title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén -De nya regionala programmen 1997-1999 inom ramen för mål 2 i gemenskapens strukturfonder - fokusering på skapande av arbetstillfällen

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
European Social Fund
job creation
regional planning
structural policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 11. 1997 KOM(97) 524 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN De nya regionala provrummen 1997 - 1999 inom ramen för mal 2 i gemenskapens strukturfonder fokusering pa skapande av arbetstillfällen INNEHÅLLSFÖRTECKNING I INLEDNING Meddelandets syfte Två separata programperioder II RAMEN FÖR DE NYA PROGRAMMEN Det informella ministermötet i Madrid Stödberättigade regioner Finansiering Riktlinjerna för mål 2 III PROGRAMMENS INNEHÅLL OCH KVALITET Referensram Det mervärde som förhandlingarna gar Analys av utvecklingsprioriteringarna IV SLUTSATSER BILAGA 1 BILAGA 2 BILAGA 3 BILAGA 4 BILAGA 5 Resursfördelning per fond Uppdelning i utgiftskategorier Faktablad för varje medlemsstat Förväntade effekter på sysselsättningen Territoriella och lokala sysselsättningspakter SI I. INLEDNING Meddelandets syfte - en översikt över de nya mål 2-programmen Under det första halvåret 1997 godkände kommissionen de 65 nya samlade programplaneringsdokumenten och, när det gällde Spanien, en ram för gemenskapsstödet för industriregioner på tillbakagång (mål 2). Detta meddelande tar upp de viktigaste inslagen i det gemenskapsstöd som planeras till förmån för Det mål 2-regionerna under den andra programperioden 1997-1999. kompletterar ett liknande dokument som behandlar de program för både mål 1 och 2 vilka godkändes 19941. De samlade programplaneringsdokumenten för Sverige och Österrike har emellertid inte inkluderats i det här meddelandet eftersom dessa två medlemsstater valde en femårig programperiod 1994-1999 för mål 2. Översikter över dessa länders mål 2-program återfinns i ett separat meddelande från kommissionen2 som omfattar alla de nya medlemsstaterna. regionerna, och i de mottagande Med utgångspunkt i ett parallellt studium av texterna sammanfattas i meddelandet den effekt som gemenskapsstödet enligt mål 2 förväntas ta på den ekonomiska utvecklingen särskilt effekterna på sysselsättningen, samt i vilken utsträckning hänsyn har tagits till de politiska prioriteringar för mål 2 som kommissionen har skisserat i den vägledning som har överlämnats till medlemsstaterna3. Riktlinjerna för mål 2-åtgärder avspeglar unionens allmänna sysselsättningsstrategi som kommer till uttryck exempelvis i i kommissionens Amsterdamresolutionen från juni 1997 vari slogs fast att åtgärder för att bekämpa arbetslösheten skall prioriteras. eller mer nyligen förtroendepakt sysselsättning, för en uppdelning i utgiftskategorier Fördelningen av medel mellan fonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, ERUF, och Europeiska socialfonden, ESF) anges för varje region för sig i bilaga 1 medan i bilaga 2. Huvudkomponenterna i medlemsstaternas programplaneringsdokument anges i bilaga 3 varvid särskilt tas upp regionala utvecklingsstrategier, prioriteringar samt åtgärdernas förväntade effekter. Bilaga 4 ger en övergripande bedömning av förväntade resultat i fråga om skapande och bevarande av arbetstillfällen, och i bilaga 5 slutligen, återfinns en förteckning över de territoriella och lokala sysselsättningspakterna i mål 2-regionerna. återfinns 1 KOM (95) 111 slutlig av den 29 mars 1995. De nya regionprogrammen under målområde 1 och 2 i gemenskapens stnikturfonder 2 Meddelande från kommissionen om genomförandet av EU:s regionalpolitik i Österrike, Finland, och Sverige. KOM (96) 316 slutlig av den 3 juli 1996. 3 C(96)952 slutlig av den 29 april 1996, Vägledande not om verksamheter i industriområden på tillbakagång (mål 2) för andra programperioden 1997-1999. Två separata programperioder - beaktande av nya prioriteringar I syfte att göra förfarandet för beslutsfattandet så enkelt som möjligt för den nya programperioden för mål 2, studerade kommissionen möjligheten att förlänga programplaneringsdokumenten för 1994-1996 till slutet av 1999. Därvid beaktades särskilt de synpunkter som fördes fram vid det informella ministermötet i Venedig den 3-4 maj 1996 om önskvärdheten att uppnå kontinuitet i mål 2- i enlighet med artikel 9. 6 i åtgärdema. Beslut fattades dock om att ramförordningen två separata programperioder för mål 2. Kommissionen ansåg också att detta tillvägagångssätt var bäst vad gäller strävan att uppnå effektiv ekonomisk förvaltning samtidigt som det också gav störst möjlighet att höja programmens kvalitet och effektivitet mot bakgrund av riktlinjerna för mål 2 (se nedan), och särskilt när det gäller skapande av arbetstillfällen. fortsätta verksamheten på grundval av fl. RAMEN FOR DE NYA PROGRAMMEN Det informella ministermötet i Madrid - en preliminär debatt Genom de förändringar som gjordes 1993 som en del av översynen av förordningarna om strukturfonderna fastställdes en metod för urval av mål 2- regioner som huvudsakligen var baserade på behovet av nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. Därmed krävdes långdragna förhandlingar för att nå enighet om listan över stödberättigade regioner och därefter för att nå enighet om programplaneringsdokumenten för mål 2 för perioden 1994-1996. Detta innebar att slutliga diskussioner inte kunde äga rum förrän under det andra halvåret 1994, där vissa medlemsstater ansåg att bristande klarhet när det gällde kommissionens prioriteringar för mål 2 hade förvärrat förseningarna. Det informella mötet mellan ministrarna ansvariga för regionalpolitik och fysisk planering som ägde rum i Madrid i slutet av 1995 gav i detta sammanhang tillfälle till en preliminär debatt om den andra programperioden för mål 2 1997-1999. Samtidigt som medlemsstaterna i princip stödde strukturfondernas ökade koncentration av resurser till de värst drabbade områdena, var de eniga om att en kompletterande tematisk koncentration utgjorde det främsta kravet vid den tidpunkten, särskilt när det gällde åtgärder som på kort eller medellång sikt har en sysselsättningsskapande effekt. stödja medlemsstaterna i programplaneringsarbetet genom att så snart som möjligt informera dem om sina prioriteringar. Kommissionen uppmanades att Stödberättigade regioner - kontinuitet med den föregående perioden Den lista över stödberättigade regioner enligt mål 2 som upprättades för perioden 1997-1999 var i stort sett oförändrad jämfört med den föregående perioden 1994- 1996 frånsett några mindre förändringar inom vissa medlemsstater4. Den procentuella andel av befolkningen som var berättigad till stöd enligt mål 2 förblev emellertid oförändrad inom varje medlemsstat och därför var den totala täckningen för mål 2 densamma som under 1994-1996, nämligen 16,4 % av Europeiska unionens befolkning. Finansiering - ökade resurser I linje med den budgetprofil för strukturfonderna som godkändes vid Europeiska rådets möte i Edinburg 1992 uppgår de medel som står till förfogande 1997-1999 till cirka 8,2 miljarder ecu (i 1997 års penningvärde). Detta innebär en faktisk ökning med 13,8 % jämfört med den föregående programperioden 1994-1996. Enligt preliminära beräkningar kommer ett belopp på omkring 859 miljoner ecu av outnyttjade medel att överföras från den föregående perioden och detta belopp har också lagts till totalsumman. Såsom framgår av tabellen nedan varierar den andel outnyttjade resurser som överförs från 1994-1996, från mellan 23 och 26 % för Finland (1995-96), Italien, Luxemburg och Nederländerna till mellan 5 och 7 % för Danmark, Tyskland och Förenade kungariket Detta innebär att i genomsnitt omkring 12 % av outnyttjade resurser från 1994-1996 överförs till 1997-1999. De totala medel som finns tillgängliga för den andra programperioden för mål 2 uppgår därmed till 9,148 miljarder ecu. MEDLEMSSTAT 1997-1999 BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA FINLAND FÖRENADE KUNGARIKET TOTALT 187,398 65,539 861,077 1328,923 2037,721 798,000 8,066 361,975 119,148 2520,718 Överföring från 1994-6 28,749 2,693 40,056 156,123 208,556 169,745 1 ,771 80,144 16,145 155,059 Över fört % 18% 5% 5% 14% 12% 24% 25% 26% 23% 7% miljoner ecu TOTALT 1997-1999 (inkl. överföring) 216,147 68,232 901,133 1485,046 2246,280 967,745 9,837 442,119 135,293 2675,777 8288,565 859,041 12% 9147,609 4 Se EOT nr L 193/54, 3. 8. 1996 r Riktlinjerna för mål 2 - skapandet av arbetstillfällen har högsta prioritet I den vägledande not som kommissionen överlämnade till medlemsstaterna den 30 april 1996 angavs att högsta prioritering i mål 2-programmen för 1997-1999 var att skapa arbetstillfällen, särskilt genom att förbättra produktionsstrukturer och höja arbetskraftens kvalifikationsnivå. I riktlinjerna underströks också att en koncentration på produktiva investeringar för att förbättra industrins tillväxt och konkurrenskraft innebar att all föreslagen finansiering av basinfrastruktur skulle vara särskilt motiverad på grund av regionala utvecklingsbehov. Sådana investeringar måste också integreras i och bidra direkt till det övergripande programmets samverkan och mål och särskilt till att bevara befintliga arbetstillfällen och skapa nya. Det övergripande syftet med att skydda och främja sysselsättning stöddes av följande fyra särskilda prioriteringar: Konkurrenskraft och utveckling av små och medelstora företag Direktstöd till små och medelstora företag måste inriktas på den lokala potentialen och på en bättre analys av lokala företags behov liksom på förmågan att anta de utmaningar som till exempel utvecklingen av informationssamhället och behovet av total kvalitetsstyrning medför. Som lokala potentialen måste ett komplement uppmärksamhet lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ utveckla nya sysselsättningsmöjligheter för att fylla nya behov som ännu inte tillgodosetts på ett adekvat sätt. I detta sammanhang skulle särskild utbildning anpassad till ägare och chefer, liksom en anpassning av de anställdas kompetens kunna bidra till stabilitet och tillväxt för små och medelstora företag. till riktas på att genom inriktningen på den Forskning och utveckling, innovation och en arbetsstyrka som är kvalificerad för den framtida tekniken Eftersom forsknings- och utvecklingsfaciliteter generellt sett redan finns på plats i institutioner för högre utbildning och fortbildning, måste dessa befintliga tillgångar utnyttjas optimalt och förbättringar göras när det gäller industriellt samarbete och samriskföretag. Det primära målet för FoU-investeringar som finansieras av strukturfonderna i mål 2-regioner bör vara den praktiska samt tekniköverföring till lokala företag och industri. De nya programmen bör syfta till att säkerställa tillgången på kvalificerad arbetskraft genom att i ökande grad ombesörja utbildning som är kopplad till de arbetstillfällen som teknisk innovation erbjuder. tillämpningen av forskningsresultat Miljön och en hållbar utveckling När det kompletterande förhållandet mellan miljön och den regionala utvecklingen nu erkänns kan åtgärder övervägas under två huvudteman. För det första genom att åtgärda skador till följd av tidigare industriell verksamhet och att förbättra den fysiska miljön som ett sätt att öka regionens attraktionskraft för företagsutveckling. För det andra genom att utnyttja miljöprodukter, miljötjänster och miljöteknik som en potentiell bas för framtida konkurrensfördelar. Miljöutbildning och miljömedvetenhet bör på lämpligt sätt beaktas i programmen. Jämställdhet Främjande av jämställdhet i det nya programmet för mål 2 kan innefatta åtgärder som syftar till att förena familj och yrkesliv, förbättrade anställningsmöjligheter för kvinnor och tillhandahållande av faciliteter för distansstudier och annan utbildning. Bortsett från de programprioriteringar som beskrivs ovan hade utvärderingen av mål 2-programmen för 1994-1996 pekat på ett antal sätt att förbättra innehållet i och kvaliteten på omställningsplaner och programplaneringsdokument för perioden 1997-1999. Riktlinjerna innehöll därför en påminnelse om behovet av att förbättra tillämpningen av principerna om partnerskap och additionalitet och om behovet av att uppge kvantifierade indikatorer om åtgärdernas effekter, särskilt när det gäller skapande av arbetstillfällen. HL PROGRAMMENS INNEHÅLL OCH KVALITET Listan över stödberättigade regioner enligt mål 2 för 1997-1999 fastställdes den 8 maj 1996, varmed de flesta av medlemsstaternas omställningsplaner i enlighet med föreskrifterna i detta hänseende hade överlämnats till kommissionen i slutet av augusti-september samma år. i) Referensram a) Lärdomar från tidigare verksamhet Även om inte alla utvärderingar av programmen för perioden 1994-1996 hade slutförts när de nya programmen utarbetades visade ett antal av de nya samlade programplaneringsdokumenten att man hade dragit lärdom av den föregående programperioden och utnyttjat dessa erfarenheter i förberedelsefasen. Detta gällde framför allt innehåll, analys och utformning av strategin. Ett bra exempel är planen för Aquitaine (F) där utvärderama spelade en viktig roll för att omforma strategin enligt tydliga och välgrundade mål, liksom för att förstärka synergierna inom programmet. Generellt sett tycks det som om de planer som delvis eller helt har baserats på utvärderingar eller erfarenheter från tidigare program uppvisar tydligare och bättre fokuserade strategier. ¥- b) Förhandsbedömning I enlighet med artikel 9. 9 i ramförordningen och i en strävan att höja planernas övergripande kvalitet och effektivitet genomfördes också en förhandsbedömning av alla planer varvid utvärderama särskilt studerade följande faktorer: I vilken omfattning planerna beaktade de prioriteringar som skisserades i kommissionens riktlinjer och i hur hög grad dessa prioriteringar hade integrerats i de föreslagna åtgärderna. Kvaliteten på analysen av det berörda området, inklusive identifiering av de främsta hindren för hållbar utveckling och av utvecklingspotential. bedömning En varje programplaneringsdokument, särskilt överensstämmelsen mellan de mål som angivits och de resurser som avsatts för att uppnå dem. strategi fram lagts som den av i Huruvida ändamålsenliga kvantifierade indikatorer och mål har valts, särskilt med hänsyn till nyckeleffekter på regional bruttonationalprodukt, sysselsättning samt miljö. När det gäller skapande av arbetstillfällen, utgjorde en särskild fråga av sysselsättningseffekter5 hade följts särskilt i fråga om tydliga och överskådliga stödjande beräkningar. i vilken mån kommissionens riktlinjer om utvärdering De främsta frågorna när det gällde miljön handlade om kvaliteten på miljöbedömningen av det berörda området samt den bedömning som medlemsstaterna överlämnat av de miljöeffekter som strategin och relaterade åtgärder förväntades fa. När utvärderama konstaterade brister i de planer som först inlämnats (se nedan) gjordes naturligtvis gemensamma ansträngningar för att förbättra planemas innehåll och kvalitet under förhandlingarna om programplaneringsdokumenten. Nyckelfrågorna var följande: i) Beaktande av riktlinjerna för mål 2 < I allmänhet omfattade de föreslagna programmen de politiska områden som betonades i riktlinjerna även om innehåll och kvalitet beträffande integration av dessa områden i de föreslagna planerna varierade avsevärt mellan regionerna. Sysselsättning förblev huvudinriktning i alla program även om utvärderama ibland ansåg att vissa av de föreslagna sysselsättningsskapande åtgärderna skulle få alltför begränsad eller indirekt effekt. Därför ledde förhandlingarna i ett flertal fall, t. ex. UK, till ökade anslag till åtgärder med större förutsättningar att skapa kvalitetsarbeten i regionerna. Technical Note on Ex-ante estimation of employment effects from Stnictural Funds interventions (Teknisk not om förhandsbedömning av loiA'antadc sysselsättningsskapande effekter av åtgärder niednnanseriade av strukturfonderna), juli 1\)% (tillgänglig pä engelska, franska och tyska som "Counting the jobs - How to evaluate the emplymenl effects of Structural Fund interventions" - GD XVI serien : EVALUATION och dokument no I. januari 1997) De flesta planer gynnade också små och medelstora företag och fokuserade på den drivkraft som lokal potential utgör i regionala ekonomier. Ett antal åtgärder hänförde sig till miljön men vissa av dem var inledningsvis alltför inriktade på stöd till verksamheter som omfattade miljö- och driftsmässiga förbättringar av infrastruktur och tjänster istället för affärsmöjligheter som bygger på miljövänlig teknik. Trots detta är det uppenbart att den senare typen av verksamheter också genomförs i viss mån genom generisk forskning och utveckling och sektoriella utvecklingsåtgärder. Åtgärder relaterade till FoU och innovation erkändes i många program som ett viktigt inslag i ett strategiskt synsätt som strävade efter att utveckla konkurrenskraftiga och bärkraftiga lokala företag. Inledningsvis tog planerna inte till fullo upp principen om lika möjligheter för män och kvinnor även om denna aspekt hade i de programplaneringsdokument som slutligen godkändes, särskilt jämfört med den föregående programperioden. stärkts ii) Analyser av starka och svaga sidor samt möjligheter och hot Planerna var i allmänhet väl utarbetade och deras strategier förenliga med det ekonomiska utvecklingssammanhanget. Analyser av starka och svaga sidor samt möjligheter och hot utnyttjades på ett mer systematiskt sätt även om det fortfarande gavs utrymme för förbättring, inklusive att koppla samman denna till prioriteringar och åtgärder. metodik med omvandling av strategier Förhandlingarna om det danska programplaneringsdokumentet ledde exempelvis till att analysen av den socioekonomiska situationen väsentligt utökades och uppdaterades med de senaste siffrorna beträffande regionens förhållanden, behov och möjligheter. iii) Strategiska mål De strategiska synsätten varierade mycket till sin struktur och innehöll olika grader av geografisk och sektoriell inriktning. I de flesta fall fanns en hög grad av kontinuitet mellan strategin i de nya programmen och i den föregående perioden. Strategiska mål uttrycktes i många former, med skapande av arbetstillfällen som den aspekt som oftast nämndes i planerna. Inom det globala målet att uppnå ekonomisk utveckling, fokuserade vissa program på absoluta (eller relativa) förbättringar av vissa socioekonomiska kriterier såsom sysselsättning, befolkning och inkomst. Andra strategiska förklaringar förde fram omställningsprocesser, t. ex diversifiering, modernisering eller den prioriterade målgruppen för strategin, t. ex små och medelstora företag. <\ Nästan alla planer hade klart framlagda, tydliga strategiska mål som bidrog till att ytterligare utveckla den strategiska förklaringen. I allmänhet innehöll planerna fyra eller fem strategiska mål även om dessa inte nödvändigtvis hade något samband med ett programs storlek utan oftare var ett mått på dess sammansatta natur eller antalet utvecklingsaspekter. De strategiska målen innefattade exempelvis framväxt av särskilda sektorer såsom turism och transport, utnyttjande av tillgångar som läge och FoU-faciliteter, igångsättning av små företag och främjande av diversifiering av industriverksamheter, stärkande av konkurrenskraft eller mer omfattande entreprenörsverksamhet. Vissa mål betonade också horisontella aspekter av den ekonomiska utvecklingen, såsom hållbar miljö och lika möjligheter. I synnerhet innehöll många planer viss sektoriell målinriktning (t. ex. de franska och italienska planerna) eller "drivkrafter för förändring" (UK) eller i de nederländska strategierna som betonade möjligheten att utveckla nya former av ekonomisk verksamhet med hjälp av kunskapsbaserade metoder. tv) Åtgärdernas målinriktning I allmänhet låg åtgärderna i linje med planernas strategiska mål och prioriteringar. Strategierna var ofta inriktade på ett stort urval av åtgärder snarare än på ett fatal faktorer av avgörande betydelse för ekonomisk omvandling, trots att detta gjorde det svårare att uppnå komplementaritet och synergier. Små och medelstora företag och lokal potential utgjorde det främsta målet i nästan alla planer och särskilt i Italiens planer där mer än 50 % av den totala finansieringen anslagits till dessa åtgärder. Precisionen när det gällde målinriktningen i utbildningsåtgärderna var inte alltid tillfredsställande, men detta kan delvis bero på att åtgärder som rör mänskliga resurser har en övergripande prägel. Vissa förbättringar kan dock noteras i exempelvis UK där "strategiska grupper på arbetsmarknaden" kommer att socialfondens prioriteringar till särdragen på den lokala arbetsmarknaden. Miljön var en av de i regionala utvecklingsstrategier även om dess viktigaste prioriteringarna övergripande roll uttryckt i finansiering förblev relativt liten med 5,2 % av den totala finansieringen för mål 2 direkt kopplad till miljöåtgärder. Det bör dock specifika betonas att vissa planer miljöaspekter. I Zuid Limburg (NL) fokuserade man till exempel på förhållandet mellan arbetstillfällen och miljön, i den finska planen lades viktiga innovativa miljöåtgärder fram medan miljöåtgärderna i Danmark var helt integrerade i andra programåtgärder. i en strävan att anpassa Europeiska riktade särskild uppmärksamhet på lämna uppgifter Integrationen av åtgärder finansierade av ERUF och ESF hade förbättrats jämfört med den föregående perioden 1994-1996. Exempel på goda rutiner kunde noteras i ett antal regioner (Bremen, Toscana och vissa regioner i Nederländerna) där ledning och samordning av utbildningsåtgärder har utökats på lokal nivå. AP v) Kvantifiering av mål och effekter De planer som först överlämnades präglades tyvärr av en inledande brist på kvantifiering av mål och resultat inklusive sysselsättningseffekter liksom frånvaro av jämförelsetal även om avsevärda framsteg därefter gjordes på detta område. Ett samlade programplaneringsdokumenten för Frankrike där faktorer som saknades i de inledande förslagen fastställdes under förhandlingamas gång. Det rörde sig här till exempel om socioekonomisk analys, jämförelsetal och miljöinformation. sammanhang exempel särskilt detta de är i av för sällan undantag den metodik förhandskvantifiering När det gäller effekterna på sysselsättningen, använde sig medlemsstaterna i allmänhet av (se ovan). Ett sysselsättningseffekter som överlämnats till medlemsstaterna anmärkningsvärt samlade det programplaneringsdokumentet för Aquitaine (F), där kommissionens metodik i stor utsträckning har följts och visat sig vara effektiv för övervakning och utvärdering. Som visas senare i detta meddelande, uppnåddes icke desto mindre väsentliga framsteg i bedömning av det antal arbetstillfällen som förväntas skapas eller bevaras som ett resultat av åtgärder enligt mål 2. jämfört med 1994-1996 bland annat var vi) Miljöbedömning De flesta planer innehöll en strategisk miljöbedömning och tog upp ett antal miljöfrågor. Även om större omsorg bör ägnas åt tillhandahållande av kvantitativa indikatorer gav vissa planer detaljerade uppgifter i form av en standardmatris med data över de miljöeffekter som åtgärderna kan tänkas fa. Kopplingarna mellan åtgärd och programnivå behövde i allmänhet också förbättras och vare sig principen "förorenaren betalar" eller information om dess konkreta tillämpning förekom särskilt ofta i planerna. 1 detta sammanhang kan dock den finska planen nämnas som ett bra exempel. Den var inte bara exemplarisk när det gällde innovativa miljöåtgärder föreslagna också förhandsbedömningen av miljöeffekter liksom miljömyndighetemas delaktighet i beslutsfattande, övervakning och utvärdering. avsåg utan den vad Miljömyndighetemas delaktighet hade generellt sett förbättrats även om brister som de som nämns ovan också belyser den avgörande roll som dessa organs deltagande i programläggningsfasen spelar för att uppnå en balanserad och framgångsrik plan när det gäller hållbar utveckling. c) Beaktande av principerna för partnerskap och additionalitet Partnerskap De flesta planer innehöll ett åtagande att säkerställa att partner skulle engageras helt i och ha äganderätt till programmet, liksom att integrera mål 2-programmen i de andra förnyelseinitiativ som förekommer i det berörda området. Även om deltagande i programmet av näringslivet och arbetsmarknadens parter inte alltid var tydligt definierat, förekom olika typer av samråd som till exempel de i västra Skottland (UK), som genomfördes i form av workshops, seminarier och skriftliga frågeformulär. /" Additionalitet Enligt additionalitetsprincipen skall varje medlemsstat bevara de stödberättigande offentliga strukturella eller jämförbara utgifterna på minst samma nivå som under den föregående programperioden inom hela det område som berörs av ett visst mål. Detta innebar för mål 2 för perioden 1997-1999 att varje berörd medlemsstat totalt, för samtliga sina mål 2-regioner tillsammans, skulle säkerställa samma utgiftsnivå som för 1994-1996. de som flertalet uppgifter erhölls. För Att fastställa additionalitet visade sig dock även det vara svårt, antingen beroende på problem med att samla in den information som krävdes eller med att nya kontrollera programplaneringsdokumenten för mål 2 var det i själva verket nödvändigt att införa en bestämmelse i besluten om att gemenskapens betalningar tillfälligt skulle upphävas efter den första förskottsbetalningen i avvaktan på förhandsbekräftelse av additionalitetsprincipen. Programplaneringsdokumenten för Tyskland och Finland, vari lämnades tillfredsställande förhandspåvisande av additionalitet kunde dock godkännas utan införande av en sådan bestämmelse. När det gällde UK och Danmark kunde denna bestämmelse strykas ur det slutliga beslutet när kraven efter kommissionens inledande principgodkännande hade uppfyllts. de av ii) Det mervärde som förhandlingarna gav Förhandlingarna om de nya programplaneringsdokumenten ägde i de flesta fall rum från oktober/november 1996 och framåt och gav som nämnts ovan en möjlighet att på olika sätt höja programmens kvalitet och effektivitet, särskilt mot bakgrund av utvärderingsresultaten, och att införliva riktlinjerna för mål 2 och den allt överskuggande prioriteringen att skapa arbetstillfällen. Förhandlingarna gav i vissa fall också ett tillfälle att ompröva programmen från grunden. Mer detaljerade uppgifter om de mest framträdande inslagen i det mervärde som förhandlingarna gav lämnas i slutet av varje sammanfattande faktablad för varje medlemsstat som återfinns i bilaga 3. AV iii) Analys av utvecklingsprioritieringarna Utgiftskategorier Nedan ges en övergripande analys av överenskommen mål 2-finansiering på grundval av de fyra främsta utgiftskategorier (plus tekniskt bistånd) som återfinns i tabellen i bilaga 2. I linje med det integrerade synsättet ingår både finansiering enligt Europeiska regionala utvecklingsfonden, ERUF, och Europeiska socialfonden, ESF, i varje kategori. Det är också viktigt att komma ihåg att utgiftsindelningen omfattar vissa skillnader i fråga om klassificering eller tolkning, till exempel vad avser definition av begreppet "miljöåtgärder" i motsats till "förnyelse"-åtgärder. Ett visst mått av överlappning mellan sådana sektorer är från också programplaneringsdokumenten, särskilt när granskning av de finansiella bilagorna indikerar att stora anslag har avsatts till en viss typ av åtgärd i en region liksom andra anmärkningsvärda eller innovativa exempel. I detta sammanhang har särskild uppmärksamhet också ägnats åt en bedömning av i vilken utsträckning riktlinjerna för mål 2 har beaktats i prioriteringar och åtgärder och även detta illustreras med lämpliga exempel. oundviklig. innehåller Analysen exempel Den totala fördelningen mellan utgiftskategorier var följande: • • • • Produktiv miljö - inkluderar alla typer av åtgärder för att förbättra industrins och företagens, särskilt små och medelstora företags, tillväxt och konkurrenskraft, liksom åtgärder för att genomföra diversifiering från industri på tillbakagång till exempelvis turism, samt stödjande infrastruktur om detta är motiverat av utvecklingsbehov. 47,4 % (45,2 % 1994-1996); Mänskliga resurser - främst utbildningsåtgärder och sysselsättningsstöd med särskild betoning på behovet av fortbildning inriktad på dem som redan är integrerade i arbetslivet men som behöver ytterligare utbildning, erfarenhet och omskolning för att säkerställa att de skall kunna uppfylla de behov som redan finns eller som förutses i regionen. Detta omfattar också forskning och utveckling särskilt när de är kopplade till utbildning i framtidens jobb : 33,8 % (34,1 % 1994-1996); Planering och förnyelse - förbättring och planering av förfallna industri- och tättbefolkade områden inklusive sanering av förorenad mark, alla nödvändiga infrastrukturer på plats liksom vissa infrastrukturer kopplade direkt till miljöåtgärder : 12,3 % (13,7 % 1994-1996); Miljö - åtgärder förbundna med skyddet av miljön, till exempel för att främja "grön" turism, verka för ren teknik, nya produktionsmetoder, behandling av och återanvändning av industriavfall och vatten, etc 5,2% (5,7% 1994-1996); • Tekniskt stöd 1,3 % Al Anslagens fördelning mellan fonderna Som nämnts tidigare har de nya programmen upprättats på grundval av de planer som föreslagits av regionerna och medlemsstaterna. De åtgärder som beskrivs är därför resultatet av fastställandet av regionala behov mot bakgrund av olikheterna i de olika regionerna och deras skilda behov. På samma sätt är fondemas respektive andelar inte ett resultat av förutbestämda "kvoter" utan avspeglar behov och prioriteringar som överenskommits i partnerskap. Totalt sett har den fördelning av anslagen mellan fonderna som de olika prioriteringar som valts inom de samlade programplaneringsdokumenten (och gemenskapsstödramarna) för 1997-1999 (se bilaga 1) har lett till förblivit densamma som under den föregående perioden, nämligen ERUF: 77 % och ESF: 23 % Detta varierade från den lägsta andelen finansiering från ERUF (34 %) och följaktligen den högsta från ESF (66 %) i NL till den högsta från ERUF ( 82 %) och den lägsta ESF (18 %) i F. Förväntade effekter på sysselsättningen för 1997-1999. Väsentliga framsteg har gjorts i kvantifiering av sysselsättningseffekter inom de samlade programplaneringsdokumenten samlade programplaneringsdokument gavs detaljerade beräkningar på åtgärdsnivå som motsvarade omkring 66 % av total EU-finansiering. De flesta av dessa program fokuserar på de arbetstillfällen som skapats eller räddats som ett resultat av åtgärderna. De hänför sig i allmänhet till arbetstillfällen brutto och tar inte hänsyn till additionalitet, omplacering eller andra indirekta effekter. Framträdande undantag är vissa samlade programplaneringsdokument från UK och Frankrike vari lämnas särskilda bedömningar av skapande av arbetstillfällen netto. I 55 Uppgifter om bevarande av arbetstillfällen baitto har samlats in från godkända samlade programplaneringsdokument, förutom de som innehåller endast globala bedömningar. De totala resultaten anges i bilaga 4. En omkJassificering av uppgifterna har gjorts till de största åtgärdsområdena för att jämföra insatsemas relativa effektivitet när det gäller genomsnittlig kostnad per arbetstillfälle. Dessa siffror måste dock tolkas med försiktighet eftersom inte någon standardmetodik (se ovan) har uppskatta sysselsättningseffekter. i de olika regionerna använts för att På grundval av dessa uppgifter, som måste förtinas ytterligare, kan det uppskattas att nästan 880 000 arbetstillfällen baitto förväntas antingen skapas, räddas eller omfördelas som ett resultat av mål 2-åtgärder under perioden 1997-1999. Enligt de bedömningar som nyligen genomförts, ligger dessa resultat ungefär på samma nivå som för de program som genomfördes under perioden 1989-1993. Tillfälliga jobb utgjorde en relativt liten andel av de totala sysselsättningseffekterna, dvs. drygt 100 000 jobb för sju medlemsstater. De tre främsta mottagande medlemsstaterna, Frankrike, Spanien och UK som erhåller ungefär 70 % av den totala EU-finansieringen enligt mål 2, bidrar till mer än två tredjedelar av arbetstillfällena brutto. 44 Den genomsnittliga offentliga finansieringen per arbetstillfälle uppskattas till över 13 800 ecu. Om man betraktar endast EU-kostnader, dvs. ERUF- och ESF- finansiering är motsvarande siffra runt 6 100 ecu. Det råder stora skillnader inom EU när det gäller kostnader för varje arbetstillfälle, som varierar mellan 4 400 ecu i Spanien till ett genomsnitt på omkring 24 000 ecu i Danmark. En förklaring till detta återfinns i valet av prioriteringar för de olika mål 2-strategierna. I synnerhet om investeringar i infrastruktur prioriteras, kommer det att ta längre tid innan de sysselsåttningskapande effekterna visar sig än inom andra områden och detta kommer att avspegla sig i högre kostnader per arbetstillfälle än i de regioner där tyngdpunkten exempelvis ligger på stöd till små och medelstora företag vilket ger mer omedelbara effekter. Produktiv miljö Riktlinjerna för mål 2 betonar behovet av att fortsätta insatserna för att förbättra den produktiva sektoms regionala konkurrenskraft. Omvänt krävde anslag till en stödjande infrastruktur (se nedan) särskild motivering för att styrka dess roll i utvecklingen av den produktiva sektorn och dess bidrag till att rädda och skapa arbetstillfällen. Finansiering på 4 337 miljoner ecu har beviljats till den produktiva sektorn i de nya programmen, och omfattar 47,4 % av den totala finansieringen enligt mål 2 under perioden 1997-1999 (jämfört med 42,5 % under den föregående perioden). Industri och tjänster - alla typer Omkring 25 % av den totala finansieringen för produktiv miljö (1088 miljoner ecu) har anslagits till allmänna investeringar i industri och tjänster. Den största utgiften på detta område återfinns i UK (564 miljoner ecu) och utgör 40 % av det landets finansiering för den produktiva miljösektorn. Bland medlemsstaterna står för därefter Frankrike (252 miljoner ecu) för den därnäst största utgiften industri och tjänster. AÇ Priorkmngnrförfysisksamhällsutveckling 1 nordöstra England (UK) inriktas dessa investeringar {som uppgår till 138,7 nriîjonôrseu eller 36 % av dess totala mål 2-anslag) på åtgärder inom prioritet 3 för. stfflfégfefr regional utveckling liksom prioritet 4 för s^ällsekonomisk utveckling * se nedan för en förklaring av det senare begreppet. Åtgärder inom ramen för de» senare prioriteringen syftar både till fysisk förnyelse av strategiska områden Och påtaglig sysseMttrtiagspötentiai Åtgärderna omfattar utveckling av kultur och turism samt stöd till samordning av verksamheter som rör ekonomisk utveckling och arbetsförmedling. Utveckling av mänskliga resurser ingår också - både tttbildnîn$satgàrder och icke utbildningsåtgärder såsom kompetens^ranskntng och arbetsmartodsforskning. sektorer med utveckling särskilda av S0d titt befintlig industri liksom ufreckling av nya verksamheter Även om regionen Rhône-Alpes (F) också strävar efter att utveckla andra verksamheter och dra till sig inhemska investeringar är det bevarandet av befintlig industri som fortfarande understödjer dess huvudsakliga ekonomiska strategi Detta avspeglas i det samlade programplaneringsdokumentets första prioritet för stöd och omvandling av befintliga verksamheter som finansieras med 50 miljoner ecu eller 33 % av de totala programmedlen. De fyra åtgärderna inom denna prioritet yduderar direkt företagsstöd (förbättring av produktionsteknik genom ny teMk, kvalitetsstyrning, investeringar andra än fasta investeringar i afiarsstrategi, förvaltning av mänskliga resurser etc), utveckling av nya företag (tillhandahållande av allmänna tjänster, tekniköverföring, skapande av nya företag) utvecldmg av tjänstesektorn (förvarv av ny kompetens, behovsanalys, tillhandahållande av fàciliteter för forskning och högre utbildning) och främjande av investeringar i utveckling av mänskliga resurser (kompetensgranskning, målinriktad utbildning etc) Små och medelstora företag I totala termer har 16 % av samtliga mål 2-medel särskilt anslagits till sektorn för små och medelstora företag. Riktlinjerna for mål 2 prioriterade ett stärkande av små och medelstora företags konkurrenskraft och internationalisering, vilket också omfattade förbättrad ledning av SMF, tillträde till finansiella tjänster och industriellt total av informations- och kvalitetsstyrning och kommunikationsteknologin spelar inom ramen för informationssamhället. samarbete. Detta kompletterades den roll som den moderna av behovet s\(o Stärkande av små och medelstora företags konkurrenskraft Det enda större program som särskilt är inriktat på SMF i Tysklands samlade programplaneringsdokument avser NordrheuvAVestfalen med utgifter på 47,7 migoïter ecu Bland målen ingår att dka antalet SMF liksom att förbereda dem för global konkurrens Åtgärderna för att uppnå det senare målet är inriktade Hand annat på att säkra företagens kapitalfinansiering (inklusive tillhandahållande av ränteavdragX anställdas kompetens och införande av ny teknik. Rådgivning till små och medelstora företag om infornudionssanMttei I Piemonte (I) stalls 71,2 miljoner ecu» vilket utgOr nästan en fjärdedel av de totala programmedlen, till förfogande under prioritet 3 för spridande av kunskap om teknisk innovation och intbrmationssamhället. Detta rör huvudsakligen skapande av nya företag* särskilt inom teknikparker. Det inkluderar också en ny till SMF om åtgärd som syftar inforaiationssamhället. information och råd till att lämna Lokala utvecklings- och svsselsättningsinitiativ rådet0 av till om utveckling Kommissionens meddelande nya sysselsättningsmöjligheter för att fylla de lokala behov som inte tillgodosetts på adekvat sätt fördes fram i riktlinjerna I or mål 2. När det gäller UK återkommer denna aspekt, som tar sig uttryck i ett mer specifikt geografiskt målinriktat tillvägagångssätt, i nästan alla dess samlade programplaneringsdokument inom ramen för prioriteringar för samhällsekonomisk utveckling. Syftet är att fokusera resurserna på de värst drabbade och socialt marginaliserade samhällena inom stödberättigade områden. Under 1997-1999 utgör detta en ny prioritet för Thanet medan de befintliga åtgärderna i industriområdena i södra Wales, har stärkts och nu innefattar en uttalad prioritering. 6 KOM (95) 273 av den 13 juni 1995 om en europeisk strategi för att främja lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ A%- SamwMsekmùmkk mmhting Prioritet 5 för samhällsekotiomisk utveckling i Yorkshire & Humberside (UK) omfattar 25 % (9%7 miljoner ecu) av regionens totala mål 2~budget Prioriteringen syftar till att utveckla kompetensen i utvalda samhällen genom att bidra till ekonomisk, förnyebe och bekämpa att innevånarna t&estängs tån ekonomiska tRoJligfretec Verksamhet kommer att bedrivas inom ramen för främst tre åtgärder: Att hjälpa samhällen hjälpa sig själva, Tillträde till arbete och Att ém^MM0M\\mlMwMmt Be omfattar förberedelser för granskning av samhällen {inklusive mänskliga resurser) och bedömningar av områdets behov, tiilhandahäjlande av kommunala faciliteter för att ge utbildning, sysselsättnings- ochföretagsutvecklingstiänster, samt förbättrade allmänna konimunikationer Iran mindre gynnade områden till stadscentra och industriella utveckiin^aiäa^gningar. Stöd t$k Europeiska socialfonden kommer att ställa* till förfogande fbr åtgärder som och kompetensutbyggnad till nationella standarder och stöd till barnomsorg eller andra faktorer som är förknippade med utbildning eller sysselsättning. sntreprenörskap,,. ;: omskolning iniduderar fräiipnde av I Belgien har en ny prioritet för den lokala ekonomin införts t programmet för Turnhout Lokala utvecklings- och sysselsättnmgsmitiativ kommer att omfatta åtgärder för att fylla lokala behov på området for kultur, miljö och energikällor. Liknande åtgärder i Limburg syftar till att skapa 100 nya arbetstillfällen, av vilka minst hälften är avsedda för kvinnor. Territoriella och lokala sysselsättningspakter strukturåtgärder. I synnerhet och av gemenskapens När gemenskapens stats- och regeringschefer möttes i Florens i juni 1996 godkände de kommissionens riktlinjer7 tor att öka de sysselsättningsskapande effekterna såsom kommissionen förespråkat i sin fbrtroendepakt för sysselsättning, erkänner de fördelarna med bredare och djupare tillämpning av partnerskapsprincipen på lämplig territoriell nivå när sådana åtgärder genomförs. Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 bekräftades dessa riktlinjer på nytt i deklarationen om sysselsättning och framfördes en förhoppning om snabbt genomförande av omkring sextio innovativa pilotprojekt som skulle förvandlas till territoriella och lokala sysselsättningspakter, varvid de nationella myndigheterna i varje medlemsstat skulle välja ut kandidatregioner eller -städer. När kommissionens lägesrapport över genomförandet av territoriella sysselsättningspakter8 lades fram vid Europeiska rådets möte i Amsterdam i juni 1997 rapporterades ungefär 90 pakter vara under utveckling. Rådet välkomnade särskilt medlemsstaternas positiva gensvar på dess anmodan att föreslå kandidater till pilotprojekt. 7 KOM(96) 109 slutlig av den 20 mars 1996 om gemenskapens struklurinsatser och sysselsättningen 8 CSE(97) 3 slutlig av den 10 juni 1997. Kommissionens meddelande om lägesrapporten över genomförandet av de territoriella sysselsätlningspakterna A*> I bilaga 5 återfinns en förteckning över de 12 sysselsättningspakter som är stödberättigade inom mål 2-regioner inklusive uppgifter om de viktigaste partner som ingår och prioriteringarna inom de tillfälliga åtgärdsplanerna. I tabellen anges också var pakterna huvudsakligen omfattar åtgärder finansierade av Europeiska socialfonden enligt mål 3 (Chainpagne-Ardenne, Nord-Pas de Calais, Pays de la Loire, F) eller mål 4 (Bremen, D). Klassificeringen av pakten för Abruzzi (I) avspeglar den regionens övergång från mål 1 till mål 2-status. SysseJsättningspakter Syftet med den territoriella sysselsättningspakten för Saint-Herblain, en förort till Nantes (Fays de la Loire, F) är att bygga på tidigare itmgå^gsrika-ätg^fder och fl igång ett liknande dynamik för skapande av arbetstälialten. Den Jokaia planen för: ekonomisk integration var inriktad på att åtgärda en arbetslöshetsnivå som hade nått 17 % huvudsakligen som ett resultat av tillbakagång i lokala:, industrier (skeppsbyggnad, livsmedel). Människor som udigare var arbetslösa engagerades av kommunen för att ta hand om kulturella evenemang eller sportevenemang. Andra jobb skapades inom den privata sektorn tor att tillhandahålla lokala tjänster riktade till familjer eller gamla och vissa arbetstillfällen skapades exempelvis också inom avfallsåtervinning. Totalt 352 arbetslösa hade i slutet av 1996 omfattats av åtgärderna (304 med arbete» 4S med yrkesutbildning), Den nya pakten kommer också att omfatta lokala myndigheter, utbildningsorgan, föreningar och företag och söker utveckla ytterligare nya sysselsättningsmöjligheter. I Nordrhein Westfalen (0) kommer de tre kolgruveområdena som nästan i sin helhet täcks av mål Z-program, att kopplas till ett nät bestående av tre pakter som syftar till att utveckla nya tjänster för att ersätta de arbetstillfällen som gått förlorade i en industri på tillbakagång. Handlingsplanen för pakten inbegriper åtgärder för att liksom att förbättra lokaliseringsfaktorerna i regionen som helhet, Partnerskapet i pakten omfattar delstatsregeringen, kommunstyrelser, företag, handelskamrar, företrädare för handel och industri, universitet och forskningsinstitut samt fackföreningar, innovation och främja teknik Turism Liksom under perioden 1994-1996 har UK, Frankrike och Italien avsatt de största resurserna till turism och har avdelat i genomsnitt 17 % (211 miljoner ecu, 178 miljoner ecu respektive 105 miljoner ecu) av de medel för den produktiva sektorn som anslagits till sektorn. Även om de totala resurserna för turistsektorn har ökat kan en smärre minskning noteras när det gäller den totala procentandel som anslagits till turism under perioden 1997-1999 jämfört med den föregående perioden. AS Främjande av regionen som en internationell turistàestiiuttion Utgifter på i 8,288 miljoner ecu i Nford-Pas-De~Calais (F| fortsätter med åtgärder för byggnation av fritids-, kultur- eller sportanläggningar för turiständamål och skapande av förutsättningar för privata investeringar \ denna sektor. Det övergripande syftet är att föra fram regionen som en internationell destination, särskilt för korttidsbesökare med kort resavstånd (TGV, tunneln under Engelska kanalen, motorvägar, flygplatser), £tt av de främsta maten är att dka antalet besökare nsed 1 niiljon och antalet övernattningar m^å 150 000, Det samlade programplaneringsdokumentet för industriregionen s&Jra Wales {#K} strävar efter att utveckla Cardifts turistpotenttal som en internationell stad varmed regionen som helhet. skulle gynnas. På grundval av en turistsfcrategi för regionen tanraer en utgift på 23,094 miljoner ecu (19 % av de totala resurserna för den produktiva sektorn) att finansiera en uppgradering av befintliga turistanläggningar och turistattraktioner, utveckling av ett begränsat antal strategiska ^aggskeppsprojekt" och genomförande av marknadsföringsåtgärder. Stödjande infrastruktur Som nämnts tidigare har det tillvägagångssätt som eftersträvats när det gäller att ge stödjande infrastruktur varit att sträva efter att säkerställa att den verkligen medverkade till att stödja utvecklingen av den produktiva sektorn och finansiering av basinfrastruktur krävde därmed särskild motivering. De sammanlagda utgifterna på detta område uppgår till 1210 miljoner ecu eller omkring 28 % av den totala produktiva sektorn (13 % av hela mål 2). 1 vissa medlemsstater minskades anslagen till infrastruktur under förhandlingarna om programmet, vilket skedde exempelvis i Finland där det drogs ner från 13 % till 10 % av budgeten med en överenskommelse att utforska möjligheterna till finansiering genom lån från EEB. Mänskliga resurser Något över en tredjedel (3092 miljoner ecu) av den totala mål 2-budgeten har anslagits till utveckling av mänskliga resurser (inklusive aspekter som rör forskning och teknisk utveckling) med de största utgifterna i UK och Frankrike. Bland prioriteringarna i riktlinjerna för mål 2 på detta område nämndes att utforma utbildning för ägare och chefer inom små och medelstora företag liksom att anpassa yrkeskunskaper till processen med teknisk och organisatorisk innovation. Återigen är det viktigt att inse att utveckling av mänskliga resurser är en övergripande aspekt som utgör ett grundläggande inslag för att stärka alla prioriteringar. to \ Ufrecklittg av ledarskap Åtgärden "konkurrenskraft genom människor" tor utveckling och integration! inom det största programmet i UK (västra Midlands) ornfattar åtgärder för; ledarskapsutveckling och påbyggnad av de små och medelstora företagens chefers och förmånskunskaper, samt yrkesutbildning och skräddarsydd utbildning för anställda i små och medelstora företag liksom åtgärder för att angripa eventuella uppfattningar inom små och medelstora företag att utveckling av de anställdas yrkesskicklighet vore oviktig. inklusive för projekt Utbildning för arbeten Av de mindre programmen anslås 33,8 miljoner ecu (31,5 % av regionens mål 2- medel) i Zuidoost-Brabant (NL) till åtgärder för utbildning av arbetstagare och arbetslösa, turism och stadsmiljö, Arbetsmarknadsåtgärder kommer att inrätta arbetskrafty pooler" för att ge de arbetslösa mojligheter att skaöa sig arbetslivserfarenhet, underlätta överföring av tekniska kunskaper och bevara äldre (arbetslösa) arbetares expertkunskaper. Europeiska sodalfönden kommer att också att stödja Europeiska regionala utvecklingsfondens åtgärder genom att förvandla frivillig verksamhet till yrken och genom nya lokala sysselsättningsinitiativ (se ovan) i socialvård i eftersatta områden, inriktade på UtbiMmngsfitcUiteter Total finansiering av utbildningsîacilïteter och relaterad utrustning uppgår till 120 miljoner ecu och omfattar mindre än 1 % av den sammanlagda mål 2 -budgeten. Sådana utgifter samlade i programpianeringsdokument varav det största projektet (13,8 miljoner ecu) inbegriper byggnation eller renovering av befintliga faciliteter och tillhandahållande av utbildningsmaterial i Nord-Pas de Calais. av Frankrikes återfinns irämst åtta Lika möjligheter Jämfört med den föregående programperioden har aspekten lika möjligheter stärkts i alla mål 2-program för perioden 1997-1999 även om denna prioritet i allmänhet framträder som ett övergripande mål och inte på en mätbar nivå. 1 de åtgärder som finansierades av Europeiska socialfonden tas lika möjligheter för män och kvinnor oftare i beaktande än i de åtgärder som finansieras av Europeiska insatserna vanligtvis är könsneutrala. regionala utvecklingsfonden där Bakgrundstatistik beträffande arbetslöshet med angivande av kön återfinns vanligen i programmen. SM Åik större sysselsättningsmöjligheter för kvinnor X Tyskland hänvisar flera program till främjande av lika möjligheter för kvinnor ocli män inom de åtgärder som medfinansieras av Europeiska soeîâîfonden. Kvinnor t$m$ i dessa åt^rder ofta som en målgrupp når det gäller att stärka m&nskltga resurser genom utbildning, fortbildning och omskolning, Nwdrhein- Westfaleii tar dock också upp en särskild åtgärd för kvinnor finansierad genom Europeiska regionala utvecklingsfonden som en del av ^Främjande av teknik och innovation samt information". Åtgärden "Prau und Beruf * (kvinna och yrke) syftar till att Öka sysselsättningsmöjligheterna tor kvinnor och att skapa företag ledda av kvinnor> Stöd ges till inrättande av regionala centra som exempelvis kan erbjuda utbildning för kvinnor i samarbete med små och medelstora foretag särskilt inom området för ledarskap, som kan hjälpa kvinnor att återinträda på arbetsmarknaden och förbättra deras arbetsvillkor Samt underlätta integreringen efter barnledighet. Kvinnor uppmuntras också att söka arbete på områden som av tradition har doflanerats av män, såsom ny teknik. Forskning och teknisk utveckling I riktlinjerna för mål 2 föreslogs också att det nya programmen skulle syfta till att säkerställa tillgången på arbetskraft som är kvalificerad för de framtida arbetena genom att i ökande grad ombesörja utbildning som är kopplad till de arbetstillfällen som teknisk innovation erbjuder. Tekniska framsteg (särskilt inom forskning och utveckling) är inte i sig själva tillräckliga för att säkerställa framgångsrik innovation. Mänskliga och organisatoriska faktorer, särskilt en brist på expertkunskaper och utbildade arbetare hade visat sig vara den främsta svagheten i innovativa system i Europa. Detta konstaterades i samband med behovet att utnyttja befintliga forsknings- och utvecklingstillgångar och att förbättra den praktiska tillämpningen av forskningsresultat och tekniköverföring. samlade anges Såsom programplaneringsdokumenten att lokala aktörer blir alltmer bekanta med de faktorer som krävs för effektiva system för forskning, teknologi och innovation. Dessa omfattar exemplet nedan visar av de nya flera i åtgärder för att förbättra FoTU-förmågan inom de områden som är viktiga för regionerna och som har potential att utveckla dem; åtgärder för att förbättra förmågan till strategisk policyplanering för att bättre kunna identifiera potential samt bedöma och möta regional efterfrågan; åtgärder för att utveckla förbindelser inom företag och mellan företag och forskningscentra och nätverk av olika typer; åtgärder för att utveckla ledarskapsförmågan och för att främja ett bättre upptagande av teknologi och teknik inom företag och sektorer; åtgärder för att främja forsknings- och teknisk personals och chefers rörlighet för att öka vetande, tillämpning och utnyttjande av bästa metod. t<L Totalt sett har utgifter för forskning och teknisk utveckling och innovation ökat med 77 % från 691 miljoner ecu under perioden 1994-1996 till 1226 miljoner ecu 1997-1999 (från 10 % till 13 % av den totala finansieringen för mål 2). De största investerarna på detta område var UK och Frankrike (med relativt höga investeringar också i Finland) med 327 miljoner ecu respektive 322 miljoner ecu vilket utgör 12 % respektive 14 % av dessa länders totala mål 2-finansiering. Främjande av små och medelstora företags investeringar i innovation samt forskning och teknisk utveckling I västra Midlands (UK) anslås 85,6 miljoner ecu (19 % av de totala utgifterna för mål 2) till en prioritet för innovation, teknologi samt forskning och teknisk utveckling i regionen som är utformad för att uppmuntra små och medelstora foretag att engagera sig mer i utveckling och upptagande av nya teknologier. Prioriteten genomförs inom ramen för en regional mnovationsstrategi genom tre större åtgärder: Att hjälpa människor att skapa och bibehålla innovariva organisationer (inklusive utbildningsåtgärder för innovation samt forskning och utveckling, insatser som syftar till att öka medvetandet om aftarspötentialen inom telemaftk, utökande av expertkujiskaper när det gäller att fastställa "måttstock" för att underlätta utveckling av bästa metod), Marknads- och teknobgivisioner {för att uppmuntra små och medelstora företag att göra långsiktiga investeringar i innovation, forskning och utveckling samt tekniköverföring genom en process för utveckling av strategi och vision), Utnyttjande och utveckling av regionalt intellektuellt kapital (för att tillhandahålla den infrastruktur» information och stödjande bas som är nödvändig för att engagera små och medelstora företag i innovation, forskning och teknisk utveckling samt tekniköverföring), Planering och förnyelse industrianläggningar och Utgifter för planering och förnyelse av både stadsområden i mål 2-regionerna uppgick till I 121 miljoner ecu eller omkring 12 % av den sammanlagda finansieringen för mål 2. *b Industrianläggningar De större medlemsstaterna avsätter mellan 8 och 10 % av mål 2-anslagen inom detta område medan Tyskland har anslagit 15 %, främst genom utgifter på 112,7 miljoner ecu i Kordrheiii-Westfaien En fjärdedel av denna regions mål 2- resurser anslås fortsatt till denna uppgift medan förnyelse av Industritomter och renovering av byggnader, främst för utnyttjande av små och medelstora företag är bland de viktigaste åtgärderna. Dessa verksamheter förväntas ge upphov till 24 000 arbetstillfällen, StMfcOtttfaikn Frankrike förblir den största investeraren av mål 2-resurser i tätorter med utgifter som uppgår till 207 miljoner ecu eller 9 % av dess totala finansiering, i Haute* Normandie anslås exempelvis 14,8 miljoner ecu för en prioritering för att förbättra stadsmiljön. Åtgärderna omfattar en omstrukturering av stadsområden, tillhandahållande av allmänna kommunikationsmedel och cykelvägar, liksom åtgärder inriktade på de mest nedgångna områdena åm man strävar efter att förbättra livskvalitet och etablera lokala företag och tjänster (se lokala utvecklings* och sysselsättningsinitiativ) Miljö I riktlinjerna för mål 2 behandlades hållbar utveckling inom två huvudteman: dels att öka en regions attraktionskraft genom att åtgärda skador till följd av tidigare industriell verksamhet och att förbättra den fysiska miljön (Se planering och förnyelse ovan) och dels genom att utnyttja miljöprodukter, miljötjänster och miljöteknik. Det senare temat omfattade också främjande av utbildning i miljöfrågor som en faktor som kan ge ekonomiska fördelar. En sammanlagd summa på 479 miljoner ecu (denna siffra uppgick till 397 miljoner ecu under perioden 1994-1996) ställs till förfogande för åtgärder på miljöområdet under perioden 1997-1999 även om andra utgifter, särskilt för förnyelse av industriområden och tätorter också kommer att tå miljöeffekter. Kännetecknande för de nya programmen har i själva verket varit hur miljöfrågor har integrerats övergripande inom andra programprioriteringar. ZH Integration av miljöfrågor Ett exempel på övergripande integration av miljöaspekter är det samlade progmmpianeringsdokumentet för Finland som innehåller nya förslag för bedftnining av expertgrupper för att fastställa projektens miljöpåverkan innan beslut om finansiering fattas. Ï Danmark är miljöåtgärder helt integrerade i andra programâtgârder. Investering i miljöteknik Med undantag av utgifter för förnyelse av tätorter anslås 28 miljoner ecu> vilket omfattar 18 % av Toscanas (I) sammanlagda mål 2-utgifter for att ge ekonomisk stimulans till företag som investerar Î ren teknik. Detta inbegriper återvinning och energisparande och innovativ produktionsteknik för att minska utsläppen av CFC och CÖ2, Inftastrukturer för behandling och åteivinning av industriavfall liksom för övervakning och kontroll av riskområden får också $fö& Syftet är att engagera 30 företag och förbättra behandlingskapaciteten för industriavfall med 12 000 000 kubikmeter per år, l Berlin (B) kommer 33 3 miljoner ecu att spenderas på åtgärder för företag och industri inom miljöprogrammet och "Initiativet för en framtida ekologisk ekonomi". Dessa åtgärder kommer att leda till en beräknad minskning av konsumtionen av dricksvatten med 54 000 kubikmeter per år och av volymen avloppsvatten med 45 000 kubikmeter, Lägre primärenergikonsumtion (85 000 Mwh) kommer att leda till besparingar av råmaterial med 6 000 ton per år. om förhandlingen programplaneringsdokumenten Under insisterade kommissionen på tillämpning av "miljöprofiler" varigenom alla planer måste inkludera följande inslag: en värdering av miljösituationen i den berörda regionen, en utvärdering av effekterna av de strategier och åtgärder som planerna innehåller när det gäller hållbar utveckling och de arrangemang som gjorts för att göra de behöriga miljömyndigheter som utnämnts av medlemsstaterna delaktiga i förberedelse och genomförande av programplaneringsdokumenten. %<; IV. SLUTSATSER I kommissionens rapport om sammanhållning1' erkändes att mål 2-regionerna stod inför särskilda svårigheter när det gällde att möta utmaningarna i internationell konkurrens och att fa del av unionens allmänna välstånd inklusive de möjligheter för ger. Den som den gemenskapsstödet hade varit att minska beroendet av föråldrade verksamheter genom åtgärder för omstrukturering och diversifiering, särskilt genom att utveckla en lokal företagskultur. inre marknaden prioriteringen omedelbara I de nya mål 2-programmen för perioden 1997-1999 finns flera stimulansåtgärder exempelvis för investeringar som främjar sysselsättningsintensiv tillväxt och hållbar utveckling. Utveckling av mänskliga resurser är av stor vikt och innebär åtgärder för att säkerställa en bättre utbildad arbetskraft genom förbättrad tillgång till anpassad utbildning av god kvalitet, främjande av entreprenörskap och ökade kopplingar mellan utbildnings- och arbetsförmedlingssystem, företag och forskningsstrukturer. I syfte att förbättra innovativa kunskaper har det också varit viktigt att införa ett mer målinriktat synsätt för system för stimulans av forskning och av forskningsresultat till produkter som går att marknadsföra. Sådana system måste var helt integrerade i ekonomiska system liksom med forsknings- teknik- och innovativa utvecklingssystem i regionen eller samhället. Om lokal produktion och tjänster utökas, inklusive på de kulturella och sociala områdena, öppnas samtidigt en avsevärd reservoar av nya arbetstillfällen. tekniköverföring utveckling, utveckling teknisk samt och Genom att omforma sin strukturpolitik för nästa programperiod, erkänner unionen likaledes de fortsatta problemen när det gäller ekonomisk och social omvandling, särskilt i de mest välmående medlemsstaterna. Och detta gäller inte bara i industriområden på tillbakagång utan också i landsbygdsområden som saknar ekonomisk diversifiering och som drabbas av avbefolkning, i tätorter med liten ekonomisk verksamhet och hög arbetslöshet liksom i områden med fiskeriindustri i svårigheter. Ett integrerat tillvägagångssätt, åtföljt av lokala insatser för att utveckla synergier mellan olika EU-program och initiativ, kommer därför att få avgörande betydelse i framtiden, med särskild hänsyn tagen till arbetslöshetsnivåer liksom graden av industriell verksamhet eller jordbruksverksamhet och social utslagning. De nya mål 2-programmen för perioden 1997-1999 avspeglar redan betydande framsteg på många av de områden som nämns ovan. 1 detta meddelande sammanfattas de viktigaste inslagen i de pågående programmen och de effekter som dessa åtgärder kan förväntas ge, samtidigt som områden där större insatser fortfarande behöver göras förs fram, vaiigenom meddelandet också kan medverka till metoder för att uppnå ekonomisk och social omvandling efter 1999. KOM(96) 542 slutlig/2 av den 8 april 1997: Första rapport frän kommissionen om ekonomisk och social sammanhållning (slutgiltig version) %So Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 Répartition par Fonds et par régions des Doçup et CCA objectif 2 1997-1999 Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 ANNEX 1 ANNEXE 1 ANLAGE 1 Belgique Aubange Limburg Meuse-Vesdre Turnhout Allemagne Bayern Bremen Hessen Niedersachsen Nordrhein-Westfa/en Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein West-Berlin Danemark Lolland Nordjylland Espagne Aragon Baléares Cataluna La Rioja Madrid Navarra Pais Vasco France Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bretagne Bourgogne Centre Champagne-Ardennes Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de- Calais Pays de la Loire Picardie Poitou-Charen tes Provence-Alpes-Côte d'Azur Rhône-Alpes. < '. v , * Millions d'écus FEDER FSE TOTAL 173,1 1. 0 51,0 95. 1 26. 0 43,1 0,0 16,9 19. 3 6,8 216,1 1,0 67,8 114,4 32,9 639,9 261,2 901,1 13. 7 35. 8 26. 5 33,3 336. 0 17. 9 41,6 11,8 123,3 52,7 9,3 43,4 6,0 19,3 3. 5 16. 6 114. 6 9. 6 17. 3 6. 3 67,9 15,5 4,5 11. 0 19,8 55,1 30,0 49,9 450,6 27,6 58,9 18,1 191,2 68,2 13,8 54,4 ••* 1132,4 352,6 1485,0 78. 8 12. 6 559. 6 15,7 153,5 20,4 291,9 29. 7 2. 6 150. 1 2. 6 58. 8 7,2 101. 7 108,4 15,2 709,7 18,4 212,2 27. 6 393,5 1852,1 394,2 2246,3 17,2 108. 5 69. 4 66. 0 101. 6 58,8 32,1 97,1 47. 7 127. 8 85. 1 143. 5 43,0 309. 0 130,5 108. 0 51. 4 131. 4 124. 0 4. 8 24,0 12. 9 14,3 16,7 10,9 5,9 16,7 8,5 36,4 13,8 30,1 10. 0 66. 4 32. 0 31. 6 11,4 23,0 24,9 21,9 132,5 82,3 80,3 118,3 69,7 38,0 113,8 56. 2 164,2 98,9 173,6 53,0 375,4 162,5 139,6 62,9 154,4 148,9 « sa Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 (suite) Millions d'écus FEDER FSE TOTAL 782,7 185,1 967,7 11,3 28,0 62,4 92. 5 26,2 27. 7 259. 9 128. 9 42,1 13. 2 90,5 2,8 11,2 14,6 37,0 7,8 3,3 49,6 30,0 11. 0 0,3 17,3 14,2 39. 2 76. 9 129,5 34,0 31,0 309,5 158,9 53,1 13,5 107,8 8,0 1,8 9,8 292,3 149,9 442,1 51. 9 75. 0 50. 8 42,0 72,5 24,9 38,0 28,6 23,6 34,8 76,8 113,1 79,4 65. 5 107. 3 105,528 29,765 135,293 2014,2 661,6 2675,8 110,7 84,9 4,8 76,4 200,8 282,2 289,8 31,3 18. 5 24. 0 333,5 263,6 293,5 29,2 28,8 1,2 25,2 53,6 96,2 115,0 7,2 3,9 8,4 114,7 70,9 107. 2 139,9 113,7 6,1 101,7 254,4 378,4 404,9 38,6 22,4 32,4 448,2 334,5 400,7 7053,0 2094,6 9147,6 7 7 , 1% 2 2 , 9% 100,0% Italie Emilia-Romagna Friuli-Venezia Ciulia Lazio Liguria Lombardia Marche Piemonte Toscana Umbria Valle d'Aosta Veneto Luxembourg Pays-Bas A rnhem-Nijmegen Groningen-Zuidoost Drenthe Twente Zuid Limburg Zuidoos t-Bra ban t Finlande Royaume-Uni Eastern Scotland East Midlands Gibraltar Greater London (East London and the Lee Valley) Industrial South Wales North East England North West England (Greater Manchester, Lancashire and Cheshire) Plymouth iThanet [West Cumbria and Furness West Midlands [Western Scotland Yorkshire and Humberside TOTAL Ventilation par Fonds Z9> ANNEX 2 ANNEXE 2 ANLAGE 2 Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1997-1999 Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1997-1999 Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 fur die Période 1997-1999 Environnement productif Industries et services - Tous types d'industries et services -PME Tourisme Infrastructures de soutien Ressources humaines Formation, emploi Centres de formation, équipements Recherche & Développement Aménagement et réhabilitation Sites industrie/s Zones urbaines Protection de l'environnement Assistance technique TOTAL Belgique Danemark Allemagne Espagne France Italie Luxem bourg Pays-Bas Royaume- Uni Mecu Finlande TOTAL % 114 66 44 22 15 34 69 30 0 38 19 19 0 4 8 6 37 12 12 0 9 17 30 15 0 15 0 0 0 0 1 327 113 54 59 13 201 378 242 2 134 142 142 0 45 10 699 494 0 494 0 205 518 260 0 258 89 0 89 167 12 955 428 252 176 178 349 729 351 56 322 396 189 207 131 35 508 309 77 233 105 94 241 171. 9 61 135 98 37 70 14 2 2 2 0 0 0 4 2 0 2 1 / 0 4 0 214 100 57 43 43 71 177 143 0 34 41 35 6 0 10 1404 966 564 402 211 227 897 570 0 327 298 273 25 45 32 70 46 26 20 11 13 49 14 0 35 5 0 5 5 3 4330 2535 1088 1447 586 1210 3092 1799 67 1226 1126 751 370 47,4% 27. 7% 11. 9% 15. 8% 6. 4% 13. 2% 33. 8% 19. 7% 0. 7% 13. 4% 12. 3% 8. 3% 4. 0% 474 5. 2% 122 1. 3% 216 68 901 1485 2246 968 10 442 2676 133 9145 100. 0% A ANNEX 2 ANNEXE 2 ANLAGE 2 Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1997-1999 Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1997-1999 Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 fur die Période 1997-1999 1 Environnement productif industries et services - Tous types d'industries et services -PME Tourisme infrastructures de soutien Ressources humaines Formation, emploi Centres de formation, équipements Recherche & Développement Aménagement et réhabilitation Sites industriels Zones urbaines Protection de l'environnement Assistance technique TOTAL Belgique Danemark Allemagne Espagne France Italie Luxem bourg Pays-Bas Royaume- Uni Mecu Finlande TOTAL % 114 66 44 22 15 34 69 30 0 38 19 19 0 4 8 6 37 12 12 0 9 17 30 15 0 15 0 0 0 0 1 327 113 54 59 13 201 378 242 2 134 142 142 0 45 10 699 494 0 494 0 205 518 260 0 258 89 0 89 167 12 955 428 252 176 178 349 729 351 56 322 396 189 207 131 35 508 309 77 233 105 94 241 171. 9 61 135 98 37 70 14 2 2 2 0 0 0 4 2 0 2 1 1 0 4 0 214 100 57 43 43 71 177 143 0 34 41 35 6 0 10 1404 966 564 402 211 227 897 570 0 327 298 273 25 45 32 70 46 26 20 11 13 49 14 0 35 5 0 5 5 3 4330 2535 1088 1447 586 1210 3092 1799 67 1226 1126 757 370 47,4% 27. 7% 11. 9% 15. 8% 6. 4% 13. 2% 33. 8% 19. 7% 0. 7% 13. 4% 12,3% 8. 3% 4. 0% 474 5. 2% 122 1. 3% 216 68 901 1485 2246 968 10 442 2676 133 9145 100,0% BELAGA 3 BELGIEN Bakgrund Mellan 15 april 1997 och 24 juli 1997 antog kommissionen de fyra samlade programplaneringsdokumenten för de belgiska regionerna Limburg, Turnhout, Aubange och Liège vilka är berättigade till stöd från strukturfonderna enligt mål 2. Det totala bidraget från fondema (inklusive outnyttjade medel som uppgår till 26 miljoner ecu och som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 216 miljoner ecu (ERUF 80 %, ESF 20 %) som fördelas på följande sätt: MILJ ECU MILJ ECU Limburg Turnhout 67,8 32,8 Liège Aubange 114,4 1,0 Regionala utvecklingsstrategier Det strategiska målet i de samlade programplaneringsdokumenten för både Limburg och Turnhout är skapande av arbetstillfällen genom socioekonomisk utveckling utan att skada miljön. Strategin för Aubange syftar till att integrera de stora företag som nyligen etablerat sig i regionen i den ekonomiska strukturen i området, särskilt genom att stimulera banden mellan företagen genom kontraktering, forskning och teknisk utveckling, logistik och externa tjänster. Det samlade programplaneringsdokumentet för Liège följer upp den strategi som valts under perioden 1994-1996 och som syftade till stmkturomvandling av metallindustrin samtidigt som stöd gavs till sektorer med tillväxtpotential genom att stimulera investering, forskning och teknisk utveckling samt utbildning. Utvecklingsprioriteringar Limburg och Turnhout delar tre utvecklingsprioriteringar medan Turnhout också inkluderar lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ i en prioritet för det lokala näringslivet: Industri Servicesektor Miljö Lokalt näringsliv (Turnhout) Följande utvecklingsprioriteringar godkändes för Liège: \o Dynamik och ekonomisk diversifiering Teknisk innovation Regionens attraktionskraft Skapande av dynamik marknadsekonomin inom sysselsättningen genom den sociala I Aubange genomförs åtgärder för att främja de små och medelstora företagens integration i den berörda regionen, med prioritet för till företag och sysselsättning genom ökad medvetenhet om Stöd informationssamhället Effekter lokala sysselsättningsinitiativ I Limburg syftar till att skapa 100 nya arbetstillfällen, av vilka hälften är avsedda for kvinnor. Andra mål omfattar utbildning för 13 625 människor, skapande av 35 nya företag varje år och utnyttjande av 40 hektar förnyad mark till ekonomisk verksamhet. Det samlade programplaneringsdokumentet för Turnhout förutser följande resultat: 5 800 nya arbetstillfällen, 5000 utbildade människor, 250 små och medelstora företag som engageras i teknologiska och innovativa projekt, 16 000 m3 anläggningar för små och medelstora företag och 130 hektar företags/industrianläggningar. Aubange förväntar sig 50 nya direkta arbetstillfällen och Liège 5000 nya arbetstillfällen fram till slutet av 1999 samtidigt som man uppnår genomsnittliga arbetslöshetsnivåer. Mervärde som förhandlingarna givit Under förhandlingarna mellan kommissionen, de flamländska myndigheterna och de två berörda regionerna, såg Turnhout och Limburg hur deras samlade programplaneringsdokument förstärktes inom vissa teman: Åtgärder som främjar lika möjligheter mellan könen gjordes mera konkreta, liksom betoningen på informationssamhället. Koncentration till de mest drabbade områdena inom regionen säkrades. Den totala andelen grundläggande infrastaiktur minskades till förmån för företagsåtgärder (små och medelstora företag), och t. ex. drogs budgeten för "Fenix"-projektet ned och nya jobb reserverades för invånarna i regionen. De återstående åtgärderna tor infrastruktur måste också visa en direkt koppling till ekonomisk verksamhet och skapande av sysselsättning. Vikten av åtgärder som gynnar skapande av sysselsättning underströks genom införande av fysiska indikatorer i varje åtgärd och bestämmelsen att sysselsättningseffekterna skulle påvisas for varje projekt. Prioriteringen "Lokalt näringsliv" fokuserar på projekt som ger lokala effekter i motsats till de andra prioriteringarna där effekterna blir synliga på regional nivå. ?>A. • Striktare villkor inkluderades för miljörapportering såsom en miljöprofil för regionen och en årlig rapport om projektens inverkan på miljön. Programmet har en prioritet som särskilt behandlar miljöaspekter. Programplaneringsmetoden förfinades också, t. ex. uppnåddes större samstämmighet mellan den socioekonomiska analysen och de olika prioriteringarna och åtgärderna, liksom mellan fonderna. Den senare aspekten ingick också som ett viktigt inslag i förhandlingarna om de samlade programplaneringsdokumenten för Liège och Aubange och uppnåddes huvudsakligen genom: en väsentlig minskning av antalet åtgärder i syfte att säkerställa större samstämmighet mellan åtgärderna och den övergripande strategin i det samlade programplaneringsdokumentet, definition av urvalskriterier med beaktande av sysselsättningsaspekterna, ändring av genomförandearrangemangen for vissa åtgärder i syfte att öka åtgärdernas effekt på lokala små och medelstora foretag, en omorientering av åtgärder som hänför sig till forskning och teknisk utveckling genom att betona analys av företagsbehov, utnyttjande av forskning och spridande av innovationer till små och medelstora foretag, en vägran att godta vissa föreslagna investeringar i basinfrastruktur. VL DANMARK Bakgrund 22 april 1997 antog kommissionen Den samlade programplaneringsdokumenten för de danska regionerna Nordjylland och Lolland vilka är berättigade till stöd från stmktuifondema enligt mål 2. Det totala bidraget från fondema (inklusive outnyttjade medel som uppgick till 2,7 miljoner ecu och som överförts från den föregående programperioden) uppgår till 68,23 miljoner ecu (ERUF 77 %, ESF 23 %) fördelade enligt följande: två de Nordjylland Lolland Regionala utvecklingsstrategier MILJ ECU 54,40 13,83 Det övergripande strategiska målet i det samlade programplaneringsdokumentet för Nordjylland är att stärka förutsättningarna för ökad tillväxt inom regionens företag och därigenom öka antalet arbetstillfällen i mål 2-området i allmänhet. Strategin för att nå detta mål är "globalisering": en förstärkning av företagens förmåga att konkurrera internationellt genom innovation, diversifiering, ökad kompetens och genom att förstärka ramarna för utbildning och infrastruktur. Strategin för Lolland är att utveckla och utnyttja regionens potential och att stimulera växelverkan mellan regionen och nationella och ekonomiska miljöer. Utvecklingsprioriteringar I Nordjylland ingår två utvecklingsprioriteringar i strategin Globalisering av tillverkningsindustrin och tjänsteindustrin Globalisering av turisttsektorn Den främsta prioriteringen för Lolland är Företagsutveckling genom utnyttjande av regionens potential Effekter I tillägg till kvantifierade mål när det gäller antalet arbetstillfällen som skall skapas eller bevaras (se huvudtexen) ingår följande övriga mål i programmen: 3>?> Nordjylland - Att skapa 17 företag. - Att öka små och medelstora företags omsättning med 313 miljoner ecu. - Att införa ny teknik eller produktionsprocesser i 50 % av deltagande SPD. - Att utveckla nya marknader inom 55 % av projekten. - Att utbilda omkring 4 800 personel-. Lolland - Att utbilda 600 personer. - Andra indikatorer på effekt, såsom tekniknivån inom små och medelstora företag, antal forsknings- och utvecklingskontakter som tagits, små och medelstora företag som etablerar nya marknader. Mervärde som förhandlingarna givit De två danska samlade programplaneringsdokumenten för perioden 1997-1999 för mål 2 var ett resultat av ett grundligt arbete på alla nivåer i partnerskapet mellan regionerna, medlemsstaterna och kommissionens avdelningar. Ett förhandlingsmöte hölls i Köpenhamn i november 1996 med företrädare för båda regionerna, medlemsstaterna och kommissionen. Arbetet gynnades av att utvärderingen i halvtid från perioden 1994-1996 nästan var slutförd vid den tidpunkten vilket gjorde det möjligt att använda rapportens rekommendationer. Följande inslag förtjänar att föras fram: Analysen av den socioekonomiska situationen i regionerna utvidgades och uppdaterades avsevärt med de senast tillgängliga siffrorna om regionemas förhållanden, behov och möjligheter. I Lolland ledde detta till en ny plan för att tackla de enskilda utbildningsbehoven i de olika grupper som hotas av arbetslöshet. Smärre ändringar genomfördes i programmet för Lolland, medan den övergripande strategin för Nordjylland ändrades före förhandlingarna från "Industrialisering" till "Globalisering". Strukturen för programmet för Nordjylland ändrades för att förenkla förvaltningen av programmet. Mindre tonvikt kommer att läggas på direkt investeringsstöd till företag och större betoning på att förbättra ramvillkoren för företagen i programmet. Stöd kommer att ges till yrkesutbildning, planering, erbjudande om flexibel yrkesutbildning, projekt för arbetsbyte, praktik i vuxen ålder. i grundläggande Investeringar infrastruktur har uteslutits i de nya programmen och ersatts med investeringar i "Strategisk infrastruktur" (T. ex. stöd till infrastruktur för forskning och utveckling och infrastruktur till stöd för kommunikations- och informationssystem). v< Även om principen om jämlikhet mellan kvinnor och män är förankrad i det rättsliga systemet i Danmark och lika möjligheter är ett underförstått övergripande mål som de danska myndigheterna har åtagit sig innehåller programmen åtgärder där särskild uppmärksamhet riktas på kvinnors kompetens. Kvantifiering av indikatorer uppmärksammades särskilt och systemet att förse "PHYSIN"~databasen med uppdaterade siffror förbättrades. företrädare En övervakningskommittéerna. från miljömyndigheterna ingår nu i yç TYSKLAND 1997 antog 7 maj kommissionen Bakgrund samlade Den programplaneringsdokumenten för de tyska regionerna Bayern, Berlin, Bremen, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Schleswig Holstein som är berättigade till stöd enligt mål 2 i strukturfonderna. Det totala bidraget från fonderna (inklusive outnyttjade medel som uppgår till 40 miljoner ecu överförda från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 901 miljoner ecu (ERUF 71 %, ESF 29 %) fördelade enligt följande: de 9 MILJ ECU MILJ ECU Bayern Berlin Bremen Hessen Niedersachsen 19,8 Nordrhein-Westfalen 191,2 Rheinland-Pfalz Saarland 55,1 29,9 Schleswig Holstein 49,9 450,6 27,6 58,9 18,0 Regionala utvecklingsstrategier Det viktigaste strategiska målet i Bayern förblir att minska beroendet av traditionell industri genom diversifiering i tillväxtsektorer och genom att göra den regionala ekonomin mindre sårbar för ekonomiska kriser. Berlins strategi syftar till att hejda processen med avindustrialisering och undanröja skillnader mellan Öst- och Västberlin, med Västberlin som tar på sig rollen som draghjälp för Östberlin och det omgivande området. Bremens strategi integrerar alla strukturutvecklingsåtgärder, och syftar särskilt till att diversifiera den regionala ekonomiska strukturen, stärka servicesektorn och turismen och förbättra lokaliseringsfaktorer, inklusive skydd och förbättringar av miljön. Ett inslag i Hessens tillvägagångssätt är stöd till affärsverksamhet och små och medelstora företag som går utöver de rättsliga skyldigheterna när det gäller miljöinvesteringar. I en uppföljning av programmet för perioden 1994-1996 syftar strategin för Niedersachsen till att angripa de svängningar som industriell förändring leder till. Bland de strategiska målen för Nordrhein-Westfalen anges att koppla samman ekonomi och ekologi och bli en ledande aktör inom mediaindustrin. ^e I Rheinland-Pfalz är målet att stärka tillväxt och sysselsättning samtidigt som konkurrenskraften för affärsverksamhet förbättras generellt och för små och medelstora företag i synnerhet. Saarlands utvecklingsmål omfattar att förbättra transport och kommunikationer och uppnå bättre utnyttjande av samarbete över gränserna (Saarland-Lorraine-Luxemburg). 1 en uppföljning av prioriteten under den föregående perioden inkluderar strategin tor Schleswig Holstein målet att minska de strukturproblem i Kiel som beror på varvskrisen och omvandlingen i vapenindustrin. Utvecklingsprioriteringar Genom en inriktning på de ovanstående strategiska målen omfattar de samlade programplaneringsdokumenten följande utvecklingsprioriteringar: •. Diversifiering och modernisering av industrin (inklusive hantverk) (t. ex. Bremen och Niedersachsen) •. Infrastruktur kopplad till ekonomisk verksamhet (t. ex Bayern, Berlin, Rheinland- Pfalz, Schleswig Holstein) •. Teknisk utveckling och innovation (t. ex. Berlin, Nordrhein-Westfalen, Rheinland- Pfalz, Saarland) •. Utveckling av mänskliga resurser, utbildning och kompetens (alla samlade programplaneringsdokument) •. Miljöskydd, förnyelse av anläggningar. (t. ex. Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Saarland) Effekter innehåller förhandsutvärderingar av Alla samlade programplaneringsdokument programmens effekter och innefattar en bedömning av antalet ytterligare arbetstillfällen netto som ges i programområdet (se huvudtexten) liksom en rad andra kvantifierade fysiska och ekonomiska resultat. Exempel är: 200 hektar förnyade anläggningar i Bremen, utbildning av 100-200 arbetslösa i Hessen, återvinning av 6000 ton råmaterial per år i Berlin, överföring av 100 000 vägtransporter till järnväg per år (Nordrhein-Westfalen) och 3000 samråd och 50 seminarier som ägnas tekniköverföring per år (Saarland). Mervärde som forhandlingarna givit Diskussioner om format och innehåll i de regionala utvecklingsplanerna för perioden 1997-1999 startade i ett ganska tidigt skede. När ett möte hölls i övervakningskommittén för mål 2 den 14/15 maj 1996, togs viktiga inslag i den nya planläggningen upp såsom prioriteringar för mål 2, fördelning av finansiering till de enskilda berörda delstaterna samt utvärderingskrav, i en strävan att se till att dessa regionala utvecklingsplaner som överlämnades i augusti 1996 följde ett överenskommet och harmoniserat system och struktur vilket underlättade de detaljerade diskussioner som därpå följde om var och en av de nio enskilda planerna. Som ett resultat är de övergripande strategiska målen, prioriteringarna och åtgärderna förenliga med skulle beaktas när planerna utformades. De faktorer bt varandra och i de flesta nya samlade programplaneringsdokument föreslås konkreta åtgärder på projektnivå. Samtidigt som det finns en hög grad av kontinuitet med de föregående samlade programplaneringsdokumenten förekommer fokusering på de prioriteringar som samlade återfinns programplaneringsdokument. Under följande huvudresultat, som utgör förbättringar föregående planeringsperioden: förhandlingarna uppnåddes i förhållande till den kommissionens riktlinjer nya alla i i ligger på sysselsättningsrelaterade mål Tonvikten samlade programplaneringsdokument. I flera av programmen (Berlin, Nordrhein- Westfalen) har således inslaget av sysselsättningsstöd avsevärt ökat jämfört med utbildningsåtgärder. Åtgärder som under den föregående perioden hade visat sig ha endast svag potential för att skapa arbetstillfällen fick ingen fortsättning. i alla Miljöåtgärder och lika möjligheter för kvinnor och män införlivades i prioriteringar som övergripande mål och som särskilda åtgärder där så var lämpligt. Åtgärder för att stödja små och medelstora företag ökades och inriktades mer specifikt på dessa företags behov (t. ex. på området för FoU och riskkapitalfinansiering). Synergier mellan ERUF- och ESF-åtgärder utökades. Kontinuitet och komplementaritet har eftersträvats mellan mål 2-åtgärder och åtgärder som genomförs enligt mål 3 och 4. Befintliga och nya åtgärder införlivades. inom ramen för sysselsättningspakter Kvantifiering av målen har i allmänhet förbättrats när det gäller förväntade resultat. Prioriteringen "lokal utveckling" (nya sysselsättningsmöjligheter) har huvudsakligen tagit formen av utbildningsåtgärder för olika typer av arbeten inom servicesektorn (från fbretagsrelaterade till sociala eller närmiljötjänster och miljö). tjänster ^> SPANIEN Bakgrund Den 12 juni 1997 antog kommissionen gemenskapsstödramen 1997-1999 för de regioner i Spanien som är stödberättigade enligt mål 2. Gemenskapsstödramen genomförs genom sju regionala operativa program och ett flerregionalt operativt program finansierat genom Europeiska socialfonden. Det sammanlagda bidraget från strukturfonderna (inklusive outnyttjade medel på 156 miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 1 485 miljoner ecu (ERUF 76 %, ESF 24 %) och fördelades på följande sätt: Aragön Baléares Cataluna MILJ ECU MILJ ECU 108,44 15,19 709,69 Madrid Navarra La Rioja Pais Vasco 212 27 18 393 Regionala utvecklingsstrategier Strategin i gemenskapsstödramen avspeglar kontinuitet med den föregående gemenskapsstödramen inriktad på skapande av arbetstillfällen samt företagens ökade konkurrenskraft. för 1994-1996 och är Utvecklingsprioriteringar Följande utvecklingsprioriteringar understödjer den regionala utvecklingsstrategin: Främjande av sysselsättning och konkurrenskraft Skydd och förbättring äv miljön FoU, teknik och innovation Utveckling av transporter som har samband med ekonomisk verksamhet Lokal och urban utveckling Effekter För var och en av ovanstående prioriteringar har ett antal kvantifierade indikatorer fastställts som exempelvis hänför sig till antalet nya företag per 10 000 invånare (prioritet 1), procent avfall som behandlas med ny utrustning (prioritet 2), sysselsättning i FoTU uttryckt i procentandel av total sysselsättning (prioritet 3), vägtäthet eller jämvägstäthet (prioritet 4), genomsnittlig varaktighet vad avser arbetslöshet (prioritet 5). V3 Mervärde som förhandlingarna givit I enlighet med kommissionens vägledande not och som ett resultat av de förhandlingar fastställa i gemenskapsstödramama gjordes följande större ändringar av de ursprungliga planerna: genomfördes paitnerskap som för att finansiering av prioritet 3 Jämfört med omvandlingsplanen visar gemenskapsstödramen ett ökat finansiellt stöd för små och medelstora foretag på området produktiva investeringar, "mjuka" åtgärder och yrkesutbildning. Europeiska regionala utvecklingsfondens (forskning, teknologi och innovation) har ökat. En bättre integration av åtgärder som medfinansieras av ERUF och ESF har uppnåtts liksom en tydlig åtskilllnad mellan ESF mål 2-åtgärder jämfört med insatser enligt mål 3 och 4. Graden av EU:s medfinansiering av prioritet 4 (transporter förknippade med ekonomisk verksamhet) har minskat jämfört med den nivå som ursprungligen föreslogs. De åtgärder enligt prioritet 2 (miljöskydd) som medfinansieras av Europeiska socialfonden kommer att anges särskilt, vilket kommer att göra ESF:s insatser på detta område mer synliga. ko FRANKRIKE Bakgrund Mellan den 24 mars och den 4 augusti 1997 antog kommissionen de 19 samlade programplaneringsdokumenten för de franska regioner som är berättigade till stöd enligt mål 2 i strukturfonderna med undantag av Lorraine. Det sammanlagda bidraget från fonderna (inklusive outnyttjade medel på 208,6 miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996 men förutom 39,4 miljoner ecu som återstår att anslå till ett flerregionalt program för försvarsindustrin plus finansiering av finansiellt stöd) uppgår till 2 246 miljoner ecu (ERUF 82 %, ESF 18 %) och fördelas enligt följande: Alsace Auvergne Bretagne Centre Franche-Comté Languedoc-Roussillon Midi-Pyrénées Pays de la Loire Poitou-Charentes Provence-Alpes Côte d'Azur MÏLJ ËCÛ 21,9 82,3 118,3 37,9 56,2 98,9 52,9 162,5 62,9 154,4 Aquitaine Basse-Normandie Bourgogne Champagne- Ardenne Haute-Normandie Lorraine Nord-Pas-de- Calais Picardie Rhône-Alpes 132,5 80,3 69, 7 113,8 164,2 173,6 375,4 139,6 148,9 Regionala utvecklingsstrategier I kontinuitet med den föregående programperioden 1994-1996 är den övergripande strategin för dessa regioner skapande och bevarande av sysselsättning. Även om det ibland finns en viss grad av överlappning, kan de regionala tillvägagångssätten grupperas runt följande strategiska huvudmål : Stöd till skapande och utveckling av företag inklusive tilhandahållande av tjänster till små och medelstora företag när det gäller informations- och kommunikationsteknik, samt ökande av exportkapacitet (Basse-Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord- Pas-de-Calais). finansieringsteknik från traditionell Diversifiering till nya ekonomiska verksamheter inklusive forskning och tekniköverföring och lokal utveckling (Champagne-Ardenne), högnivå-tjänster och utveckling av turism (Provence-Alpes-Cote d'Azur). industri I vissa områden är metoden att befästa eller på nytt starta sysselsättningen inom industrin (Midi-Pyrenéerna) eller att bibehålla stark industriell närvaro samtidigt som man diversifierar till nya områden (Rhone-Alpes) samt att förankra företag i området. LH Vikten programplaneringsdokumentet för Bourgogne och Centre och likaså utveckling betonas samlade inre det av i Att öka områdets attraktivitet och förbättra företagsmiljön och den ekonomiska miljön understryks i Auvergne och Aquitaine. Prioriteringar samlade programplaneringsdokumenten De utvecklingsprioriteringar: omfattar följande viktigaste • Stöd till företagsutveckling • Uppgradering och omstrukturering av området och miljön • Forskning och teknisk utveckling och innovation • Värdesättande av mänskliga resurser • Förbättring av områdets attraktionskraft Effekter I de samlade programplaneringsdokumenten uppskattas antalet arbetstillfällen som kommer att skapas i programområdet (se texten) liksom resultatindikatorer och kvantifierade mål för var och en av de berörda åtgärderna. Mervärde som förhandlingarna givit Detta rörde i synnerhet följande punkter: - Införande av inslag som saknades i vissa av de inledande förslagen och som exempelvis gällde socioekonomisk analys, basindikatorer, miljöutvärdering, behovsanalys, särskilt när det gällde frågor som rörde tätorter och försvarsindustrin. - Stärkande av åtgärder för att bedöma utbildningsbehov. - Främjande av FoU, vilket redan fanns i den föregående fasen, har bevarats eller stärkts i både kvalitativa och finansiella tenner. - Anpassning av resurser för att stödja små och medelstora företags möjligheter att motverka negativa effekter från sektorer i svårigheter såsom försvarsindustrin. - Överenskommelse som nåtts i partnerskap om att stryka förslag om infrastruktur som inte följde kommissionens riktlinjer på det området. - Införande av territoriella och lokala sysselsättningspakter (till exempel Pays de la Loire och Nord-Pas-de-Calais) och överenskommelse med de franska myndigheterna att följa pakt metoden för andra förslag (t. ex. Picardie och Haute-Normandie) som skall läggas fram under genomförandet av de samlade programplaneringsdokumenten. - Ökning av särskilda åtgärder för problem i stadsmiljö. q<L Ytterligare uppgifter som hänför sig till åtgärdernas miljöeffekter särskilt, om förenligheten mellan ekonomisk utveckling och utveckling av hamnar (Haute-Normandie, Pays de la Loire) och bevarande av livsmiljöer (särskilt direktiven om bevarande av vilda fåglar och bevarande av livsmiljöer). ^ ITALIEN Bakgrund Mellan den 7 maj och den 24 juli 1997 antog kommissionen 9 av de 11 samlade programplaneringsdokumenten för de regioner i Italien som är stödberättigade enligt mål 2. De samlade programplaneringsdokumenten för Friuli och Lazio skulle antas i början av oktober 1997. Det totala bidraget från strukturfonderna (inklusive outnyttjade medel som uppgår till 170 miljoner ecu och som överförts från den föregående programperioden 1994-1999) uppgår till 968 miljoner ecu (ERUF 80 %, ESF 20 %) fördelade enligt följande: Emilia-Romagna Friuli-Venezia-Giulia Lazio Liguria Lombardia Marche MILJ. ECU 14,2 39,3 76,9 129,5 34,0 31,0 Regionala utvecklingsstrategier Piemonte Toscana Umbria Vallée d'Aosta Veneto 309,5 159,0 53,2 13,5 107,9 Strategierna har i allmänhet givit kontinuitet med den föregående programperioden 1994- 1996. Vissa strategiska mål har definierats på ett bättre sätt än tidigare (t. ex. Marche) eller har en tydligare geografisk fokusering (Lazio). Exempel på vanliga strategiska mål är följande: Att stärka och modernisera SMF och skapa nya företag (t. ex. Fruili-Venezia-Guilia, Lazio, Liguria, Veneto, Marche, Piemonte, Toscana) Att genomföra diversifiering till sektorerna för högteknologiforskning och innovation ( t. ex. Fruili-Venezia, Guilia, Liguria, Emilia-Romagna, Toscana) Att förbättra miljön och öka regionens attraktionskraft (alla regioner förutom Aosta- dalen) Att utveckla mänskliga resurser och kvalifikationer (alla regioner). Ett särskilt strategiskt mål i Emilia Romagna är att främja kopplingar mellan de nya mål 2-områdena Ferrara och Reggio/Modena. Utvecklingsprioriteringar De samlade programplaneringsdokumenten huvudprioriteringar: för Italien omfattar sålunda följande hk Stärkande av befintliga SMF och främjande av nya företag Uppgradering och utveckling av det lokala området Utveckling av mänskliga resurser och kvalifikationer Miljöskydd och förnyelse Turism och kulturarv Forskning och teknik samt informationssamhället Territoriell sysselsättningspakt (Emilia Romagna) Lika möjligheter för män och kvinnor Effekter Förutom förhandsuppskattningar av antalet arbetstillfällen som förutses skapas eller bibehållas (se huvudtexten) kan följande exempel på andra förväntade effekter nämnas:. -Stöd till 1 700 små och medelstora företag (Toscana) -Ökande av turisternas hotellövernattningar med 200 000 (Umbrien) -Förnyelse av 450 000 m2 av ödemark (Piemonte) -Behandling av ytterligare 50 000-100 000 ton avfall (Lombardiet) -Utbildning av 120 akademiker som informationstjänstemän för innovation (Lazio) Mervärde som förhandlingarna har givit Efter en inledande förhandlingsiiinda med de italienska myndigheterna i Rom från den 4 till den 8 november 1996 om alla 11 programplaneringsdokument, fördes separata diskussioner med varje region. De viktigaste resultat som uppnåddes var följande: Programplaneringsdokumenten målinriktningen för varje programs strategi och mål; fick en tydligare utformning för att förbättra En översyn av de finansiella anslagen för varje åtgärd, varvid särskilt en allmän underskattning av behoven av mänskliga resurser och teknologisk innovation konstaterades. En ökning av stöd från Europeiska socialfonden godkändes därför för de flesta av programplaneringsdokumenten för att åtminstone bibehålla samma nivå som under den föregående perioden (dvs. omkring 20 % i genomsnitt). Forskning och teknisk innovation gavs också ytterligare stöd; en omorganisering av prioriteringar för varje programplaneringsdokument. I synnerhet gällde detta införande av innovativa inslag inklusive informationssamhället, sysselsättningspakter) i linje med kommissionens riktlinjer; En detaljerad granskning företogs av de olika åtgärder som föreslogs för medfinansiering, särskilt huruvida de var berättigade till stöd och om de var lämpliga. italienska Kommissionens observationer välkomnades myndigheterna; i allmänhet av de Särskild uppmärksamhet ägnades miljöaspekter i syfte att förbättra miljöprofilerna, kvantifieringen av indikatorer och verkan samt förbättra miljömyndigheternas deltagande samlade förberedelse i programplaneringsdokumenten; genomförande och av de Vsr Problemet med additionalitet togs upp och företrädare för finansministeriet åtog sig att överlämna preliminära uppgifter för 1997-1999 beräknade på samma sätt som tidigare liksom slutliga uppgifter för åren 1994-1995; I enlighet med kommissionens riktlinjer fästes vid programläggningen av alla de italienska samlade programplaneringsdokumenten särskild uppmärksamhet på integrerade metoder som skulle kunna skapa arbetstillfällen, särskilt när det gäller att utveckla nya sysselsättningsmöjligheter. Dessutom ingår stöd till sysselsättning i de flesta samlade programplaneringsdokumenten. kjo Bakgrund LUXEMBURG Den 15 april 1997 antog kommissionen det samlade programplaneringsdokumentet för regionen Esch-sur Alzette och Capeilen som är stödberättigade enligt mål 2 i storhertigdömet Luxemburg. Det sammanlagda bidraget från fonderna (inklusive outnyttjade resurser på 1,771 miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 9,837 miljoner ecu (ERUF 81 %, ESF 19 %). Regional utvecklingsstrategi Den strategi som föreslås för den nya programperioden syftar till att fortsätta påbörjade insatser för att sprida verksamheter från regionens traditionellt tunga beroende av stålindustrin och att dra till sig nya företag inklusive stödjande infrastrukturer, produktiva investeringar, yrkesutbildning, forskning och utveckling samt teknologiöverföring. Särskild betoning läggs på att förbättra miljön. Utvecklingsprioriteringar Ovannämnda strategi medfinansiering från gemenskapen: ledde till att följande fem utvecklingsprioriteringar antogs för Innovation i företagen Stimulans av utveckling och diversifiering av ekonomiska strukturer och verksamheter Skydd och förbättring av miljön Stöd för att uppnå stabilitet och tillväxt i regional sysselsättning genom åtgärder för utveckling av mänskliga resurser Tekniskt stöd Effekter Bland de förväntade eftekterna i programplaneringsdokumenten skapande eller bevarande av 700-900 direkta arbetstillfällen. Kvantifierade miljömål återfinns också exempelvis i prioritet 3: Skydd och förbättring av miljön. förutses Mervärde som förhandlingarna givit I de förslag som myndigheterna i Luxemburg lade fram beaktades redan kommissionens riktlinjer för mål 2. Därutöver ledde förhandlingarna med Luxemburgs myndigheter till följande förändringar jämfört med de ursprungliga förslagen: Antalet föreslagna åtgärder minskades tor att säkerställa en mer sammanhängade strategi. Kriterier för projektutval (med hänsyn tagen till sysselsättning) och kvantifierade mål utarbetades för varje åtgärd och för programmet som helhet: denna kvantifiering avsåg antal skapade arbetstillfällen, såväl direkta eller indirekta. Således förutses att mellan 700 och 900 direkta arbetstillfällen skulle kunna skapas eller bevaras i de stödberättigade regionerna som ett resultat av åtgärderna i programplaneringsdokumentet. kSf- Genomförandebestämmelser utarbetades för att öka åtgärdemas effekter i lokala företag. Miljöindikatorer angavs under prioritet 3 "Skydd och förbättring av miljön". Vissa förebyggande åtgärder erhöll stöd (t. ex. återvinning av bilar). Prioritet 4 "Stöd för att uppnå stabilitet och tillväxt i regional sysselsättning genom åtgärder för utveckling av mänskliga resurser" ändrades och hänvisar nu uttryckligen till åtgärder som syftar till att ge kvinnor och män lika möjligheter på arbetsmarknaden, genomförande av sysselsättningspakter och främjande av lokala tjänster. Förslag till investeringar i vissa "tunga" infrastaikturer godtogs inte. u. %- NEDERLÄNDERNA Bakgrund Den 26 maj 1997 antog kommissionen de fem samlade programplaneringsdokumenten för de nederländska regionerna Arnhem-Nijmegen, Zuidoost Brabant, Zuid Limburg, Twente och Groningen-Drenthe. Det sammanlagda bidraget från stmktuifondema (inklusive outnyttjade medel på 80 miljoner ecu som överförts från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 442 miljoner ecu (ERUF 66 %, ESF 34 %) och har fördelats på följande sätt: MILJ ECU MILJ ECU Arnhem-Nijmegen Zuid-Limburg Groningen-Drenthe 77 66 113 Zuidoost Brabant Twente 107 79 Regional utvecklingsstrategi Det allmänna strategiska målet i alla nederländska programplaneringsdokument är hållbar ekonomisk utveckling samt skapande av nya arbetstillfällen och förbättring av livskvaliteten utan att skada miljön. Programplaneringsdokumentet för Arnhem- Nijmegen bygger också på regionens strategiska läge för viktiga transportvägar. Strategin för Zuidoost Brabant betonar den roll som grupper av små och medelstora företag och nya teknologier spelar. kq Utvecklingsprioriteringar För att uppnå de strategiska målen innehåller de samlade programplaneringsdokumenten följande prioriteringar: Arnhem-Nij megan • "Euro Trade Port" (utvidgning av transport- och distributionsfunktioner och kommersiella tjänster) • Industri och innovation • Turism och urbant (ekonomiskt) klimat Zuid-Limburg • Industri och relaterade tjänster • Transport och logistik • Kunskapsutveckling och kunskapsöverföring • Turism och en levande miljö. Groningen-Drenthe 9 Industri, företagstjänster och turism • Produktiv miljö och urban ekonomi Zuidoost-Brabant • Förstärkning av industristrukturen • Turism, levande miljö och företagsmiljö Twente • Transport och distribution • Industri • Turism Effekter Bland de främsta förväntade effekterna är ökningar av bruttoregionalprodukten i Twente, Zuidoost Brabant, Zuid Limburg, och Groningen-Drenthe och en positiv inflyttning av företag till regionen (Twente, och Groningen-Drenthe). Antalet uppskattade nya jobb varierar från 11 400 (fasta och tillfälliga) i Groningen-Drenthe till 2 000 fasta arbetstillfällen i Zuidoost Brabant. Alla samlade programplaneringsdokument har utbildningsmål som varierar från 17 500 anställda och 9 500 arbetslösa som skall utbildas i Groningen-Drenthe till 3 330 respektive 2 220 i Arnhem-Nijmegen. Mervärde som förhandlingarna girit juni 1996 presenterade GD XVI kommissionens för den andra I programperioden 1997-1999 vid ett gemensamt möte där GD XVI, de nationella myndigheterna och företrädare för de fem mål 2-regionerna i Nederländerna var närvarande. När de nederländska myndigheterna överlämnade de fem samlade programplaneringsdokumenten till kommissionen den 23 september 1996 hade många av kommissionens sysselsättning, i företagsorienterade åtgärder och produktiva investeringar. prioriteringar beaktats, riktlinjer särskilt fråga om I de förhandlingar som följde betonade kommissionen att åtgärderna så konkret som möjligt skulle avspegla de nya riktlinjerna. Andelen grundläggande infrastruktur minskades avsevärt och godkändes endast om den var produktiv och om en tydlig och direkt 9o koppling till ekonomiska verksamheter och sysselsättning kunde påvisas. Den mindre andelen infrastruktur gynnade de företagsorienterade åtgärderna (huvudsakligen små och medelstora företag) liksom åtgärder som syftade till FoU vars andel ökades. Större betoning lades vid att förbättra kunskaper och anpassa arbetskraftens kvalifikationer vilket ledde till en ökning av åtgärder för mänskliga resurser i de nya programmen samt stimulans av lokala sysselsättningsinitiativ riktade till de värst drabbade grupperna. Vikten av sysselsättningsskapande åtgärder underströks genom att fysiska indikatorer inkluderats för alla åtgärder och bestämmelsen att varje projekt måste kunna påvisa sysselsättningseffekter. En annan positiv förändring jämfört med den första programperioden var införandet av åtgärder som innehåller insatser för lokala sysselsättningsinitiativ. Strikta villkor infördes om miljörapportering såsom en miljöprofil för regionen och en årlig rapport om projektens inverkan på miljön. Under förhandlingarna om programmen för perioden 1994-1996, uppmuntrade kommissionen utarbetande av regionala teknologiplaner, och genomförandet av dessa kommer att äga mm under den andra programperioden för mål 2 1997-1999. Metoden för programplanering förfinades bland annat genom att en större samstämmighet mellan den socioekonomiska analysen och de olika prioriteringarna och åtgärderna eftersträvades, liksom mellan fonderna genom att kommissionen uppmuntrade inledande av projekt som kombinerar finansiering från Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Som exempel på det förra kan nämnas ett projekt i Groningen-Drenthe-programmet om ett zoo i Emmen godkändes under förutsättning att utbildningsprojekt som medfinansieras av Europeiska socialfonden inkluderades. Programmet för både Limburg och Zuidoost Brabant har införlivat särskilda åtgärder för mänskliga resurser i sina prioriteringar för lokal utveckling och nya sysselsättningsmöjligheter. GA Bakgrund FINLAND Den 24 april 1997 antog kommissionen det samlade programplaneringsdokumentet för Finland enligt mål 2 i stmktuifondema for perioden 1997-1999. Stmkturfondemas sammanlagda bidrag (inklusive outnyttjade medel på 16,145 miljoner ecu överförda från den föregående programperioden 1995-1996) uppgår till 135,293 miljoner ecu (ERUF 78 %, ESF 22 %) fördelade enligt följande: Varsinais Suomi Satakunta Päijät-Häme Keski-Suomi MILJ ECU 6,782 30,250 27,473 24,758 Kymenlaasko ltä-Uusimaa Etelä-Karjala Keski-Pohjanmaa 14,465 1,579 17,146 8,654 Regional utvecklingsstrategi Under programperioden 1997-1999 är utvecklingsstrategin för mål 2-områdena att: -skapa och uppgradera arbeten och uppnå en diversifiering av den ekonomiska stmkturen, -förbättra företagens konkurrenskraft och arbetskraftens kompetens, -öka det internationella samarbetet. För att betona sysselsättningsaspekten kommer effekten när det gäller skapande av arbetstillfällen också att bli ett viktigt kriterium vid urval av projekt. Utvecklingsprioriteringar Programmet omfattar följande tre viktiga utvecklingsprioriteringar: • Att öka, utveckla och internationalisera företagsverksamheten. • Att höja nivån på kompetens och teknologi. • Infrastruktur, miljö och turism. Effekter Förutom kvantifierade mål för antalet arbetstillfällen som skall skapas eller bevaras (se huvudtexten) innehåller programmet följande andra mål: 2 900 nya små och medelstora företag. 1 020 nya företag ledda av kvinnor. 400 avtal om underkontrakt, samarbete eller nätverk. Förbättring av anställningsmöjligheter genom utbildning av 8 300 människor. < C < 1^ Mervärde som förhandlingarna har givit Omförhandlingar av programmet (i Finlands fall skedde detta efter endast två år) gav ett flertal fördelar. Om man betraktar mål 2 omfattar dessa fördelar bland annat: Skapande av sysselsättning fördes upp till första plats på listan över prioriteringar för val av projekt och större ansträngningar gjordes att använda detta kriterium. Andra mål 2-prioriteringar (innovation, lika möjligheter för män och kvinnor samt miljö) gjordes tydligare och gavs ställning som "kärnkriterier" vid urvalet av projekt. Tillhandahållande av infrastruktur minskades från 13 % till 10 % av budgeten med en överenskommelse att utforska möjligheterna till lånefinansiering från ED3. Andra aspekter omfattade: en grundlig omprövning av hela programmet, en möjlighet att förenkla programmets struktur, klargörande av reglerna för parnerskap vid beslutsfattande, bidrag av ytterligare förhandsbedömning och efterhandsbedömning, beaktande av tabuämnen (såsom möjligheten att överföra medel från regioner med sämre resultat till regioner med bättre resultat), behovet av förenkling av budgetbestämmelsema för nationell finansiering och att skapa möjligheter till innovativa finansiella paket för företagsprojekt såsom kombinationer av bidrags- och lånefinansiering och för EIB-lån till infrastruktur, påvisande av brister i övervakningssystemet när det gamla programmet skulle avslutas, bestämmelser om interregionala projekt. ^3 FÖRENADE KUNGARIKET Bakgrund Mellan den 3 april och den 11 juni 1997 antog kommissionen de tretton samlade programplaneringsdokumenten för de regioner i UK som är stödberättigade enligt mål 2. Det sammanlagda bidraget från fonderna (inklusive outnyttjande medel på 155 miljoner ecu överförda från den föregående programperioden 1994-1996) uppgår till 2 676 miljoner ecu (ERUF 75 %, ESF 25 %) fördelade på följande sätt: ILJ CU East London and the Lee Valley East Midlands Eastern Scotland Gibraltar Great Manchester, Lancashire, Cheshire Industrial South Wales North East England 10,7 11,7 139,9 6,0 404,8 254,4 378,4 Plymouth 38,6 Thanet 22,4 West Midlands 448,2 West Cumbria and Furness 32,4 334,5 Western Scotland Yorkshire and Humberside 400,7 Regionala utvecklingsstrategier I många fall hade den socioekonomiska situationen i regionen inte i högre grad förändrats och de strategiska målen och den bakomliggande visionen i programmen var därmed desamma som för den föregående perioden. Vissa förändringar av de strategiska prioriteringarna har dock gjorts jämfört med perioden 1994-1996, enligt följande. - Strategisk fysisk planering omfattar en ny prioritet för de flesta mål 2-regionerna, vilken erkänner behovet av en integrerad områdesbaserad metod som inriktas på möjliga områden för större fysiska i syfte att maximera den sysselsättningsskapande potentialen. Nordöstra Englands prioritet under perioden 1994-1996 för företagsutveckling och lokal investering ändrades också till en prioritet för strategisk områdesbaserad förnyelse. Denna nya prioritet ger en direkt koppling till samhällsekonomisk utveckling genom att främja planering av viktig fysisk utveckling på ett sådant sätt att möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen maximeras liksom utbildningsmöjligheter för invånarna i regionernas mest drabbade kommuner. investeringar - Samhällsekonomisk utveckling En ny prioritet för samhällsekonomisk utveckling (inklusive uppbyggnad av lokal kapacitet för att utveckla och åstadkomma lokala förnyelseprojekt) har införts i Thanet medan de befintliga lokala utvecklingsåtgärderna i industriområdena i södra Wales har förstärkts och nu omfattar en uttalad prioritet. - Andra strategiska förändringar inbegriper mindre inriktning på infrastruktur och större fokusering på skapande av arbetstillfällen, och denna förskjutning är kanske tydligast i Gibraltar där programmet inte längre kommer att inriktas helt på infrastruktur. Större <?M precision i SMF-åtgärder i västra Cumbrien och Furness, en ny prioritet för turism i östra Skottland och en anpassning av strategiska mål för att maximera skapandet av arbetstillfällen i östra London. En ny prioritet för tillämpad forskning, teknologisk utveckling och innovation i västra Skottland, en granskning av kvalitet, effekt och inriktning på turistutbildning i östra ocli västra Skottland och införandet av förmedling av lokala arbetstillfällen i flera program. Utvecklingsprioriteringar De samlade programplaneringsdokumenten viktigaste prioriteringar förutom de som nämnts ovan: i Förenade kungariket omfattar följande Åtgärder för att stödja små och medelstora foretag, utveckling, tillväxt, konkurrenskraft och inhemsk potential Kunskapsbaserade industrier, avancerade teknologier, FoU och innovation Turism och kultur Strategisk fysisk samhällsutveckling Samhällsekonomisk utveckling inklusive ingångsättning, Förväntade effekter Alla samlade programplaneringsdokument innehåller förhandsbedömning av de effekter inklusive en uppskattning av antalet ytterligare som programmen förväntas ge, arbetstillfällen som skapas netto i programområdet, liksom en rad kvantifierade fysiska och ekonomiska resultat. Mervärde som förhandlingarna givit Förenade kungarikets samlade programplaneringsdokument för mål 2 för perioden 1997- 1999 var resultat av detaljerade förhandlingar som ägde mm inom ramen för partnerskap i varje bidragsberättigad region vaivid ibland över 200 personer deltog i mötena. Som ett resultat innehåller alla de nya programplaneringsdokumenten en väsentligt förbättrad analys av de traditionella industriregionernas särskilda socioekonomiska förutsättningar, behov och möjligheter. Regionerna uppmuntrades att fokusera sina utvecklingsstrategier på de verkliga prioriteringarna, där vissa av de samlade programplaneringsdokumenten innehåller färre prioriteringar jämfört med perioden 1994-1996 i syfte att uppnå större inriktning på de stora regionala "drivkrafterna för förändring". Följande särskilda inslag kan föras fram: - Förbättrad definition av de ekonomiska utvecklingsåtgärder som skall genomföras inom varje prioritet, bättre klargörande av omfattningen av varje åtgärd och de resultat som skall uppnås. - En integration inom varje utvecklingsprioritet av "hårda" och "mjuka" åtgärder (Europeiska regionala utvecklingsfonden) samtidigt som utveckling av mänskliga resurser på I alla de nya programplaneringsdokumenten innefattar nu varje prioritet åtgärder som finansieras av båda strukturfonderna. lämpligt sätt beaktas (Europeiska socialfonden). ^S" - Klargörande av ansvarsområden inom de regionala partnerskapen när det gäller strategiskt genomförande av varje prioritet. - Större anslag till åtgärder som bättre kan skapa kvalitetsjobb i regioner där stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden till "hårda" infrastrukturer minskas, från 65 % i programmen för 1994-1996 till uppskattade 52 % i programmen för 1997-1999. - Ett uttryckligt krav på partners att förbättra informationen på arbetsmarknaden för att möjligggöra större gensvar från arbetsmarknaden i projekt finansierade av ESF och i programutveckling och därigenom förbättra chanserna till positiva resultat när det gäller skapande av arbetstillfällen. Detta arbete kommer att övervakas av en ny strategigrupp för arbetsmarknaden i varje region som kommer att ge råd om nyckelfrågor och trender på den lokala arbetsmarknaden och fastställa särskilda sektoriella, tematiska och kvalitetsprioriteringar för ESF-finansiering. De kommer också att verka för bättre integration mellan de åtgärder som finansieras av ESF enligt mål 2 och 3 och mellan ESF och ERUF inom varje region. När det gäller de mer specifika riktlinjerna for europeisk regionalpolitik genomfördes programförbättringar i Förenade kungariket på följande sätt: inom programplaneringsdokumenten för mål 2 - Särskild prioritering av åtgärder för utveckling av små och medelstora företag inklusive bättre definierad räckvidd för åtgärder för att stödja alla faser i igångsättning, utveckling, tillväxt och förbättrat tillträde till riskkapital på regional basis, har utvecklats för alla programplaneringsdokument vilket ger en tydligare fokusering än den mer allmänna prioriteringen "företagsutveckling" som fanns i de tidigare programläggningsfaserna. Utveckling av små och medelstora företag uppgår nu totalt till ungefär 30 % av de sammanlagda anslagen från strukturfonderna till mål 2-regioner i UK. - Särskild vid har fästs uppmärksamhet optimala genomförandemekanismer för prioriteringen forskning och teknisk utveckling genom att i konventionella program införa de huvudsakliga lärdomarna från den regionala teknologiplan som genomfördes på försök i vissa regioner under den föregående perioden. Varje program innehåller nya åtgärder som bidrar till att förverkliga den ekonomiska utvecklingspotential som informationssamhället bär på i de berörda regionerna. tillhandahålla att - Med stimulans från kommissionen har regionerna väsentligt förbättrat miljöprofilen i varje programplaneringsdokument och har ytterligare klargjort på vilka sätt programmens miljöeffekter kommer att mätas. - Regionernas svar på den prioritet för lika möjligheter för män och kvinnor som kommissionen anger i sina riktlinjer har kommit till uttryck på flera sätt. Gemensamt för alla programplaneringsdokument är en förbättrad analys av regionernas arbetsmarknadsvillkor med en mycket högre grad av könsspecificitet än under perioden 1994-1996. Vissa programplaneringsdokument innehåller särskilda kvantifierade mål inom vissa åtgärder (t. ex. procentandel nya SMF som skapats med kvinnliga ledare). I andra programplaneringsdokument föreslås inrättandet av en Rådgivande grupp för jämlikhet som en del av de administrativa bestämmelserna. ^ É> Förväntad effekt på sysselsättningen i medlemsstaterna Mål 2 SPD (1997-1999) Bilaga 4 Medlemsstat \ * * * * J ^ :J D K : _; p — i & ^:\; W%,^ ?. * — Tillfälliga arbeten (1) Skapade eller bevarade arbeten Genomsnittlig offentlig (gemenskapens + nationell) kostnad per arbetstillfälle brutto (ecu) 120 - 4. 100 13. 986 - 14. 049 6. 255 - 20. 193 40. 350 106. 115 14. 457 2. 348 114. 224 93. 500 15. 780 147. 459 116. 359 570 43. 762 341. 873 874. 552 23. 172 59. 454 15. 865 22. 450 22. 669 30. 567 18. 646 41. 111 25. 932 15. 096 20. 558 Genomsnittlig EU-kostnad per arbetstillfälle brutto (e 10. 259 29. 060 7. 640 11. 116 8. 510 13. 244 7. 318 17. 258 10. 103 6. 992 9. 158 Genomsnittlig offentlig kostnad per arbetstillfälle brutto (ecu) för åtgärder med förväntad 16. 177 51. 006 11. 181 9. 159 sysselsättningsskapande effekt Genomsnittlig EU-kostnad per arbetstillfälle brutto förväntad (ecu) svsselsättninasskaDande effekt åtgärder med för 7. 226 24. 251 5. 466 4. 475 - - 16. 811 15. 698 21. 842 17. 484 13. 305 13. 847 7. 196 6. 065 7. 107 6. 521 6. 219 6. 154 Källa: SPDs 1997-99. FOTNOTER. 1 Uppgifter om tillfälliga arbeten har inte beräknats för Danmark, Finland eller Luxemburg. 2 Uppgifter om arbetstillfällen för Finland hänför sig inte till åtgärder eller prioriteringar och ingår därför inte i totala siffror eller i ytterligare analys. 3 Bilaga 5 TERRITORIELLA OCH LOKALA SYSSELSÄTTNINGSPAKTER (MÅL 2 REGIONER) Land Region/Område Mål Befolkning Arbetslöshet Främsta partner Tyskland Bremen 4 + 2 679 900 15,6% Tyskland Nordrhein Westfalen närverk av tre pakter för Ruhrgebict 2 3 376 000 15. 70% Ä Spanien Cataluna : västra Vallès 2 680 000 13. 70% Frankrike Champagne-Ardenne: Pointe des Ardennes 2 + 3 35 000 2 1% och Delstatsregeringen, ministerier, statsförvaltningens industrin, handelskamrar fackföreningar, företag, arbetstagarfbreningar, bank, SMF, utbildnings medborgarföreningar. forsknings- vetenskapliga institutioner Delstatsregeringen, städer, företag, handelskamrar, industri och handel, universitet och forskningsinstitut, fackföreningar och Företrädare fackföreningar, handelskamrar och industri. regionen, företag, universitet, för Den lokala sysselsättning, strukturer "samhälle" kommittén för interkommunala Prioriterade handlingsplaner (preliminära) abstrakta av Förbättring tillväxtfaktorer såsom kunskaper, stöd till skapandet av nya typer av verksamheter och arbeten,särskilt i SMF. Organisation av arbetstid, förbättrade möjligheter för arbetssökande att finna anställning. Innovation och teknik för industri för områden, utveckling av nya tjänster, förbättring av presentationen av Niederrhein- regionen som specialiserad i logistik Att fastställa kvantifierad verkan och verksamhetsmål för sysselsättning, att bestämma adekvat åtgärdsnivå för varje typ av problem från kommunal till regional nivå, att säkerställa nära samarbete med strukturfondernas övervakningskommitté modell projekt utveckla nya Att inom sysselsättningsmöjligheter sektorerna fritid, för personliga tjänster och uppgradering av kulturarvet turism och Frankrike Nord-Pas de Calais: Roubaix 2 + 3 418 975 17,7 % Frankrike Pays de Loire : Saint- Herblain 2 + 3 64 000 16,5 % • Italien Abruzzi : Sangro Avcntino I och 2 132 000 10% Områdets sysselsättning myndigheter kommittée och för lokala myndigheter, Lokala utbildningsorgan, föreningar, företag kommuner. Län, bergsområden. fackföreningar. kulturföreningar samhällen i handelskamrar, företagsföreningar, Italien Emilia/Toscana/Umbria: Apennino centrale 2 335 000 11 % Företrädare för lokala myndigheter (samhällen län) handclskamrar. föreningar (jordbruk, turism, indsutri) fackföreningar. i bergsområden, av för nya utveckla Att sysselsättningsmöjligheter med stöd av stora företag for att förbättra kunskaper och omorganisera arbetet personaliserade Utveckling tjänster vardagsliv, miljörelaterade jobb, arbetsdelning, mikroföretag och "nya yrken": minst tio större försök för varje tema Öka produktionskapaciteten i SMF, i maskinteknik, särskilt bredda som urvalet företagen tjänster erbjuds, utveckla turistpotentialen, utvidga verksamhet inom sektorn för personliga tjänster Företagsutveckling, integrerade^ luristutvecklingsprojekt, utbildning, förbättring av teknologiöverföring historiskt och konstnärligt kulturan-, förbättring av produktionsprocesser i primärsektorn. Luxemburg Dudelange : CLE 2 16 500 4,00 % Kommunen, stadens socialkontor, arbetsmarknads-, sysselsättnings, finansministerierna, utbildningsministeriets yrkesutbildningstjänst, arbetsförmedling, köpmans- och hantverksförbundet industri, lokal Nederländerna Limburg Nederländerna Noord-Brabant 2 (omfattar mer än mål 2-regionen) 2 (omfattar mer än mål 2-regionen) 1 130 000 12,5 % Arbetsförmedling, arbetsgivarorganisationer, kommuner, utbildningsorgan. fackföreningar, 2 290 424 5,6 % Företrädare för regionen, industrins två parter Finland Lahti 2 197 707 21. 6% stad. Lahti förening lokala myndigheter, för att möjliggöra Etablering av en arbetsförmedling och -stödfunktion, utbildningsministeriets yrkeskurser, åtgärder för till arbetet, kvinnor att återgå arrangemang under en vecka med sysselsättningsteman, arbete varvat med utbildning. Att skapa ett genom arbetstillfällen arbetslösheten. Att skapa nya arbetstillfällen långtids- arbetssökande integrerat synsätt skapa minska samarbete, och att för för faciliteter Att använda skolornas och öka att resurser sysselsättningen och utvidga nätet utveckla av arbetstillfällen hemtjänst, utveckla samarbetsverksamhet, inrätta partnerskap och utveckla företag. affärsmän, inom ISSN 1024-4506 KOM(97) 524 slutlig DOKUMENT SV 04 05 10 13 Katalognummer : CB-CO-97-539-SV-C ISBN 92-78-25972-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg b*