpiteiden välillä pyrittiin yhdenmukaisuuteen ja täydentävyyteen. Suunnitelmiin sisällytettiin työllisyyssopimusten mukaiset nykyiset ja uudet toimenpidekokonaisuudet. Tavoitteiden määrällinen yksilöiminen on parantunut huomattavasti odotettavissa olevien tulosten osalta Paikallisen kehittämisen toimintalinja (uudet työllistämiskeinot) on toteutettu tarjoamalla koulutusta erilaisia palveluammatteja varten (liike-elämän palveluista sosiaalisiin palveluihin tai ympäristötoimintaan). 5¥- Taustaa ESPANJA Komissio hyväksyi 12. kesäkuuta 1997 Espanjan tukikelpoisia tavoite 2-alueita koskevan yhteisön tukikehyksen (YTK) kaudelle 1997—1999. YTK toteutetaan seitsemän yhden monialueisen ESR- toimenpideohjelman avulla. toimenpideohjelman alueellisen ja Rakennerahastoista saatava kokonaistuki, mukaan lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 siirretyt 156 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat, on suuruudeltaan 1 485 miljoonaa ecua (EAKR 76 % ja ESR 24 %) ja jakautuu seuraavasti: miljoonaa ecua miljoonaa ecua Aragön Baléares Cataluna 108,44 15,19 709,69 Madrid Navarra La Rioja Pais Vasco 212,23 27,63 18,35 393,51 Alueelliset kehittämisstrategiat Yhteisön tukikehyksen strategia on yhdenmukainen edellisen kauden (1994—1996) YTK:n kanssa siltä osin, että siinä keskitytään työpaikkojen luomiseen ja yritysten kilpailukyvyn lisäämiseen. Kehittämisen toimintalinjat Alueellisen kehittämisstrategian toimintalinjojen avulla: tavoitteiden saavuttamista tuetaan seuraavien Työllistämisen ja yritysten kilpailukyvyn tukeminen Ympäristönsuojelu ja ympäristön parantaminen T&K, teknologia ja innovaatio Taloudelliseen toimintaan liittyvän liikenteen kehittäminen Paikallinen ja kaupunkialueiden kehittäminen Vaikutukset Jokaiselle edellä mainitulle toimintalinjalle on kehitetty omat määrälliset osoittimensa, esimerkiksi yritysten lukumäärä 10 000 asukasta kohti (toimintalinja 1), uusilla laitteilla käsitellyn jätteen prosentuaalinen osuus (toimintalinja 2), tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kokonaistyöllisyyteen (toimintalinja 3), tiheys (toimintalinja 4) ja työttömyyden keskimääräinen kesto (toimintalinja 5). tie- tai rataverkon prosentuaalinen työllistävyys verrattuna 18 Neuvotteluista saatu lisäarvo Komission yhteistyöneuvottelujen muutokset: selvityksen mukaisesti ja tuloksena alkuperäiseen suunnitelmaan YTK: n luomiseen tähtäävien tehtiin seuraavat Uudistamissuunnitelmaan verrattuna YTK:ssa osoitetaan enemmän rahoitustukea PK-yrityksille tuottavien investointien, pehmeiden toimien ja ammatillisen koulutuksen aloilla. EAKR:n rahoitusosuutta toimintalinjalla 3 (tutkimus, teknologia ja innovaatio) on lisätty. EAKR:n ja ESR:n yhdessä rahoittamia toimia on pystytty sovittamaan paremmin yhteen, ja lisäksi on voitu selvästi eriyttää ESR:n tavoite 2 liittyvät toimenpiteet verrattuna tavoitteisiin 3 ja 4 liittyviin -ohjelmaan tukitoimiin. EU:n yhteisrahoituksen määrää toimintalinjalla 4 (taloudelliseen toimintaan liittyvä liikenne) on vähennetty verrattuna alkuperäiseen tasoon. ESR:n toimet toimintalinjalla 2 (ympäristönsuojelu) yksilöidään erikseen, mikä lisää merkittävästi ESR:n osallistumisen näkyvyyttä tällä alalla. ^ RANSKA Taustaa Komissio hyväksyi 24. maaliskuuta ja 4. elokuuta 1997 välisenä aikana Lorrainea lukuunottamatta 19 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jotka koskivat Ranskassa sijaitsevia alueita, jotka ovat oikeutettuja saamaan tavoite 2 -tukea rakennerahastoista. lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 Rahastoista saatava kokonaistuki (mukaan siirretyt 208,6 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat lukuun ottamatta niitä 39,4 miljoonaa ecua, joita ei ole vielä kohdennettu puolustusteollisuutta ja teknistä avunantoa rahoittavaan monialueiseen ohjelmaan) on suuruudeltaan 2 246 miljoonaa ecua (EAKR 82 % ja ESR 18 %) ja jakautuu seuraavasti: Alsace Auvergne Bretagne Centre Franche-Comté Languedoc-Roussillon Midi-Pyrénées Pays de la Loire Poitou-Charentes Provence-Alpes Côte d'Azur miljoonaa ecua 21,9 82,3 118,3 37,9 56,2 98,9 52,9 162,5 62,9 154. 4 Aquitaine Basse-Normandie Bourgogne Champagne-Ardenne Haute-Normandie Lorraine Nord-Pas-de-Calais Picardie Rhône-Alpes 132,5 80,3 69,7 113,8 164,2 173,6 375,4 139,6 148,9 Alueelliset kehittämisstrategiat Edellä mainittujen alueiden kokonaisstrategia noudattelee pitkälti ohjelmakauden 1994—1996 tavoitteita, joita olivat työpaikkojen luominen ja niiden turvaaminen. Joistakin päällekkäisyyksistä huolimatta aluekohtaiset toimintamallit voidaan ryhmitellä seuraavasti tärkeimpien strategisten tavoitteiden mukaan. Yritysten perustamisen ja niiden kehittämisen tukeminen mukaan lukien PK- yrityksille tarjottavat palvelut tiedonvälityksen ja viestinnän, rahoitusjärjestelyjen sekä vientimahdollisuuksien lisäämisen osalta (Basse-Normandie, Languedoc- Roussillon, Nord-Pas-de-Calais). Monipuolistuminen perinteisiltä taloudellisen toiminnan aloille, joka käsittää tutkimuksen ja teknologian siirron sekä paikallisen kehittämisen ja matkailun (Champagne-Ardenne), korkeatasoiset palvelut kehittämisen (Provence-Alpes-Côte d'Azur). teollisuuden aloilta uusille alueilla Joillain teollisuuden työllisyysvaikutusta (Midi-Pyrénées) tai ylläpitää nykyistä teollisuutta samalla monipuolistuen uusille aloille (Rhône-Alpes) ja juurruttaa yrityksiä alueelle. tavoitteena on vahvistaa elvyttää tai up Omaehtoisen kehittämisen tärkeyttä korostetaan Bourgognen ja Centren ohjelma-asiakirjoissa. Alueen houkuttelevuuden liiketoiminnan ja ympäristön kehittäminen ovat etusijalla Auvergnessa ja Aquitainessa. lisääminen sekä taloudellisen Toimintalinjat Ohjelma-asiakirjoihin on sisällytetty seuraavat toimintalinjat: • Yritystoiminnan kehittämisen tukeminen • Alueen ja ympäristön parantaminen ja rakenteellinen uudistaminen • Tutkimus ja teknologian kehittäminen sekä innovaatio • Henkilöresurssien arvostaminen • Alueen houkuttelevuuden parantaminen Vaikutukset Yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sisältävät arvioita tukikelpoiselle alueelle syntyvien työpaikkojen jokaista toimenpidekokonaisuutta koskevia tuloksellisuuden osoittimia ja määrällisiä tavoitteita. lukumäärästä varsinainen teksti) (katso sekä Neuvotteluista saatu lisäarvo Lisäarvoa tuovat erityisesti seuraavat toimet: sosioekonominen - Alkuperäisestä ehdotuksesta puuttuneiden tekijöiden lisääminen ohjelmaan. Tällaisia sekä ympäristöarviointi ovat tarveanalyysi, erityisesti kaupunkialueisiin ja puolustusteollisuutta koskevissa asioissa. perusosoittimet, liittyvissä analyysi, - Koulutustarpeiden arvioinnin tehostaminen. - Edellisessä vaiheessa esillä ollutta T&K-toiminnan edistämistä on ylläpidetty ja vahvistettu sekä laadullisesti että rahoituksellisesti. - Resurssien mukauttaminen siten, että voidaan auttaa PK-yrityksiä torjumaan taantuvien alojen kuten puolustusteollisuuden haittavaikutuksia. - Yhteinen sopimus sellaisten infrastruktuuriehdotusten poistamisesta, jotka eivät ole komission tälle alalle asettamien suuntaviivojen mukaisia. ^ - Alueellisten ja paikallisten työllisyyssopimusten mukaan ottaminen (esimerkiksi Pays de la Loire ja Nord-Pas-de-Calais) sekä sopimus Ranskan viranomaisten kanssa työllisyyssopimusten menettelyjen soveltamisesta muiden ehdotusten kohdalla (esim. Picardie ja Haute-Normandie) ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanon aikana. - Kaupunkialueisiin liittyviin ongelmiin kohdistuvien erityistoimien lisääminen. toimenpiteiden ympäristövaikutuksista, erityisesti - Lisätietoa ja satamatoiminnan kehittämisen yhteensopivuuden osalta (Haute-Normandie, Pays de la Loire) sekä elinympäristöjen säilyttämisestä (etenkin lintuja ja elinympäristöjä koskevat direktiivit). taloudellisen 4^ ITALIA Taustaa Komissio hyväksyi 7. toukokuuta 1997 ja 24. heinäkuuta 1997 välisenä aikana Italian tavoitteen 2 mukaisesti tukikelpoisia alueita koskevista yhdestätoista yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta (YOA) yhdeksän. Friulin ja Lazion ohjelma-asiakirjat on tarkoitus hyväksyä lokakuun alussa vuonna 1997. Rakennerahastoista saatava kokonaistuki (mukaan lukien ohjelmakaudelta 1994-1996 siirretyt 170 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 968 miljoonaa ecua (EAKR 80 % ja ESR 20 %) ja jakautuu seuraavasti: Emilia-Romagna Friuli-Venezia-Giulia Lazio Liguria Lombardia Marche miljoonaa ecua 14,2 39,3 76,9 129,5 34,0 31,0 Pieinonte Toscana U in b ria Vallée d'Aosta Veneto 309,5 159,0 53,2 13,5 107,9 Alueelliset kehittämisstrategiat Yleisesti ottaen strategioissa on ilmeistä jatkuvuus uusien ohjelmien ja edellisen 1994—1996 ohjelmakauden välillä. Osittain strategiset tavoitteet on määritelty aikaisempaa paremmin (esim. Marche) tai kohdistettu tarkemmin maantieteellisesti (Lazio). Esimerkkejä yhteisistä strategisista tavoitteista ovat PK-yritvsten vahvistaminen ja uudenaikaistaminen sekä uusien yritysten luominen (esim. Fruili-Venezia-Giulia, Lazio, Liguria, Veneto, Marche, Piemonte, Toscana) Monipuolistuminen korkean teknologian tutkimukseen ja innovatiivisille aloille (esim Fruili-Venezia-Giulia, Liguria, Emilia-Romagna, Toscana) Ympäristön parantaminen ja alueen houkuttelevuuden lisääminen (kaikki alueet Vallée d'Aostaa lukuun ottamatta) henkilöresurssien kehittäminen ja ammattitaidon lisääminen (kaikki alueet) Emilia Romagnan erityinen strateginen tavoite on edistää yhteyksiä uuden tavoite 2 -alueen Ferraran ja Reggio/Modenan välillä °b Kehittämisen toimintalinjat Italian yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sisältävät seuraavat toimintalinjat: ja uusien yritysten perustamiseen Nykyisten PK-yritysten vahvistaminen kannustaminen Alueen nykyaikaistaminen ja kehittäminen Henkilöresurssien kehittäminen ja ammattitaidon lisääminen Ympäristön suojelu ja uudistaminen Matkailu ja kulttuuriperintö Tutkimus ja kehittäminen sekä tietoyhteiskunta Alueellinen työllisyyssopimus (Emilia Romagna) Yhdenvertaisuus Vaikutukset Uusien tai turvattujen työpaikkojen lukumääräisen arvion (katso varsinainen teksti) lisäksi muita toivottuja vaikutuksia ovat tuki 1 700 PK-yritykselle (Toscana) - - matkailijoiden hotelliyöpymisten lisääminen 200 000:11a (Umbria) - 450 000 m2 suuruisen joutomaan uudistaminen (Piemonte) - jätteenkäsittelykapasiteetin lisääminen 50 000-100 D00 tonnilla (Lombardia) - 120 opiskelijan kouluttaminen innovaatiotiedottajiksi (Lazio) Neuvotteluista saatu lisäarvo Italian viranomaisten kanssa Roomassa 4. - 8. marraskuuta 1996 käytyjen, kaikkia 11 ohjelma-asiakirjaa koskevien alkuneuvottelujen jälkeen käytiin erillisiä neuvotteluja jokaisen alueen kanssa. Näissä päästiin seuraaviin tuloksiin: - Ohjelma-asiakirjat on yksilöitävä tarkemmin jokaisen ohjelman strategioiden ja tavoitteiden kohdentamisen tehostamiseksi. - Rahoituksen tarkistaminen toimenpidekokonaisuuksittani. Erityisesti todettiin henkilöresurssitarpeiden ja teknologisen innovaation selvä aliarviointi. Tämän vuoksi sovittiin ESR-avun korottamisesta useimpien ohjelma-asiakirjojen kohdalla, jotta voitaisiin vähintään säilyttää edellisen kauden taso (keskimäärin 20 %). Lisätukea myönnettiin tutkimukselle ja teknologiselle innovaatiolle. - Toimintalinjojen uudelleenjärjestely jokaisessa ohjelma-asiakirjassa ottaen huomioon komission suuntaviivojen kanssa yhdenmukainen erityisesti innovatiivisten tietoyhteiskunta, työllisyyssopimukset) käyttöönotto. tekijöiden (mukaan lukien - Yhteisesti rahoitettavaksi ehdotetut tutkittiin yksityiskohtaisesti, etenkin niiden tukikelpoisuuden ja soveltuvuuden osalta. Italian viranomaiset ottivat yleisesti ottaen tyytyväisinä vastaan komission huomiot. toimenpidekokonaisuudet i*k - Ympäristönäkökohtiin kiinnitettiin erityistä huomiota ympäristöprofiilien valmistelun parantamiseksi, osoittimien määrällisen yksilöinnin ja vaikutuksen tehostamiseksi lisäämiseksi ohjelma-asiakirjojen valmistelussa ja toteuttamisessa. sekä ympäristöviranomaisten osallistumisen - Täydentävyyden ongelmaa käsiteltiin ja valtiovarainministeriön edustajat lupautuivat esittämään lisätietoja kaudelle 1997—1999 laskettuna aiemmin käytetyn mallin mukaisesti, sekä esittämään tarkkoja tietoja vuosilta 1994— 1995. lähestymistavan - Komission ehdottamia suuntaviivoja seuraten kiinnitettiin erityistä huomiota Italian yhtenäisten yhdennetyn ohjelma-asiakirjojen suunnittelemisessa, jolloin voitaisiin todennäköisesti luoda uusia työpaikkoja varsinkin uusien työllistämiskeinojen avulla. Lisäksi useimpiin ohjelma-asiakirjoihin on sisällytetty työllistämistuki. soveltamiseeen kaikkien (£<sr LUXEMBURG Taustaa Komissio hyväksyi 15. huhtikuuta 1997 Luxemburgin suuriruhtinaskunnan tavoitteen 2 mukaisesti tukikelpoisia Esch-sur Alzetten ja Capellen alueita koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan. Rahastoista saatava kokonaistuki (mukaan lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 siirretyt 1,771 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 9,837 miljoonaa ecua (EAKR 81 % ja ESR 19 %). Alueellinen kehittämisstrategia teollisuutta ja vähentämään sen perinteisesti voimakasta Uudelle ohjelmakaudelle ehdotetulla strategialla pyritään edelleen monipuolistamaan riippuvuutta alueen terästeollisuudesta. Strategia käsittää uusien yritysten houkuttelemisen alueelle tuki- infrastruktuuri mukaan lukien, sekä tuottavat investoinnit, ammatillisen koulutuksen, teknologian siirron. Erityistä huomiota tutkimus- ja kehittämistoiminnan sekä kiinnitetään ympäristön laadun parantamiseen Kehittämisen toimintalinjat Edellä kuvatun strategian noudattamiseksi hyväksyttiin viisi toimintalinjaa, joita yhteisö osarahoittaa. sekä tukeminen taloudellisten Innovaatio yrityksissä Kehityksen monipuolistaminen Ympäristön suojeleminen ja parantaminen Alueellisen työllistämisen vakauttamisen ja kasvun tukeminen henkilöresursseja kehittävillä toimilla Tekninen avunanto rakenteiden toiminnan ja Vaikutukset Ohjelma-asiakirjassa mainittuihin toivottuihin vaikutuksiin lukeutuu noin 700-900 työpaikan luominen tai turvaaminen. Määrällisiä ympäristötavoitteita on asetettu myös kehittämisen toimintalinjalla 3: ympäristön suojeleminen ja parantaminen. U> Neuvotteluista saatu lisäarvo Luxemburgin viranomaisten ehdotuksissa oli jo huomioitu komission tavoite 2 -ohjelmia koskevat suuntaviivat. Lisäksi neuvotteluissa Luxemburgin viranomaisten kanssa päätettiin alkuperäisiin ehdotuksiin tehtävistä seuraavista muutoksista: Ehdotettujen toimenpidekokonaisuuksien lukumäärää pienennettiin strategian paremman johdonmukaisuuden takaamiseksi. Jokaisen toimenpidekokonaisuuden ja koko ohjelman osalta laadittiin hankkeiden valintaan liittyvät arviointiperusteet (työllistäminen huomioon ottaen) ja määrälliset tavoitteet; määrälliset tavoitteet koskivat sekä suorasti että epäsuorasti syntyvien työpaikkojen lukumäärää. Arvioidaan, että ohjelma- asiakirjan sisältämien toimien seurauksena ohjelma-alueilla syntyy tai säilyy 700-900 työpaikkaa. Laadittiin täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä, jotta toimenpiteiden vaikutusta paikallisiin yrityksiin voitaisiin tehostaa. Toimintalinjalla 3 "Ympäristön ympäristöosoittimista määrättiin toimenpidekokonaisuuksia tuettiin (esim. autojen kierrättäminen). Joitakin ennalta suojeleminen ja parantaminen" ehkäiseviä Toimintalinjaa 4 "Alueellisen työllistämisen vakauttamisen ja kasvun tukeminen henkilöresursseja kehittävillä toimilla" tarkistettiin ja siinä viitataan suoraan työllisyyssopimusten toimiin, täytäntöönpanoon ja paikallisten palvelujen tukemiseen. yhdenvertaisuutta edistäviin Ehdotuksia investoinneista tiettyihin "raskaisiin" infrastruktuureihin ei hyväksytty. Uff- ALANKOMAAT Taustaa Komissio hyväksyi 26. toukokuuta 1997 viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jotka koskivat Alankomaissa sijaitsevia alueita Arnhem-Nijmegen, Zuidoost Brabant, Zuid Limburg, Twente ja Groningen-Drenthe. Rakennerahastoista saatava kokonaistuki (mukaan lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 siirretyt 80 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 442 miljoonaa ecua (EAKR 66 % ja ESR 34 %) ja jakautuu seuraavasti. miljoonaa ecua miljoonaa ecua Arnhem-Nijmegen Zuid Limburg Groningen-Drenthe 77 66 113 Zuidoost Brabant Twente 107 79 Alueellinen kehittämisstrategia Alankomaiden kaikkien ohjelma-asiakirjojen strateginen kokonaistavoite on kestävä taloudellinen kehitys sekä uusien työpaikkojen luominen ja elämänlaadun parantaminen ympäristöä vahingoittamatta. Arnhem-Nijmegenin ohjelma-asiakirjassa korostetaan alueen strategista sijaintia merkittävien kuljetusreittien varrella. Zuidoost Brabantin strategiassa painotetaan PK-yrityskeskittymien ja uusien teknologioiden merkitystä. Kehittämisen toimintalinjat Strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelma-asiakirjoissa keskitytään seuraaviin toimintalinjoihin: W Arnhem-Nijmegen • "Euro-kauppasatama'1 (kuljetus- ja jakelutoimintojen laajentaminen ja kaupalliset palvelut) • Teollisuus ja innovaatio • Matkailuja (taloudellinen) kaupunki-ilmapiiri. Zuid Limburg • Teollisuus ja siihen liittyvät palvelut • Liikenne ja logistiikka • Osaamisen kehittäminen ja siirto • Matkailu ja elinympäristö Groningen-Drenthe • Teollisuus, yrityspalvelut ja matkailu • Tuottava ympäristö ja kaupunkitalous Zuidoost Brabant • Teollisuusrakenteen vahvistaminen • Matkailu, elin-ja liiketoimintaympäristö Twente • Liikenne ja jakelu • Teollisuus • Matkailu Vaikutukset Tärkeimpiä toivottuja vaikutuksia ovat bruttoaluetuotteen kasvu Twentessa, Zuidoost Brabantissa ja Groningen-Drenthessä sekä yritysten voittomuutto alueelle (Twente ja Groningen-Drenthe). Arvioitujen uusien lukumäärä vaihtelee 11 400:sta (vakituisia ja määräaikaisia) Groningen-Drenthessä 2 000:een vakituiseen työpaikkaan Zuidoost-Brabantissa. Kaikissa ohjelma-asiakirjoissa on yksilöity koulutustavoitteet, työttömän kouluttamisesta Groningen-Drenthessä 3 330:n työssäkäyvän ja 2 220 työttömän kouluttamiseen Arnhem-Nijmegenissä jotka vaihtelevat 17 500 työssäkäyvän ja 9 500 työpaikkojen Neuvotteluista saatu lisäarvo Komission PO XVI esitteli kesäkuussa 1996 ohjelmakautta 1997—1999 koskevat komission suuntaviivat yhteisessä kokouksessa, johon osallistuivat PO XVI, kansalliset viranomaiset sekä Alankomaiden viiden tavoite 2 -alueen edustajia. Alankomaiden viranomaisten esitellessä komissiolle 23. syyskuuta 1996 viisi ohjelma-asiakirjaa monet komission esittämistä toimintalinjoista oli otettu huomioon, etenkin työllistäminen, yrityksiin suuntautuvat toimet ja tuottavat investoinnit. to Seuranneissa neuvotteluissa komissio korosti, että uudet suuntaviivat olisi otettava huomioon mahdollisimman konkreettisesti. Perusinfrastruktuurien tuen osuutta vähennettiin huomattavasti ja ne sallittiin ainoastaan jos ne olivat tuottoisia ja jos pystyttiin osoittamaan selvä ja suora yhteys taloudelliseen toimintaan ja työllistämiseen. lisäsi yrityksiin (lähinnä PK-yrityksiin) Infrastruktuurien osuuden pienentäminen suuntautuvien toimien sekä T&K-toimintaan kohdistettujen toimien osuutta. Taitojen kohentamiseen työvoiman ammatillisen koulutuksen johtanut mukauttamiseen henkilöresursseihin liittyvien toimenpidekokonaisuuksien lisääntymiseen uusissa ohjelmissa ja huonoimmassa asemassa oleville henkilöryhmille suunnattujen paikallisten työllistämisaloitteiden tukemiseen. ja voimakkaammin, mikä keskityttiin on luovien toimien Työpaikkoja tärkeyttä korostettiin sisällyttämällä ohjelmaan jokaista toimenpidekokonaisuutta koskeva fyysinen osoitin sekä jokaisen hankkeen osalta on osoitettava määräys, työllisyysvaikutus. Lisäksi myönteinen muutos verrattuna ensimmäiseen ohjelmakauteen oli paikallisia työllistämisaloitteita koskevien toimien ottaminen käyttöön. jonka mukaan Ympäristöraportoinnissa otettiin käyttöön tiukat ehdot kuten alueen käsittelevä ympäristövaikutuksia hankkeiden ja ympäristöprofiili vuosikertomus. Kautta 1994—1996 koskevien neuvottelujen aikana komissio tuki alueellisten teknologiasuunnitelmien laatimista. Nämä toteutetaan tavoitteen 2 toisen ohjelmakauden aikana vuosina 1997—1999. Ohjelmien suunnittelua tarkennettiin, toisin sanoen pyrittiin parempaan ja johdonmukaisuuteen sosioekonomisen analyysin sekä toimenpidekokonaisuuksien välillä, ja toisaalta eri rahastojen välillä komission tukiessa EAKR:n ja ESR:n yhteisten hankkeiden käynnistämistä. Esimerkkinä jälkimmäisestä mainittakoon Groningen-Drenthen ohjelma, jossa Emmenissä sijaitsevaa eläintarhaa koskeva hanke hyväksyttiin sillä ehdolla, että siihen sisällytettiin ESR-koulutushankkeita että Zuidoost Brabantin ohjelmissa on yhdistetty erityisiä henkilöresurssitoimia niiden alueellisen kehittämisen toimintalinjoihin ja uusiin työllistämiskeinoihin. Sekä Limburgin toimintalinjojen S~£> SUOMI Taustaa Komissio hyväksyi 24. huhtikuuta 1997 Suomen rakennerahastojen tavoitetta 2 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YO A) ohjelmakaudelle 1997—1999. Rakennerahastoista saatava kokonaistuki (mukaan lukien ohjelmakaudelta 1995—1996 siirretyt 16,145 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 135,293 miljoonaa ecua (EAKR 78 % ja ESR 22 %) ja jakautuu seuraavasti. Varsinais-Suomi Satakunta Päijät-Häme Keski-Suomi miljoonaa ecua 6,782 30,250 27,473 24,758 Kymenlaakso Itä-Uusimaa Etelä-Karjala Keski-Pohjanmaa 14,465 1,579 17,146 8,654 Alueellinen kehittämisstrategia Ohjelmakaudella 1997—1999 kehittämisstrategia tavoite 2 -alueille kattaa työpaikkojen luomisen ja kehittämisen sekä elinkeinorakenteen monipuolistamisen yritysten kilpailukyvyn ja työvoiman osaamisen parantamisen kansainvälisen yhteistyön lisäämisen Työllistämisnäkökulman korostamiseksi työllistämisvaikutus on myös yksi ratkaisevista arviointiperusteista hankkeita valittaessa. Kehittämisen toimintalinjat Ohjelma sisältää kolme pääasiallista toimintalinjaa. • Yritystoiminnan lisääminen, kehittäminen ja kansainvälistäminen. • Osaamisen ja teknologian tason nostaminen. • Yhdyskuntarakenne, ympäristöjä matkailu. S'A Vaikutukset Uusien tai turvattavien työpaikkojen määrällisten tavoitteiden (katso varsinainen teksti) lisäksi ohjelman muita tavoitteita ovat: - 2 900 uuden PK-yrityksen perustaminen - 1 020 uuden, naisjohtoisen yrityksen perustaminen - 400 alihankinta-, yhteistyö- tai verkostosopimusta - työllistymismahdollisuuksien parantaminen kouluttamalla 8 300 henkilöä Neuvotteluista saatu lisäarvo Ohjelman neuvottelu uudelleen (Suomen kohdalla vain kahden vuoden jälkeen) oli hyödyksi monella tapaa. Tavoite 2 -ohjelman toimintalinjoissa tämä näkyi seuraavasti: - työllisyysvaikutukset nostettiin etusijalle hankkeita valittaessa; valintaperustetta pyritään soveltamaan käytännössä entistä paremmin - muut tavoite 2 -ohjelman toimintalinjat (innovaatio, yhdenvertaisuus ja ympäristö) selkiytyivät ja ne asetettiin ratkaiseviksi arviointiperusteiksi hankkeita valittaessa infrastruktuureille myönnettävän - prosentista selvittämisestä lainarahoituksen saamiseksi EIP:Itä. 10 prosenttiin talousarviosta; tuen osuus vähennettiin 13 sovittiin mahdollisuuksien Muita merkittäviä seikkoja ovat: - ohjelman suuntautuminen alhaalta ylöspäin - mahdollisuus yksinkertaistaa ohjelman rakennetta - kumppanuussääntöjen selventäminen päätöksenteossa - ylimääräisten ennakko-ja jälkiarviointien myötävaikutus - "kiellettyjen" aiheiden käsittely (esimerkiksi mahdollisuus siirtää varoja huonosti - menestyviltä alueilta paremmin menestyville) tarve yksinkertaistaa kansallisen luoda mahdollisuuksia yrityksille suunnatuille innovatiivisille rahoituspaketeille kuten apurahan ja lainoille infrastruktuurin tukemiseen lainarahoituksen yhdistelmille sekä EIP:n myöntämille rahoituksen budjettijärjestelyjä ja - valvontajärjestelmän osoittautuminen riittämättömäksi kun vanha ohjelma oli lopetettava - mahdollisuus alueiden välisiin hankkeisiin TL- YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Taustaa Komissio hyväksyi 3. huhtikuuta 1997 ja 11. heinäkuuta 1997 välisenä aikana 13 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, tavoitteen 2 tukikelpoisia alueita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Rahastoista saatava kokonaistuki (mukaan lukien ohjelmakaudelta 1994—1996 siirretyt 155 miljoonan ecun suuruiset käyttämättömät varat) on suuruudeltaan 2 676 miljoonaa ecua (EAKR 75 % ja ESR 25 %) ja jakautuu seuraavasti: jotka koskivat miljoonaa ecua Itä-Lontoo ja Lee Valley East Midlands Itäinen Skotlanti Gibraltar Suur-Manchester, Lancashire, Cheshire Etelä-Walesin teollisuusalue Koillis-Englanti 101,7 Plymouth 113,7 Thanet 139,9 West Midlands 6,0 West Cumbria ja Furness 404,8 Läntinen Skotlanti 254,4 Yorkshire ja Humberside 378,4 38,6 22,4 448,2 32,4 334,5 400,7 Alueelliset kehittämisstrategiat Useissa tapauksissa alueen sosioekonominen tilanne ei ollut muuttunut oleellisesti ja näin ollen ohjelmien strategiset tavoitteet ja niihin sisältyvä näkemys oli sama kuin edellisellä ohjelmakaudella. Kuitenkin strategisen kehittämisen toimintalinjoihin on tehty muutoksia ohjelmakauteen 1994—1996 verrattuna seuraavasti: tarpeeseen Strateginen alueellinen kehittäminen sisältää uuden kehittämisen toimintalinjan luoda yhtenäinen useimmilla tavoite 2 -alueilla. Näin vastataan aluepohjainen toimintamalli, jossa keskitytään mahdollisuuksia omaaviin alueisiin ja jonka avulla tehdään merkittäviä investointeja alueen työllistämismahdollisuuksien kasvattamiseksi. Koillis-Englaunissa ohjelmakauden 1994—1996 painopiste on investoinnista siirtynyt yritysten kehittämisestä strategiseen alueelliseen uudistamiseen. Tämä uusi toimintalinja tarjoaa suoran yhteyden yhteisön taloudelliseen kehittämiseen, koska se sisältää merkittäviä kehittämistoimia, ja työllistämis- koulutusmahdollisuuksia alueen kaikkein taantuneimpien yhteisöjen asukkaille. ja sisäänpäin suuntautuvasta optimoida voidaan joiden avulla - Yhteisön taloudellinen kehittäminen Thanetissa on otettu käyttöön uusi kehittämisen toimintalinja yhteisön taloudellisen kehittämisen osalta (mukaan lukien paikallisen kapasiteetin lisääminen uudistamishankkeiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi) kun taas Etelä-Walesin teollisuusalueella nykyisiä paikallisia kehittämistoimia on vahvistettu, ja ne käsittävät tällä hetkellä selkeän painopistealueen. 53 toimenpidekokonaisuudet West Cumbriassa Muita strategisia muutoksia ovat esimerkiksi painopisteen siirtyminen infrastruktuurista työllistämiseen, ehkä kaikkien selvimmin Gibraltarilla, jossa ohjelma ei enää keskity pelkästään infrastruktuuriin; täsmennetymmät PK-yrityksiin ja Furnessissa; suuntautuvat tavoitteiden itäisessä Skotlannissa; matkailuun keskittyminen keskittyminen edistämiseksi mukauttaminen sovellettuun tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja innovaatioon läntisessä Skotlannissa; katsaus matkailualan koulutuksen ja painotuksiin paikallisten ja työnvälitystoimistojen perustaminen useilla ohjelma-alueilla. laatuun, vaikutuksiin ja Itä-Lontoossa; Skotlannissa, työllistämisen strategisten läntisessä itäisessä Kehittämisen toimintalinjat Edellä mainitut mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan yhtenäiset ohjelma- asiakirjat sisältävät seuraavia toimintalinjoja: • toimet PK-yritysten tukemiseksi, mukaan lukien perustamistuki sekä PK-yritysten kasvun, kilpailukyvyn ja yrityslähtöisten mahdollisuuksien kehittäminen tietopohjaiset teollisuudenalat, korkea teknologia, T&K sekä innovaatio • • matkailu ja kulttuurin alat • strateginen alueellinen kehittäminen • yhteisön taloudellinen kehittäminen Toivotut vaikutukset Kaikissa ohjelma-asiakirjoissa on esitetty ennakkoarvioita ohjelmien vaikutuksista, mukaan työpaikkojen nettolisäyksestä sekä useita määrällisesti yksilöityjä fyysisiä ja taloudellisia tuloksia. lukien arvio ohjelma-alueen Neuvotteluista saatu lisäarvo Yhdistyneen kuningaskunnan yhtenäiset ohjelma-asiakirjat kaudelle 1997—1999 syntyivät yksityiskohtaisten neuvottelujen tuloksena. Neuvotteluihin osallistui edustajia toisinaan kokouksiin osallistui jopa yli 200 henkilöä. kaikilta ohjelma-alueilta, sisältyy nyt ansiosta kaikkiin ohjelma-asiakirjoihin Yhteisten neuvottelujen perinteisesti huomattavasti erityisistä analyysi parempi sosioekonomisista oloista, ja mahdollisuuksista. Alueita kannustettiin keskittämään kehittämisstrategiansa todellisiin toimintalinjoihin, sillä osa ohjelma- asiakirjoista sisälsi vähemmän toimintalinjoja kuin ohjelmakaudella 1994—1996. Näin pystytään keskittymään voimakkaammin alueen todellisiin muutostekijöihin. Erityisesti voidaan korostaa seuraavia seikkoja: teollisten tarpeista alueiden - Jokaisen toimintalinjan osana toteutettavien taloudellisten kehittämistoimien täsmällisempi jokaisen toimenpidekokonaisuuden soveltamisalaa ja toivottavia tuloksia. määrittely, paremmin selventää joka *v - "Pehmeiden" ja "kovien" toimenpidekokonaisuuksien yhdentäminen (EAKR) kunkin toimintalinjan osalta ottaen huomioon henkilöresurssien kehittäminen (ESR). Kaikissa uusissa ohjelma-asiakirjoissa toimintalinjoissa yhdistetään eri rakennerahastojen rahoittamia toimenpidekokonaisuuksia. - Vastuualueiden selkiyttäminen alueellisissa kumppanuussuhteissa kunkin toimintalinjan strategisen toteuttamisen osalta. - Enemmän rahoitusta kohdennettava sellaisiin toimenpidekokonaisuuksiin, joiden avulla voidaan luoda hyviä työpaikkoja alueille. EAKR:n tukea "kovalle" infrastruktuurille sen sijaan vähennetään 65 prosentista kauden 1994—1996 Ohjelmissa arviolta 52 prosenttiin kaudella 1997—1999. jonka - Selkeä vaatimus kumppaneille työmarkkinatiedotuksen parantamisesta, sekä työmarkkinoiden vastaanottavuudesta ESR:n hankkeiden ja ohjelman seurauksena parannettaisiin mahdollisuuksia kehittämisen osalta, myönteiseen työllisyyskehitykseen. Tätä työtä valvoo jokaisella alueella uusi työmarkkinastrategiaryhmä, joka antaa keskeisiä kysymyksiä ja paikallisten sekä päättää ESR:n työmarkkinoiden kehityssuuntia koskevia neuvoja laadullisista rahoituksen osalta erityisistä alueellisista, toimintalinjoista. Lisäksi tämä ryhmä edistää ESR:n hankkeiden yhdentämistä tavoitteiden 2 ja 3 kohdealueilla sekä ESR:n ja EAKR:n hankkeiden yhdentämistä jokaisella alueella temaattisista ja Yksityiskohtaisempien Euroopan aluepolitiikkaan liittyvien suuntaviivojen kohdalla Yhdistyneen kuningaskunnan tavoite 2 -alueita koskevissa ohjelma-asiakirjoissa saavutettiin seuraavanlaisia parannuksia: toimintalinjaksi, johon kuuluvat paremmin määritellyt - Jokaisessa ohjelma-asiakirjassa PK-yritysten kehittäminen on noussut erityiseksi toimet yritysten perustamisen, kehittämisen ja kasvun tukemiseksi kaikissa vaiheissa sekä riskipääoman saannin helpottaminen alueellisesti. Tällä tavoin pystytään tehokkaammin keskittymään PK-yritysten tukemiseen kuin aikaisempien ohjelmien melko yleisluontoisen "yritystoiminnan kehittämisen" avulla. Kaiken kaikkiaan PK-yritysten kehittämiseen suunnataan nyt noin 30 prosenttia rakennerahastoista Yhdistyneen -alueille myönnettävästä kokonaisrahoituksesta. kuningaskunnan tavoite 2 optimaaliseen 'tutkimus ja teknologinen - Erityistä huomiota on kiinnitetty toimintalinjan ohjelmissa kehittäminen" edellisellä alueellisesta teknologiasuunnitelmasta opittuja asioita. Jokaiseen ohjelmaan sisältyy uusia toimia, joilla helpotetaan kyseisten alueiden tietoyhteiskunnan tarjoamien taloudellisten kehittämismahdollisuuksien toteuttamista. hyödyntämällä kokeillusta ohjelmakaudella toteuttamiseen tietyillä alueilla - Komission kannustamana alueet ovat selvästi kohentaneet jokaisessa tavoite 2 -alueen ohjelma-asiakirjassa mainittua ympäristöprofiilia sekä selvittäneet tapoja, joilla ohjelmien ympäristövaikutuksia mitataan. - Alueet ovat vastanneet komission korostamaan yhdenvertaisuuden kehittämiseen monin tavoin. Kaikille ohjelma-asiakirjoille on yhteistä alueen työmarkkinaolojen parempi analysointi, josta sukupuolten väliset erot käyvät selvemmin ilmi kuin kauden 1994— 1996 selvityksistä. Jotkut ohjelma-asiakirjat sisältävät määrällisiä tavoitteita (esimerkiksi "naisten johtamien uusien PK- yritysten prosentuaalinen osuus") toimille. Joissain asiakirjoissa ehdotetaan yhdenvertaisuutta käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän perustamista osana ohjelman hallinnollisia järjestelyjä. tietyille a Toivottu työllistävä vaikutus jäsenvaltioissa - Tavoitteen 2 YOA:t (1997-99) - LIITE 4 Tilapäiset työpaikat 1 Uudet tai turvatut työpaikat 120 4. 100 13. 986 14. 049 6. 255 20. 193 40. 350 106. 115 14. 457 2. 348 114. 224 93. 500 15. 780 147. 459 116. 359 570 43. 762 341. 873 874. 552 Julkiset kustannukset (yhteisö + kansalliset tahot) keskimäärin 23. 172 59. 454 15. 865 22. 450 22. 669 30. 567 18. 646 41. 111 25. 932 15. 096 20. 558 nettotyöpaikkaa kohti (ecua) EU:n keskimääräiset kustannukset nettotyöpaikkaa kohti (ecua) 10. 259 29. 060 7. 640 11. 116 8. 510 13. 244 7. 318 17. 258 10. 103 6. 992 9. 158 ^ *¥ Keskimääräiset julkiset kustannukset nettotyöpaikkaa kohti1 uusia työpaikkoja luovien toimien osalta (ecua) EU. n keskimääräiset kustannukset nettotyöpaikkaa kohti uusia työpaikkoja luovien toimien osalta (ecua) 7. 226 24. 251 5. 466 4. 475 7. 196 6. 065 7. 107 6. 521 6. 219 6. 154 16. 177 51. 006 11. 181 9. 159 16. 811 15. 698 21. 842 17. 484 13. 305 13. 847 VIITTEET 1 Tanskan, Suomen ja Luxemburgin kohdalla tilapäisten työpaikkojen lukumäärää ei ole arvioitu. 2 Suomen kohdalla työpaikkoja koskevat tiedot eivät liity toimiin tai painopistealueisiin eikä niitä sen vuoksi ole sisällytetty kokonaislukuihin tai jatkoanalyyseihm. Lähde: Ohjelma- asiakirjat kaudelle 1997-1999 Liite 5 ALUEELLISIIN JA PAIKALLISIIN TYÖLLISYYSSOPIMUKSIIN LHTTYVAT HANKKEET (TAVOITE 2 -ALUEET) Maa : Alue Tavoite Asukasluku Työttömyys aste Tärkeimmät kumppanit Saksa Bremen 4 + 2 679 900 15,6 % Osavaltioiden hallitukset, valtionhallinnon yksiköt, kauppa- ja yritykset, teollisuuskamari, työntekijöiden ammattiliitot, PK-yritykset, järjestöt, kansalaisjärjestöt, oppilaitokset, tutkimus- ja tiedelaitokset pankit, a Saksa Nordrhein-Westfalen kolmen sopimuksen verkosto Ruhrin alueelle Espanja Cataluna: Vallès occidental 2 2 3 376 000 15,70 % Osavaltion kaupungit, hallitus, yritykset, kauppakamarit, teollisuus ja ja korkeakoulut tutkimuslaitokset, ammattiliitot kauppa, 680 000 13,70 % edustajat, Alueen ammattiliitot, yritykset, korkeakoulut, kauppa- ja teollisuuskamarit toimintojen uudelleenjärjestäminen, Toimintasuunnitelman toimintalinjat (alustava]! Aineettomien kasvutekijöiden kuten parantaminen, osaamisen uudenlaisten ja tukeminen luomisen työpaikkojen erityisesti PK-yrityksissä. Työaikojen työnhakijoiden työhönpääsymahdollisuuksien parantaminen Innovaatiota ja teknologiaa teollisille palveluiden alueille, esimerkkihanke, kehittämisen erikoistuneen logistiikkaan Niederrheinin alueen houkuttelevuuden lisääminen Määrällisten ja vaikutus- toimintatavoitteiden määritteleminen jokaisen työllistämishankkeille; ongelman riittävän osalta toimintatason määritteleminen sekä paikallisella että alueellisella tasolla; tiiviin varmistaminen rakennerahastojen seurantakomitean kanssa yhteistyön uusien Ranska Champagne-Ardenne : Pointe des Ardennes 2 + 3 35 000 21% Työllistämiskomitea, kuntien väliset rakenteet, "paikallisuus"' Uusien työllistämiskeinojen luominen matkailun ja vapaa-ajan, henkilökohtaisten ja kulttuuriperinnön uudenaikaistamisen aloilla palveluiden ALUEELLISIIN JA PAIKALLISIIN TYÖLLISYYSSOPIMUKSIIN LIITTYVÄT HANKKEET (TAVOITE 2 -ALUEET) Ranska Nord-Pas de Calais: Roubaix Ranska Italia Pays de Loire: Saint-Herblain Abruzzi: Sangro Aventino 2 + 3 418 975 17,7 % Työllistämiskomitea viranomaiset ja paikalliset 2 + 3 64 000 16,5 % Paikalliset viranomaiset, koulutusta tarjoavat tahot, järjestöt, yritykset l j a2 132 000 10% Maakunnat, kunnat, vuoristoyhteisöt, kauppakamarit, ammattiliitot, liike- elämän järjestöt, kulttuurijärjestöt Italia Emilia/Toscana/Umbria: Keski-Apenniinit 2 335 000 1 1% Paikallisten viranomaisten edustajat (\Tioristovhteisöt, maakunnat), kauppakamarit, järjestöt (maatalous, matkailu, teollisuus), ammattiliitot työn työt, Uusien työllistämismahdollisuuksien kehittäminen suurten yritysten avulla osaamista parantamalla ja jakamalla työtä uudelleen. Yksilöllisten palvelujen kehittäminen jokapäiväiseen elämään, ympäristöön liittyvät jakaminen, mikroyritykset ja "uudet ammatit": ainakin kymmenen merkittävää kokeilua jokaisen aihepiirin kohdalla tuotantokapasiteetin PK-yritysten nostaminen, etenkin koneenrakennuksen alalla; yrityksille tarjottavien palvelujen laajentaminen, matkailumahdollisuuksien kehittäminen, laajentaminen henkilöpalvelualalla Yritystoiminnan yhdennetyt matkailunedistämishankkeet, koulutus, siirto, historiallisen ja taiteellisen perinnön vahvistaminen, alkuteollisuuden tuotantoprosessien tehostaminen kehittäminen, teknologian toiminnan ALUEELLISIIN JA PAIKALLISIIN TYÖLLISYYSSOPIMUKSIIN LHTTYVAT HANKKEET (TAVOITE 2 -ALUEET) Luxemburg Dudelange: CLE 2 16 500 4,00% työllisyys- kaupungin sosiaalitoimi, Kunta, ja työvoima-, talousministeriöt, opetusministeriön ammatillisen koulutuksen yksikkö, paikallinen työvoimaosasto, ja käsityöalan teollisuus, kaupan liitto Työvoimakeskus, työnantajien koulutuspalvelut ammattiliitot, kunnat, järjestöt, ja tukitoimintojen Ohjaus- työllistämisaloitteita perustaminen varten, opetusministeriön järjestämät kurssit, toimet naisten työhön paluun helpottamiseksi, työllisyysviikon järjestäminen, jaksotettu koulutus. toimintamallien avulla, ja yhteistyön Yhdennettyjen luominen työpaikkojen luominen työttömyyden vähentäminen Uusien pitkäaikaistyöttömille työpaikkojen luominen 1 130 000 12,5 % 2 290 424 5,6 %• Alueen edustajat, teollisuuden kaksi puolta Alankomaat Limburg Alankomaat Noord-Brabant 2 (tavoite aluetta laajempi) 2 (tavoite aluetta laajempi) r Suomi Lahti 2 197 707 21,6% kaupunki, Lahden viranomaiset, järjestöt paikalliset tilojen yrittäjien ja voimavarojen Koulujen työllisyyden käyttäminen verkoston lisäämiseksi, työpaikkojen laajentaminen, palvelujen luominen osalta yhteistyön kehittäminen, kumppanuussuhteiden luominen yritystoiminnan kehittäminen avustavien kotimaassa, ja ISSN 1024-4492 KOM(97) 524 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 10 13 Luettelonumero : CB-CO-97-539-FI-C ISBN 92-78-25971-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg