title: Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildningen"

eurovoc_concepts:
EU Member State
cooperation policy
education policy
higher education

text: C 64/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildningen” (98/C 64/13) BAKGRUND — ”Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildningen” (KOM(97) 159 slutlig — 97/0121 SYN), framlagt av Europeiska kommissionen. — Rådets beslut av den 5 juni 1997 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, enligt EG-fördragets artiklar 126 och 198c första stycket. — Regionkommitténs beslut av den 11 juni 1997 att ge utskott 6 ”Utbildningsfrågor” i uppdrag att utarbeta ett yttrande. — Utkastet till yttrande (CdR 285/97 rév. ) som antogs av utskott 6 den 29 september 1997 (föredragande: Mary Freehill). — Regionkommitténs yttrande om Europeiska kommissionens grönbok ”Grundutbildning — Vidareutbildning — Forskning: Hinder för rörlighet över gränserna” (1). ReK:s yttrande om ”Utbildning och fortbildning inför teknologiska, industriella och sociala utmaningar: en första reaktion” (2). ReK:s yttrande om ”Vitboken om utbildning — Lära och lära ut — På väg mot kunskapssamhället” (3). ReK:s utkast till yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates” (4). — Europeiska kommissionens rapport om ”Det europeiska pilotprojektet för bedömning av kvalitetssäkring i högskoleutbildning i Europa”. Med hänsyn till ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 20:e plenarsession den 19-20 november 1997 (sammanträdet den 19 november). 1. Inledning — Införande av mekanismer för att stärka det europeis- ka samarbetet, mot bakgrund av de erfarenheter man redan fått. I medlemsstaternas svar på kommissionens me- 1. 1. morandum om högre utbildning (5) framhölls vikten av att bedöma kvaliteten i ett alltmer mångsidigt högskoleväsen. Dessa svar gav tillsammans med flera års samverkan inom Erasmus-programmet stimulans till gemenskapsåtgärder på området kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring i högskoleutbildningen. Vid rådets möte den 21 november 1991 uppmanades kommissionen att vidta följande åtgärder: — Finansiering av en jämförande studie av de bedöm- ningsmetoder som används i medlemsstaterna. — Utveckling av ett begränsat antal pilotprojekt i samarbetsform på detta område. (1) EGT C 215, 16. 7. 1997, s. 1. (2) EGT C 100, 2. 4. 1996, s. 106. (3) EGT C 182, 24. 6. 1996, s. 15. (4) EGT C 379, 15. 12. 1997, s. 17. (5) KOM(91) 349 slutlig. 1. 2. Som en följd av denna uppmaning och på grundval av sin i oktober 1993 publicerade studie av de metoder för kvalitetsbedömning som används i medlemsstaterna, inledde kommissionen två pilotpro- jekt för att pröva en gemensam metod för kvalitetsbe- dömning som skulle kunna anpassas till nationella förhållanden. Dessa pilotprojekt, i vilka 42 utbildnings- anordnare medverkade, genomfördes i samarbete med behöriga myndigheter i medlemsstaterna. 1. 3. Många gav uttryck för sin tillfredsställelse med att dessa pilotprojekt hade inletts och genomförts, och det fanns en växande medvetenhet om att man måste säkerställa kvaliteten i den högre utbildningen. Kommis- sionen föreslog därför att en rådsrekommendation skulle läggas fram så att ett kvalitetsbedömningssystem baserat på resultaten från dessa pilotprojekt skulle kunna införas. 27. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 64/77 2. Allmänna kommentarer Kommissionen föreslår att medlemsstaterna med 2. 1. hänsyn till sitt ansvar för organisationen av högskoleut- bildningen inför tydliga system för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring. Dessa kvalitetssystem skall vara inriktade på: — att värna om kvaliteten i högskoleutbildningen under de ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden som är utmärkande för respektive stat, och därvid beakta den europeiska dimensionen och de krav som följer av internationaliseringen, — att hjälpa högskolor att använda kvalitetssäkrings- metoder för att främja en smidig och bättre organisa- tion, — att utgöra en fast punkt för europeiskt och internatio- nellt samarbete för kvalitetsbedömning. 2. 2. Man föreslår att dessa system skall bygga på följande principer: — De myndigheter som ansvarar för kvalitetsbedöm- ning och kvalitetssäkring bör vara fristående och oberoende. — Bedömningsförfarandena bör relateras till högsko- lornas profil. — Förfarandena bör omfatta en intern och en extern del. — Alla berörda parter bör delta. — Rapporter över kvalitetsbedömningar bör offentlig- göras. 2. 3. Dessa system skall också leda till att uppföljnings- åtgärder vidtas på lämplig nivå, så att högskolorna kan genomföra planerade åtgärder för att förbättra undervisningens kvalitet och att på ett mer effektivt sätt göra det lättare för nyutbildade att komma ut på arbetsmarknaden. Man föreslår också att de offentliga myndigheterna och högskolestyrelserna prioriterar lö- pande erfarenhetsutbyte och samarbete om kvalitetsbe- dömning och kvalitetssäkring med de övriga medlems- staterna och internationella organisationer som är verk- samma inom högskoleutbildningen. 2. 4. För att möjliggöra detta föreslår man att det upprättas ett ”Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring” som skall ha följande uppgifter: — Informations- och erfarenhetsutbyte. — Teknisk hjälp till medlemsstaternas behöriga myn- digheter med att genomföra projekt. — Stöd till grupper av högskolor i olika medlemsstater som önskar samarbeta i en kvalitetsbedömnings- eller kvalitetssäkringsprocess, bl. a. via ”tematiska nätverk” inom Sokrates-programmet. — Hjälp till högskolor genom att informera om meto- dikutveckling, genom att underlätta kontakter med experter och genom att utforma olika verktyg för att få tillgång till nödvändig information. — Sammankoppling av kvalitetssäkring med andra gemenskapsaktiviteter inom Sokrates- och Leonar- do-programmen eller med erkännande av kvalifika- tioner på gemenskapsnivå. — Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade lärare bättre tillträde till den europeiska arbetsmarknaden. 2. 5. Detta nätverk kommer att vara berättigat till ekonomiskt stöd inom ramen för Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen. 2. 6. Man föreslår att det vartannat år skall samman- ställas rapporter om hur systemen för kvalitetsbedöm- ning och kvalitetssäkring utvecklas i de olika medlems- staterna och om det europeiska samarbetet på området samt att man skall lägga fram förslag som syftar till att förstärka dessa system. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring 3. 1. 1. Regionkommittén välkomnar i princip Euro- peiska kommissionens förslag att stödja det europeiska samarbetet rörande kvalitetssäkring inom den högre utbildningen och att införa effektiva kvalitetsbedöm- ningssystem i olika medlemsstaters högskolor. 3. 1. 2. ReK vill påpeka att en höjd kvalitet i den högre utbildningen är av direkt betydelse för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom högskolorna spelar en viktig roll i det ekonomiska, sociala och kulturella livet i de regioner och kommuner där de är belägna. Högskoleutbildning av god kvalitet är till exempel en viktig förutsättning för att företag skall etableras och växa i regionen. 3. 1. 3. ReK vill även på nytt framhålla vikten av en gemenskapsdimension för att högskolornas och andra berörda organisationers engagemang skall kunna bibe- hållas i bedömningarna och för att stödja samarbete och utbyte av erfarenheter som är av avgörande betydelse i ett europeiskt utbildningsklimat som ständigt genomgår förändringar. 3. 1. 4. ReK understryker emellertid att värdet av kvalitetsbedömningarna ligger i att det ömsesidiga för- troendet stärks och att man varken på EU-nivå eller nationell nivå bör tvinga fram sådana bedömningar. En kvalitetsbedömning måste visa respekt för den kulturella mångfalden, skydda de befintliga akademiska normerna C 64/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 och värderingarna samt förebygga en harmonisering av utbildningen i Europa. I detta avseende anser ReK att rekommendationen i sina huvudlinjer är välgrundad. 3. 1. 5. ReK betonar att varje kvalitetsbedömnings mål måste vara att förbättra utbildningens kvalitet och därigenom också högskolornas kvalitet. Därför bör bedömningen av enskilda ämnens kvalitet kombineras med bedömningen av institutionella strukturer och ett institutionellt kvalitetssäkringssystem. Detta får emel- lertid inte brukas för att rangordna högskolornas presta- tioner, utan skall ses som ett verktyg för högskolorna att optimera resursanvändningen, föregripa nya utveck- lingstendenser och bidra till att utforma strategier för en ständig anpassning av högskolorna i en miljö som genomgår snabba förändringar. 3. 1. 6. Regionkommittén betonar att ett europeiskt system för kvalitetsbedömning endast kan vara möjligt om medlemsstaterna skapar de nationella ramar som behövs och om medlemsstaterna visar engagemang för att utforma ett kvalitetssäkringssystem och för samarbete på europeisk nivå. Detta förutsätter att man beaktar att införandet och organisationen av den interna eller externa utvärderingen är en uppgift för högskolorna samt för medlemsstaterna respektive regionerna. De nationella ramarna måste ge högskolorna full självstän- dighet och lämna utrymme för framväxten av en samverkan mellan den nationella politiken och erfaren- heterna av de europeiska kvalitetsbedömningssystemen. 3. 1. 7. Regionkommittén anser emellertid att det före- ligger en risk för att kvalitetsbedömningen blir ett självändamål, i den meningen att det finns möjlighet att missbruka systemet om man vill försöka höja utbildningsinstitutionens akademiska status eller påver- ka budgetanslagen. ReK betonar därför att en kvalitets- bedömning av den högre utbildningen inte får kopplas direkt till sådana ärenden. 3. 1. 8. ReK måste också varna för att högskolans energi och resurser kan komma att absorberas av arbetet med bedömningssystemen. Vid kvalitetsbedömning får man inte förlora det främsta målet för dessa institutioner ur sikte — dvs. undervisningen — och bara ägna sig åt mätningar i stället för att koncentrera sig på själva innehållet. Höga följdkostnader på grund av omfattande administrativ verksamhet, som inte står i förhållande till de uppnådda resultaten, bör undvikas. 3. 2. Principerna för kvalitetsbedömning 3. 2. 1. ReK ställer sig bakom de principer på vilka förslaget bygger och skulle också ställa sig bakom en fullständig tillämpning av subsidiaritets- och öppenhets- principerna i bedömningssystemen från utbildningsinsti- tutionernas sida. Kvalitetsbedömning kräver emellertid en en- 3. 2. 2. hetlig metodik som accepteras av alla. ReK skulle därför vilja föreslå att en uppsättning kvalitetskriterier används som bas för kvalitetsbedömningsmetoden, vilka skulle kompletteras med andra kriterier som beaktar den enskilda högskolans situation och den nationella utbild- ningsmiljön. Dessa kvalitetskriterier — vilka skulle fungera som vägledning — måste kunna accepteras av högskolorna. De bör utgå från de resultat som nås i de pilotprojekt som kommissionen inlett under 1990-talet och som i allmänhet mottagits väl av högskolorna i de olika medlemsstaterna. I det avseendet kommer läroanstalterna att kunna tillförsäkra ett effektivt system för självbedömning med nödvändigt stöd från behöriga myndigheter inom respektive medlemsstat. 3. 2. 3. De resultat man med hjälp av denna metod kommer fram till skulle kunna användas som måttstock för olika åtgärder, som ett verktyg för att genomföra förbättringar grundade på andra högskolors erfarenhe- ter, som ett bidrag till en gemenskapsdimension i utbildningens kvalitet och som en vägledning för ömsesi- digt erkännande av examina. 3. 2. 4. Regionkommittén instämmer i att alla kvali- tetsbedömningssystem måste bygga på att högskolorna är självständiga och lämna utrymme för den enskilda högskolan att justera den metod som används. Högsko- lorna måste också ha förmåga att vidta lämpliga åtgärder mot bakgrund av de resultat kvalitetsbedömningen leder fram till och att härvid utnyttja vad de får reda på i utbytet av erfarenheter — ett utbyte som ReK anser vara ett av de viktigaste inslagen i metoden. Det föreslagna europeiska kvalitetssäkringsnätverket måste i samarbete med den enskilda medlemsstaten underlätta denna verksamhet. ReK framhåller också vikten av att alla berörda 3. 2. 5. aktörer görs delaktiga i kvalitetsbedömningsprocessen, och framför allt att studentrepresentanter ges möjlighet att direkt medverka i beslutsprocessen. Studenterna är ett nödvändigt inslag i kvalitetsbedömningen. De är både konsumenter och slutprodukter av högskolornas verksamhet och är därför en viktig informationskälla som kan bidra till förbättrad kvalitet. 3. 2. 6. Om även intressegrupper utanför högskolesek- torn medverkar, exempelvis kommunerna, industrin och andra ekonomiska och sociala intressegrupper kan man använda ett mycket brett kvalitetsbegrepp, som inbegriper högskolans samverkan med det omgivande samhället. De lokala och regionala myndigheternas medverkan garanterar att de särskilda ekonomiska, sociala och kulturella behoven i den kommun eller region där högskolan är belägen faktiskt beaktas i kvalitetsbedömningen och att resultaten av kvalitetsbe- dömningen bidrar till utvecklingen i kommunen eller regionen. Om arbetsgivare, egenföretagare och tidigare studenter som under de senaste fem åren tagit en högskoleexamen medverkar kan man använda deras erfarenheter, men också lyssna till deras förväntningar 27. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 64/79 på högskolorna. ReK anser att dessa intressegruppers deltagande måste uppmuntras och underlättas i kvali- tetsbedömningsprocessen, men inte bara där. De måste också vara representerade i det europeiska nätverket för kvalitetssäkring och i de assisterande nationella organisationerna. 3. 3. Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring 3. 3. 1. ReK välkomnar inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetssäkring under förutsättning att detta inte institutionaliseras. Det bör fungera som en mekanism som är nödvändig för att man skall kunna fortsätta att främja kvalitetsbedömningen i de europeis- ka högskolorna och bidra till en samordning av de olika kvalitetsbedömningssystemen i de skilda medlemssta- terna. 3. 3. 2. ReK menar emellertid att nätverkets uppbygg- nad och de juridiska och ekonomiska villkoren för det måste definieras tydligare samt att de uppgifter nätverket har borde utökas till att omfatta följande: — Det skall ha en roll när det gäller att utvärdera och kombinera kvalitetsbedömningsmetoder från de olika högskolorna, bl. a. vad beträffar översyn av bedömningsmetoderna och utformning av en metod för jämförande bedömning av olika högskolor. Denna uppgift borde lämna utrymme för att utforma ett ramsystem som kan tillämpas på alla ämnen vid alla högskolor och underlätta en jämförelse på EU-nivå. — Det skall ge direkt stöd till högskolor genom att kombinera kvalitetsbedömningssystem med åtgär- der för strategisk planering, utformning av kurser, ömsesidigt erkännande av högskoleexamina och uppnå enighet om vad som menas med kvalitet inom högre utbildning och undervisning. En sådan verksamhet genomförs redan av berörda institut och organisationer, men det nätverk som föreslås skulle bidra med en europeisk dimension. — Nätverket skall fungera som instans som hjälper till vid utbyte av såväl akademisk personal — som förvaltningspersonal mellan olika högskolor, som fortbildar dem som skall ägna sig åt kvalitetsbedöm- ning och som främjar en kultur byggd på grupparbete inom högre utbildningsinrättningar. Detta kommer att vara särskilt viktigt under de första etapperna av systemets uppbyggnad. ReK betonar att detta nätverk måste vara 3. 3. 3. självständigt, och mot denna bakgrund skulle vi vilja se ett förtydligande av nätverkets ställning eller relation till redan befintliga akademiska eller yrkesanknutna icke-statliga nätverk som redan nu ägnar sig åt kvalitets- bedömning i högskolorna. Vi skulle också vilja att man klargör hur nätverket skall vara sammansatt. 3. 3. 4. ReK skulle också vilja se en detaljerad skiss av den arbetsorganisation som föreslås för genomförandet av kvalitetsbedömningarna och för det europeiska nät- verket för kvalitetssäkring. 3. 3. 5. En av nätverkets uppgifter skall enligt rekom- mendationen vara att ta fram metoder för att nyutbildade akademiker på ett bättre sätt skall kunna integreras på den europeiska arbetsmarknaden. ReK anser att detta är ett av syftena med kvalitetsbedömningen. Ett ökat samarbete för kvalitetsbedömning kan göra det lättare för högskolorna att förbättra sin flexibilitet inför den lokala och regionala arbetsmarknadens behov, och framför allt inför de utmaningar som informationssam- hället och ekonomins globalisering leder till i form av nya slag av arbetsorganisation. I detta sammanhang vill vi hänvisa till vårt yttrande om kommissionens grönbok ”Grundutbildning — Vidareutbildning — Forskning: Hinder för rörlighet över gränserna”, där vi uppmanade kommissionen att lägga tonvikten på utformningen av en kvalitetssäkring utefter de handlingslinjer som kommissionen dragit upp, och där vi påpekade att detta är av avgörande betydelse för att främja den rörlighet över nationsgränserna som vi anser vara en förutsättning för att skapa nya möjligheter på arbetsmarknaden. 3. 3. 6. De problem som är lierade med integrationen av akademiker och som kartlagts i grönboken (1) bör man därför i rekommendationen koppla samman med kvalitetsbedömningen och man bör också föreslå en mer tydligt definierad roll för nätverket. 3. 3. 7. I rekommendationen föreslår man även att detta europeiska nätverk för kvalitetssäkring skulle kunna få ekonomiskt stöd från Sokrates- och Leonardo- programmen. I ett förslag som nyligen framlagts (2) påpekade kommissionen emellertid att den nuvarande budgeten för Sokrates inte kan möta de behov som finns. Ansökningarna för år 1996 var t. ex. fyra gånger större än den tillgängliga budgeten, och kommissionen har föreslagit att budgeten ökas för att man skall kunna täcka den innevarande programperioden. 3. 3. 8. ReK hyser oro för att man inte kommer att kunna anslå resurser till nätverket vare sig från Sokrates- eller Leonardo-programmet, om detta inte har angivits i den föreslagna budgetökningen. Om detta är fallet — vilket vi tror att det är — menar vi att detta nätverk och verksamheten inom det bör inarbetas i ett reviderat Sokrates-program. ReK anser att erfarenhetsutbytet huvudsakligen bör finansieras och äga rum inom ramen för det reguljära utbytet inom utbildningsprogrammen. 3. 3. 9. Regionkommittén skulle också vilja ta del av en mer ingående redogörelse över vilka finansiella behov (1) KOM(96) 468 slutlig. (2) KOM(97) 99 slutlig — 97/0103 COD. C 64/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 det europeiska nätverket för kvalitetssäkring har. ReK anser att det vore lämpligt att nätverket får särskilda anslag, men vi är oroliga för att om kostnaderna för nätverket måste bäras av medlemsstaterna, kommer detta kanske att leda till att vissa medlemsstater blir ovilliga att delta aktivt i nätverket. ReK föreslår att om nätverket inte kan ges 3. 3. 10. särskilda anslag, så bör ett befintligt europeiskt nätverk användas som basis för det europeiska nätverket för kvalitetssäkring. Detta skulle bidra till att öka effektivite- ten och minska kostnaderna. 4. Slutsatser Regionkommittén understryker att värdet av 4. 1. kvalitet lär oss att man kan klara av det som kan gå fel om man befinner sig i en position där man har kunskap och inte utgår från antaganden, det lär oss att människor måste ha kontroll över sin situation för att inlärning, förbättringar och förnyelse skall kunna äga rum. Vid kvalitetsbedömning måste man därför betona utveckling framför prestanda. 4. 2. ReK ställer sig bakom kommissionens förslag såsom ett initiativ för att främja en kvalitetsbedömnings- kultur i de europeiska högskolorna, baserad på de breda principer som skisserats. ReK uppmanar alla berörda aktörer — inklusive lokala och regionala myndigheter — att medverka i kvalitetsbedömningsprocessen för att man skall kunna se till att kvalitetsbedömningen kopplas till de lokala och regionala utvecklingsmålen. Innan ställning tas till inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetssäkring krävs det en (ytterligare förfining) av den metodik som skall användas vid kvalitetsbedöm- ningarna och ett klargörande vad gäller de uppgifter, den finansiering och arbetsorganisation som det föreslagna europeiska nätverket för kvalitetssäkring skall ha. Bryssel den 19 november 1997. Regionkommitténs ordförande Pasqual MARAGALL i MIRA


title: Dictamen del Comité de las Regiones sobre la «Propuesta de Recomendación del Consejo relativa a la cooperación europea en materia de garantía de la calidad en la enseñanza superior»

formats: html pdf print

text: C 64/76 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 2. 98 Dictamen del Comité de las Regiones sobre la «Propuesta de Recomendacio´n del Consejo relativa a la cooperacio´n europea en materia de garantı´a de la calidad en la ensen˜anza superior» (98/C 64/13) EL COMITÉ DE LAS REGIONES, vista la «Propuesta de Recomendacio´n del Consejo relativa a la cooperacio´ n europea en materia de garantı´a de la calidad en la ensen˜anza superior» [COM(97) 159 final-97/0121 (SYN)] presentada por la Comisio´n Europea; vista la decisio´ n tomada por el Consejo el 5 de junio de 1997, en cumplimiento del artı´culo 126 y el primer pa´rrafo del artı´culo 198 C del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, de consultar al Comité de las Regiones sobre este asunto; vista su decisio´ n de 11 de junio de 1997 de encomendar a la Comisio´ n de Educacio´n y Formacio´n Profesional (Comisio´ n 6) la elaboracio´n del correspondiente Dictamen; visto el Proyecto de Dictamen (CDR 285/97 rev. ) aprobado por la Comisio´ n 6 el 29 de septiembre de 1997 (Ponente: Sra. Freehill); visto el Dictamen del Comité de las Regiones sobre el «Libro Verde de la Comisio´ n Europea: Educacio´n — Formacio´n Profesional — Investigacio´ n — Los obsta´culos para la movilidad transnacional» (1); su Dictamen sobre «La educacio´n y la formacio´n frente a los retos tecnolo´gicos, industriales y sociales: primeras reflexiones» (2); su Dictamen sobre el «Libro Blanco sobre la educacio´n y la formacio´n — Ensen˜ ar y aprender — Hacia la sociedad cognitiva» (3) y su Proyecto de Dictamen sobre la «Propuesta de Decisio´n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Decisio´n 819/95/CE por la que se crea el programa de accio´n comunitario SO´ CRATES» (4); visto el Informe de la Comisio´n Europea sobre el proyecto piloto europeo para la evaluacio´n de la calidad en la ensen˜anza superior, ha aprobado por unanimidad en su 20o Pleno, celebrado los dı´as 19 y 20 de noviembre de 1997 (sesio´ n del 19 de noviembre) el presente Dictamen. 1. Introduccio´n 1. 1. Las respuestas de los Estados miembros al Memora´ndum de la Comisio´n sobre la ensen˜anza superior (5) pusieron de relieve la importancia de la evaluacio´n de la calidad en un sistema de ensen˜anza superior cada vez ma´s diversificado. Estas respuestas, junto con los an˜ os de cooperacio´ n bajo el programa ERASMUS, impulsaron la actuacio´n de la Comunidad en el a´rea de la evaluacio´n y garantı´a de la calidad en la ensen˜anza superior. En su reunio´n del 21 de noviembre de 1991, el Consejo requirio´ a la Comisio´n que llevara a cabo las siguientes acciones: — la financiacio´n de un estudio comparativo sobre los métodos de evaluacio´n utilizados en los Estados miembros; — el desarrollo de un nu´mero limitado de proyectos piloto cooperativos en este campo; (1) DO C 215 de 16. 7. 1997, p. 1. (2) DO C 100 de 2. 4. 1996, p. 106. (3) DO C 182 de 24. 6. 1996, p. 15. (4) DO C 379 de 15. 12. 1997, p. 17. (5) COM(91) 349 final. — la aplicacio´ n de mecanismos para potenciar la cooperacio´ n europea, a la vista de la experiencia ya adquirida. Tras este requerimiento y teniendo como base el 1. 2. estudio de la Comisio´n sobre los métodos de evaluacio´n de la calidad utilizados en los Estados miembros publica- do en octubre de 1993, la Comisio´n puso en marcha dos proyectos piloto europeos para poner a prueba una metodologı´a comu´n para la evaluacio´n de la calidad abierta a adaptaciones nacionales. Estos proyectos piloto, en los que participaron 42 instituciones educati- vas, se llevaron a cabo en cooperacio´ n con las autoridades competentes de los Estados miembros. 1. 3. Hubo una amplia satisfaccio´n con el lanzamiento y puesta en marcha de estos proyectos piloto, ası´ como una mayor toma de conciencia respecto a la necesidad de garantizar la calidad en la ensen˜anza superior. La Comisio´n propuso, por tanto, que se presentara una Recomendacio´n del Consejo para introducir sistemas de evaluacio´n de la calidad basados en los resultados de estos proyectos piloto. 27. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 64/77 2. Observaciones generales La Comisio´n propone a los Estados miembros, 2. 1. habida cuenta de sus responsabilidades por lo que se refiere a la organizacio´n de sus sistemas de ensen˜anza superior, la creacio´n de sistemas transparentes de evalua- cio´n y garantı´a de la calidad. Estos sistemas tienen los objetivos siguientes: — salvaguardar la calidad de la ensen˜anza superior en el contexto econo´ mico, social y polı´tico de sus paı´ses, teniendo a la vez en cuenta la dimensio´n europea y las exigencias internacionales; — ayudar a las instituciones de ensen˜anza superior a utilizar técnicas de garantı´a de la calidad para promover la flexibilidad y la mejora organizativa; — apoyar la cooperacio´ n europea y mundial en materia de evaluacio´n de la calidad. Se propone que estos sistemas se basen en los 2. 2. siguientes principios: — autonomı´a e independencia de las autoridades encar- gadas de la evaluacio´n y garantı´a de la calidad; — adecuacio´n de los procedimientos de evaluacio´n al perfil de los centros; — combinacio´n de evaluaciones internas y externas; — participacio´ n de todas las partes interesadas; — publicacio´n de informes de evaluacio´n. 2. 3. Los sistemas garantizara´n también la adopcio´ n de medidas de seguimiento al nivel apropiado, lo que capacitara´ a los centros de ensen˜anza superior para poner en pra´ctica sus planes de mejora de la calidad de la educacio´n y facilitara´ la insercio´n efectiva de los titulados universitarios en el mercado de trabajo. Se propone también que las autoridades pu´blicas y la direccio´n de los centros de ensen˜anza superior den prioridad al intercambio continuo de experiencias y a la cooperacio´n en materia de evaluacio´n y garantı´a de la calidad con los dema´s Estados miembros, ası´ como con las organizaciones internacionales en el a´mbito de la ensen˜anza superior. 2. 4. Para hacer posible todo lo anterior, se propone la creacio´ n de una Red europea de garantı´a de la calidad con las siguientes tareas: — intercambio de informaciones y experiencias; — proporcionar asistencia técnica a las autoridades competentes de los Estados miembros para llevar a cabo sus proyectos; — brindar apoyo a los grupos de centros de ensen˜anza superior de los distintos Estados miembros para cooperar en la evaluacio´n o garantı´a de la calidad, en particular por medio de las «redes tema´ticas» en el marco del programa SO´ CRATES; — ayudar a los centros proporciona´ndoles informacio´ n sobre los avances metodolo´gicos, facilita´ndoles el contacto con expertos y concibiendo instrumentos para obtener la informacio´n necesaria; — vincular la garantı´a de la calidad con otras activida- des comunitarias en el marco de los programas SO´ CRATES y LEONARDO, o con el reconocimien- to de las cualificaciones a nivel comunitario; — elaborar metodologı´as destinadas a conseguir una mejor insercio´n de los titulados universitarios en el mercado laboral europeo. 2. 5. Esta red podra´ disfrutar de apoyo financiero en el marco de los programas SO´ CRATES y LEONARDO DA VINCI. Se ha propuesto la presentacio´n cada dos an˜ os 2. 6. de un informe sobre el desarrollo de los sistemas de evaluacio´n y garantı´a de la calidad en los distintos Estados miembros y sobre las actividades de cooperacio´ n a nivel europeo, ası´ como la presentacio´ n de propuestas para mejorar estos sistemas. 3. Observaciones especı´ficas 3. 1. Evaluacio´ n y garantı´a de la calidad 3. 1. 1. En principio el Comité de las Regiones acoge favorablemente la propuesta de la Comisio´ n Europea para apoyar la cooperacio´ n europea en materia de garantı´a de la calidad en la ensen˜anza superior y en el establecimiento de sistemas efectivos de evaluacio´n de la calidad en los diferentes centros de ensen˜anza superior de los distintos Estados miembros. Por otra parte, sen˜ala que la mejora de la 3. 1. 2. calidad de la ensen˜anza superior concierne directamente a las autoridades locales y regionales, dado que estos centros de ensen˜anza desempen˜ an un importante papel en la vida econo´ mica, social y cultural de las regiones y localidades en que se ubican. Una educacio´ n superior de calidad es, por ejemplo, una condicio´ n importante para el establecimiento y desarrollo de las empresas en estas regiones. 3. 1. 3. Asimismo, el CDR debe volver a hacer hincapié en la importancia de la dimensio´n comunitaria en el mantenimiento del compromiso de los centros de ensen˜anza superior y otras organizaciones competentes en la evaluacio´n y apoyo de la cooperacio´ n y el intercambio de experiencias que son esenciales en un entorno educativo europeo en proceso de evolucio´n. 3. 1. 4. Sin embargo, el CDR subraya que el valor de la evaluacio´n de la calidad esta´ en el refuerzo de la confianza mutua y no deberı´a ser impuesto ni a nivel europeo ni a nivel nacional. Esta evaluacio´n debe respetar la diversidad cultural, proteger las normas y C 64/78 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 2. 98 valores académicos ya existentes, y evitar la armoniza- cio´n de la educacio´ n en Europa. A este respecto, el CDR opina que el tenor de la recomendacio´n esta´ bien fundamentado. 3. 1. 5. El CDR pone de relieve que el objetivo de cualquier evaluacio´n debe ser la mejora de la calidad de la educacio´ n y de los centros de ensen˜anza superior como tales. Por lo tanto, la evaluacio´n de la calidad de las distintas disciplinas deberı´a combinarse con la evaluacio´n de las estructuras institucionales y de los sistemas institucionales de garantı´a de la calidad. Esta evaluacio´n no deberı´a utilizarse para clasificar los centros de ensen˜anza segu´n su calidad, sino que deberı´a constituir para estos centros un medio para optimizar sus recursos, anticipar los desarrollos futuros y ayudar en la preparacio´n de estrategias para la constante adaptacio´ n de los centros en un entorno caracterizado por su ra´pida evolucio´ n. 3. 1. 6. El Comité de las Regiones destaca que el establecimiento de un sistema europeo de evaluacio´n de la calidad so´ lo sera´ posible si los Estados miembros proporcionan los marcos nacionales adecuados y se comprometen a desarrollar los sistemas de garantı´a de la calidad y la cooperacio´n a nivel europeo. Ello presupone que se tenga en cuenta que la introduccio´n y organizacio´n de la evaluacio´n interna o externa corresponde a los centros educativos y a los Estados miembros o regiones. Los marcos nacionales deben permitir plena autonomı´a a los centros educativos, ası´ como el desarrollo de una sinergia entre las polı´ticas educativas nacionales y las experiencias de los sistemas europeos de evaluacio´n de la calidad. 3. 1. 7. El Comité de las Regiones considera, sin embargo, que existe un peligro potencial en la posibilidad de que la evaluacio´n de la calidad se convierta en una actividad autosuficiente y se puedan dar abusos del sistema en la promocio´ n del prestigio académico y las asignaciones presupuestarias. El CDR enfatiza por tanto que la evaluacio´n de la calidad en la ensen˜anza superior no debe estar directamente vinculada a estos asuntos. 3. 1. 8. El CDR debe también prevenir contra la absorcio´ n de las energı´as y recursos de un centro de ensen˜anza para atender los sistemas de evaluacio´n. La evaluacio´n de la calidad no debe hacer que los centros pierdan de vista su objetivo primordial, es decir, la ensen˜anza, y se preocupen ma´s por los resultados de la evaluacio´n que por la sustancia. Es necesario evitar que aumenten mucho los costes por la extensio´n de actividades administrativas no relacionadas con los efectos que se pretenden. 3. 2. Principios de evaluacio´n de la calidad 3. 2. 1. El CDR respalda los principios en que se basa la propuesta y apoya la plena aplicacio´n de los principios de subsidiariedad y transparencia en los sistemas de evaluacio´n llevados a cabo por las instituciones educa- tivas. Sin embargo, la evaluacio´n de la calidad requie- 3. 2. 2. re una metodologı´a uniforme y universalmente acepta- ble. El CDR propone por tanto la utilizacio´n de una serie de criterios cualitativos como base para una metodologı´a de evaluacio´n de la calidad, complementa- da con otros criterios que tengan en cuenta las particula- ridades de los entornos institucionales o educativos nacionales. Estos criterios cualitativos, que han de servir como guı´a, deben ser aceptables para las instituciones educativas y deberı´an basarse en las experiencias de los proyectos piloto iniciados por la Comisio´ n en los an˜ os noventa, que fueron, en general, bien recibidas por las instituciones educativas de cada Estado miembro. En este sentido los instituciones educativas podra´n garanti- zarse un sistema eficaz de autoevaluacio´ n mediante el apoyo necesario de las autoridades competentes en cada Estado miembro. Los resultados de esta metodologı´a servirı´an 3. 2. 3. como criterio para la actuacio´n y como medio para llevar a cabo mejoras basadas en las experiencias de otras instituciones, y proporcionarı´an una dimensio´n comunitaria a la calidad de la educacio´n a la vez que servirı´an de guı´a para el reconocimiento mutuo de las cualificaciones. 3. 2. 4. El Comité de las Regiones esta´ de acuerdo en que cualquier sistema de evaluacio´n de la calidad debe basarse en la autonomı´a del centro educativo y proporcionar a éste los medios adecuados para que aplique las adaptaciones pertinentes a la metodologı´a utilizada. Las instituciones de ensen˜anza deben tener también la capacidad para tomar las medidas necesarias a la luz de los resultados obtenidos en la evaluacio´n y deben poder hacer uso, para ello, de los frutos del intercambio de experiencias, que el CDR califica de elemento primordial de la metodologı´a. La propuesta Red europea de garantı´a de la calidad debe facilitar todo lo anterior con el apoyo de los Estados miembros. El CDR subraya también la importancia de 3. 2. 5. implicar a todos los actores relacionados con la ensen˜an- za superior en el proceso de evaluacio´n y, en particular, destaca la necesaria participacio´n de los representantes de los estudiantes en el proceso de toma de decisiones. El estudiante es un elemento necesario para la evaluacio´n de la calidad y, en su calidad de consumidor y producto final de los servicios de los centros de ensen˜anza superior, constituye una fuente vital de informacio´n para mejorar la calidad. 3. 2. 6. La participacio´n de medios ajenos al sector educativo, como los gobiernos locales, la industria y otros interlocutores sociales, permite que se aplique el concepto de calidad en su acepcio´n ma´s amplia que incluye la cooperacio´n entre los centros de ensen˜anza superior y su entorno. La participacio´n de las autoridades locales y regionales asegura que las necesidades especı´fi- cas econo´micas, sociales y culturales de la regio´n o localidad donde se ubica el centro de ensen˜anza son efectivamente tenidas en cuenta en la evaluacio´n de la calidad, y que los resultados de esta evaluacio´n contribuyen al desarrollo local y regional. La participa- cio´n de los empleadores, los profesionales y los titulados recientes (aproximadamente de los u´ltimos cinco an˜ os) 27. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 64/79 aporta el beneficio de sus propias experiencias, pero también sus expectativas respecto a los centros de ensen˜anza superior. El CDR cree que se debe animar y facilitar la inclusio´n de estos intereses, no so´lo en el proceso de evaluacio´n, sino también en la Red europea de garantı´a de la calidad y en las estructuras nacionales que la apoyen. 3. 3. Red europea de garantı´a de la calidad El CDR acoge favorablemente la creacio´n de 3. 3. 1. una Red europea de garantı´a de la calidad a condicio´ n de que no se institucionalice. Deberı´a servir de mecanismo necesario para continuar la promocio´ n de una cultura de evaluacio´n de la calidad en los centros de ensen˜anza europeos y para ayudar en la coordinacio´ n de los distintos sistemas de evaluacio´n en los Estados miem- bros. Sin embargo, el CDR considera que la estructu- 3. 3. 2. ra de la red y sus condiciones legales y financieras necesitan definirse ma´s claramente, al tiempo que su gama de funciones deberı´a ampliarse para incluir los siguientes cometidos: — participar en la evaluacio´n y combinacio´n de las metodologı´as de evaluacio´n de las distintas institu- ciones de ensen˜anza superior, incluyendo la revisio´n de las metodologı´as de evaluacio´n y el desarrollo de un mecanismo de evaluacio´n comparativa de los centros de ensen˜anza. Esta tarea deberı´a permitir el desarrollo de un sistema marco aplicable a todas las disciplinas en todos los centros de ensen˜anza superior y facilitar las comparaciones a nivel europeo; — proporcionar asistencia directa a los centros de ensen˜anza superior para combinar los sistemas de evaluacio´n de la calidad con medidas de planificacio´n estratégica, el desarrollo de cursos de estudio, el reconocimiento mutuo de las cualificaciones acadé- micas y el logro de un consenso sobre lo que se entiende por calidad de la ensen˜anza y educacio´n superior. Los institutos y organizaciones profesiona- les ya se hacen cargo, actualmente, de este tipo de actividad, pero la red propuesta aportara´ la dimensio´n europea; — actuar como una agencia que facilite el intercambio de personal, tanto académico como de direccio´ n, entre los centros de ensen˜anza, y proporcionar formacio´n profesional a los implicados en la evalua- cio´n y promover en las instituciones de ensen˜anza superior una cultura del trabajo en equipo. Esto u´ltimo sera´ particularmente importante durante las primeras fases de desarrollo del sistema. El CDR pone de relieve que esta red debe ser 3. 3. 3. independiente. A este respecto, desearı´a una clarificacio´n sobre su posicio´ n o relacio´ n con las redes académicas y profesionales no gubernamentales, dedicadas a la evaluacio´n de la calidad en la ensen˜anza superior. También desea una clarificacio´ n sobre la composicio´ n que se propone para la red. El CDR desearı´a también un bosquejo ma´s 3. 3. 4. detallado sobre la estructura operativa que se propone para llevar a cabo las evaluaciones y para la red de garantı´a de la calidad. 3. 3. 5. Como parte de las actividades de la red, la Recomendacio´n propone que prepare métodos para conseguir una mejor integracio´n de los titulados universi- tarios en el mercado laboral europeo. El CDR considera éste un objetivo relacionado con la evaluacio´n de la calidad. El aumento de la cooperacio´n en la evaluacio´n de la calidad puede capacitar a los centros de ensen˜anza superior para mejorar su flexibilidad para responder a las demandas de los mercados de trabajo locales y regionales y, en particular, a los desafı´os de los nuevos sistemas de organizacio´n y trabajo resultantes de la sociedad de la informacio´n y la globalizacio´n de la economı´a. A este respecto, el Comité remite a su Dictamen sobre el Libro Verde de la Comisio´ n Europea «Educacio´n — Formacio´n Profesional — Investigacio´ n: los obsta´culos a la movilidad transnacional» donde llamaba la atencio´ n a la Comisio´n sobre la necesidad de enfatizar el desarrollo de la garantı´a de la calidad dentro de sus lı´neas de accio´n, destacando que ello es esencial para promover la movilidad transnacional, la cual es considerada un requisito previo para crear oportunida- des en el mercado de trabajo. 3. 3. 6. La Recomendacio´n deberı´a, por tanto, asociar los problemas relacionados con la integracio´n de los titulados universitarios en el mercado laboral europeo esbozados en el Libro Verde (1) con la evaluacio´n de la calidad, ası´ como sugerir un papel ma´s claramente definido para la red. 3. 3. 7. La Recomendacio´n también propone que esta Red europea de garantı´a de la calidad pueda recibir ayuda financiera de los programas SO´ CRATES y LEONARDO. Sin embargo, en una reciente propues- ta (2), la Comisio´ n indicaba que el presupuesto actual de SO´ CRATES hace imposible satisfacer esta demanda. En 1996, por ejemplo, la demanda fue cuatro veces superior al presupuesto disponible, y la Comisio´ n ha propuesto un aumento presupuestario para cubrir el perı´odo actual del programa. 3. 3. 8. Al CDR le preocupa la imposibilidad de asignar fondos a la red con cargo a los programas SO´ CRATES o LEONARDO si en el propuesto aumento presupuestario no se ha tenido en cuenta esta necesidad. Si, como supone, éste es el caso, el CDR considera que la red y sus actividades deberı´an incorporarse en un programa SO´ CRATES revisado. El CDR considera que una parte intercambio de experiencias deberı´a importante del desarrollarse y financiarse en el marco del intercambio regular practicado en los programas educativos. El Comité de las Regiones desearı´a también 3. 3. 9. recibir informacio´n ma´s detallada sobre las necesidades (1) COM(96) 468 final. (2) COM(97) 99 final — 97/0103(COD). C 64/80 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 2. 98 financieras de la Red europea de garantı´a de la calidad. Al CDR le parece apropiado que se asignen a la red fondos especı´ficos, pero le preocupa que, si las cargas financieras de la red deben ser asumidas por los Estados miembros, ello pueda llevar a desincentivar la participacio´n activa en la red por ciertos Estados miembros. 3. 3. 10. El CDR propone que en la eventualidad de falta de asignacio´ n de fondos especı´ficos para la red, se utilice una red europea ya existente como base para la Red europea de garantı´a de la calidad. Ello ayudarı´a a mejorar la eficiencia y a reducir costes. 4. Conclusiones El Comité de las Regiones subraya que el valor 4. 1. de la calidad nos ensen˜a que se dirige lo que podrı´a ir mal desde una posicio´n de conocimiento, no de suposicio´n. Ello nos ensen˜a que la gente necesita estar en una situacio´n de control para que se puedan dar el aprendizaje, la mejora y la innovacio´ n. La evaluacio´n de la calidad debe por tanto enfatizar el desarrollo ma´s que ser un proceso de desempen˜ o. 4. 2. El CDR respalda la propuesta de la Comisio´n como una iniciativa para llevar adelante una cultura de evaluacio´n de la calidad en los centros de ensen˜anza superior europeos basada en los principios generales esbozados. El CDR hace un llamamiento a todos los actores implicados, incluidas las autoridades locales y regionales, para que tomen parte en el proceso de evaluacio´n con el fin de asegurar que la evaluacio´n de la calidad se asocia a los objetivos del desarrollo local y regional. Antes de adoptar una postura sobre la organizacio´n de una Red europea de garantı´a de la calidad, es importante precisar la metodologı´a de las evaluaciones y aclarar las tareas, la financiacio´ n y las estructuras operativas de esta posible red. Bruselas, 19 de noviembre de 1997. El Presidente del Comité de las Regiones Pasqual MARAGALL i MIRA


title: Ψήφισμα σχετικά με την έκθεση της Επιτροπής "Η απασχόληση στην Ευρώπη 1997"(COM(97)0479 C4-0549/97)

eurovoc_concepts:
EU employment policy
activity report
economic growth
fight against unemployment
labour market


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3693/97 del Kirsi PIHA a la Comisión. Utilización de los recursos del programa PHARE en la República Checa

eurovoc_concepts:
Czechia
EU financing
EU programme
Germany
accession to the European Union
cross-border cooperation
development aid
operational programme

text: C 187/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 98 Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3692/97 y E-3699/97 dada por el Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (21 de enero de 1998) La informacio·n disponible de la Comisio·n sobre los programas PHARE de 1997 y de 1998 en Estonia es la siguiente: 1. Programa de 1997 a) Programa nacional El programa operativo nacional de 1997 financiado por PHARE con una cantidad total de 29,6 millones de ecus incluye los siguientes componentes: Componente Presupuesto en millones de ecus Integracio·n europea incluidas la reforma de la administracio·n pu·blica, la consolidacio·n de la Oficina Estad(cid:14)·stica, aduanas y el tercer pilar Desarrollo regional Gestio·n del sector pu·blico incluidas la salud, la educacio·n, la formacio·n lingu¤(cid:14)·stica, la privatizacio·n y el sector fiscal Infraestructura incluido el transporte, el medio ambiente y la energ(cid:14)·a 9. 4 3. 0 7. 9 9. 3 Adema·s, se han comprometido 1,2 millo·n de ecus para Tempus. El acuerdo de financiacio·n para el programa de 1997 se firmo· en febrero de 1997 y su ejecucio·n avanza segu·n lo previsto. Sin embargo, la evaluacio·n del impacto podra· hacerse solamente cuando se hayan ejecutado por entero los componentes individuales del programa. b) Programa de cooperacio·n transfronteriza Se han comprometido 3,1 millones de ecus para la cooperacio·n transfronteriza. 2. Programa de 1998 La programacio·n del programa PHARE de 1998 tendra· lugar solamente en el segundo trimestre de 1998. Sin embargo, el programa se centrara· en las prioridades definidas en el dictamen de la Comisio·n sobre Estonia dedica·ndose un 30 % a la consolidacio·n institucional y un 70 % al apoyo en inversiones espec(cid:14)·ficas en sectores tales como el medio ambiente, el transporte y la agricultura. (98/C 187/68) PREGUNTA ESCRITA E-3693/97 de Kirsi Piha (PPE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Utilizacio·n de los recursos del programa PHARE en la Repu·blica Checa La Unio·n Europea presta asistencia a los pa(cid:14)·ses de Europa central y oriental a trave·s de su programa PHARE. Al parecer, con cargo al mismo se ha concedido gran cantidad de ayuda para el desarrollo de los pa(cid:14)·ses candidatos a la adhesio·n. ¿Podr(cid:14)·a aclarar la Comisio·n la utilizacio·n dada a los recursos del programa PHARE concedidos en 1997 a la Repu·blica Checa?


title: WRITTEN QUESTION No. 3697/97 by Kirsi PIHA to the Commission. Utilization of PHARE appropriations for Latvia

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
Latvia
cross-border cooperation
education
energy policy
financial management
private sector
public sector
transport policy

text: 8. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 174/103 (98/C 174/160) WRITTEN QUESTION E-3697/97 by Kirsi Piha (PPE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Utilization of PHARE appropriations for Latvia The European Union aids the countries of Central and Eastern Europe through its PHARE programme. A great deal of aid has presumably been provided from this programme for the development of the countries which have applied for membership of the EU. Can the Commission provide details of the utilization of appropriations granted under PHARE in 1997 for Latvia? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (16 December 1997) The 1997 Phare-funded country operational programme (COP) for Latvia of a total amount of 37. 6 MECU focuses on infrastructure, European integration, private sector development and institutional and human resources development. The priority areas in 1997 are: › European integration (5. 5 MECU) › Public sector development (4. 85 MECU) › Private sector development (6. 1 MECU) › Financial sector development (2. 2 MECU) › Education (1. 65 MECU) › Energy (3. 9 MECU) › Environment (6. 1 MECU) › Transport (5. 1 MECU) › Management (1. 3 MECU) In addition to the 1997 national programme 1. 8 MECU has been committed for Tempus and 3. 2 MECU for cross-border cooperation projects. The financing memorandum for the 1997 programme was signed in November 1997 and the programme will be implemented during 1998 and 1999. It is therefore to early to assess the impact of the 1997 programme. (98/C 174/161) WRITTEN QUESTION E-3698/97 by Kirsi Piha (PPE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Utilization of PHARE appropriations for Lithuania The European Union aids the countries of Central and Eastern Europe through its PHARE programme. A great deal of aid has presumably been provided from this programme for the development of the countries which have applied for membership of the EU. Can the Commission provide details of the utilization of appropriations granted under PHARE in 1997 for Lithuania? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (22 December 1997) The 1997 Phare-funded country operational programme (COP) of a total amount of 43. 2 MECU includes the following components: › European integration (11 MECU) support for institutional, legislative and regulatory development for Lithuania(cid:146)s integration into the Community. Assistance in this area will include activities, linked to institution-building and structural identification, by the inter-ministerial working groups;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3663/97 do Deputado Carlo RIPA DI MEANA à Comissão. Atribuição do contrato de construção da nova cintura rodoviária oriental

eurovoc_concepts:
Latium
application of EU law
expressway
invitation to tender
provision of services
public contract
road building
works contract

text: 8. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 174/93 Em 1995, a Comunidade concedeu um co-financiamento para um estudo de viabilidade do corredor adria·tico no valor de 1 MECU ao abrigo da rubrica or(cid:231)amental RT-transportes (B5-700). De acordo com informa(cid:231)o(cid:152)es de que dispo(cid:152)e a Comissa(cid:152)o, o concurso para adjudica(cid:231)a(cid:152)o do estudo de viabilidade foi encerrado em Junho de 1997 e o estudo estara· conclu(cid:14)·do em 1998. Regra geral, as autoridades nacionais e a Comissa(cid:152)o procedem a uma avalia(cid:231)a(cid:152)o te·cnica e financeira dos estudos de viabilidade apo·s a conclusa(cid:152)o destes, aquando da apresenta(cid:231)a(cid:152)o do pedido de pagamento da u·ltima parcela de apoio comunita·rio. A Comissa(cid:152)o espera adoptar este ano um relato·rio sobre a integra(cid:231)a(cid:152)o dos portos mar(cid:14)·timos, dos portos fluviais e dos terminais intermodais na rede transeuropeia de transportes. (1) JO L 228 de 23. 9. 1995. (98/C 174/145) PERGUNTA ESCRITA E-3663/97 apresentada por Carlo Ripa di Meana (V) a‘ Comissa(cid:152)o (19 de Novembro de 1997) Objecto: Atribui(cid:231)a(cid:152)o do contrato de constru(cid:231)a(cid:152)o da nova cintura rodovia·ria oriental Segundo uma pergunta dirigida ao Presidente da Ca(cid:136)mara Municipal de Roma, Francesco Rutelli, por Adriana Spera, membro do Conselho Municipal, a administra(cid:231)a(cid:152)o municipal de Roma, ao adjudicar a constru(cid:231)a(cid:152)o da nova cintura rodovia·ria oriental a‘ companhia de caminhos-de-ferro estatal (Ferrovie dello Stato), num montante de mais de 6 mil milho(cid:152)es de liras, violou as disposi(cid:231)o(cid:152)es da Directiva 92/50/CE (1), transposta pelo Estado italiano com o D. L. no 157/95. Em particular, a Ca(cid:136)mara Municipal de Roma adjudicou o contrato em questa(cid:152)o segundo um processo de ajuste directo, sem recorrer a concurso pu·blico europeu, partindo do princ(cid:14)·pio errado de que o contrato em questa(cid:152)o pertencia o grupo dos «exclu(cid:14)·dos». Uma vez que, tanto o referido membro do Conselho Municipal como a Usicons (associa(cid:231)a(cid:152)o de consumidores) assinalaram, na devida altura, a questa(cid:152)o a‘ Comissa(cid:152)o, pode esta Institui(cid:231)a(cid:152)o dizer se interveio e, em caso afirmativo, com que resultado? Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de que o Presidente da Ca(cid:136)mara Municipal de Roma tenha anulado a decisa(cid:152)o relativa a‘ adjudica(cid:231)a(cid:152)o do contrato a‘ companhia de caminhos-de-ferro estatal, tendo-o desta vez atribu(cid:14)·do, novamente mediante ajuste directo, a‘ empresa STA spa, totalmente controlada pela Ca(cid:136)mara Municipal de Roma, que se dedica a‘ remo(cid:231)a(cid:152)o das viaturas estacionadas em infrac(cid:231)a(cid:152)o mas na(cid:152)o a‘ constru(cid:231)a(cid:152)o e que, por conseguinte, na(cid:152)o pode ser objecto de ajuste directo na qualidade de organismo com direitos de exclusividade no dom(cid:14)·nio a que o contrato se refere? (1) JO L 209 de 24. 7. 1992, p. 1. Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Janeiro de 1998) Em 17 de Mar(cid:231)o de 1997, a Comissa(cid:152)o enviou um pedido de informa(cid:231)o(cid:152)es a‘s Autoridades italianas manifestando a sua perplexidade quanto a‘ compatibilidade com o direito comunita·rio do contrato que adjudicava a‘ Ferrovia dello Stato S. p. A. a constru(cid:231)a(cid:152)o da nova via ra·pida oriental. Em 2 de Outubro de 1997, as Autoridades italianas enviaram a sua resposta com as respectivas observa(cid:231)o(cid:152)es e informaram que estavam a estudar solu(cid:231)o(cid:152)es alternativas. Entretanto, a Comissa(cid:152)o recebeu a informa(cid:231)a(cid:152)o de que a Ca(cid:136)mara Municipal de Roma tinha tomado uma nova decisa(cid:152)o em 1 de Agosto de 1997 que revogava a decisa(cid:152)o anterior. Em 24 de Outubro de 1997, a Comissa(cid:152)o enviou um novo pedido de informa(cid:231)o(cid:152)es a‘s Autoridades italianas sobre esta nova decisa(cid:152)o, indicando que o novo contrato que adjudicava a‘ sociedade STA S. p. A. a constru(cid:231)a(cid:152)o da via ra·pida colocava igualmente reservas quanto a‘ sua compatibilidade com o direito comunita·rio dos contratos pu·blicos e em especial com a Directiva 92/50/CEE relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o dos processos de adjudica(cid:231)a(cid:152)o de contratos pu·blicos de servi(cid:231)os


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3702/97 von Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM an die Kommission. Senkung und Harmonisierung der Alkohol-Promillegrenze in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
alcohol
approximation of laws
competence of the Member States
measuring equipment
police checks
road safety
traffic control
transport accident

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/43 (98/C 187/70) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3701/97 von Raimo Ilaskivi (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Auswirkung des Fernfahrerstreiks in Frankreich auf ausla¤ndische Transportunternehmer Der Streik im franzo¤sischen Transportwesen, mit dem versucht wird, gro(cid:223)ra¤umig politischen Einflu(cid:223) auf die Lo¤hne der franzo¤sischen Fernfahrer zu nehmen, hat auch bedeutende und weitreichende Folgen fu¤r ausla¤ndische Unternehmen, die das franzo¤sische Stra(cid:223)ennetz fu¤r den Transit nutzen. Die so entstandenen Scha¤den haben nichts zu tun mit den internen Problemen des franzo¤sischen Arbeitsmarkts. Was hat die Kommission unternommen und was beabsichtigt sie zu unternehmen, um den Flu(cid:223) der Transporte der anderen EU-La¤nder in Frankreich zu sichern und fu¤r den vollsta¤ndigen Ersatz des entstandenen wirtschaftlichen Schadens zu sorgen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (29. Januar 1998) In Ermangelung einer entsprechenden Rechtsgrundlage ist es der Kommission nicht mo¤glich, in eine Auseinandersetzung zwischen Arbeitgebern und Gewerkschaften in einem Mitgliedstaat einzugreifen, es sei denn, der Mitgliedstaat ist seiner im EG-Vertrag verankerten Verpflichtung zur Aufrechterhaltung des freien Waren- und Personenverkehrs erwiesenerma(cid:223)en nicht nachgekommen. Die Kommission ist jedoch zur Zusammenarbeit mit den zusta¤ndigen Stellen bereit, um Lo¤sungen zu finden, die fu¤r alle Beteiligten zufriedenstellend sind. Zu diesem Zweck haben sich die Mitglieder der Kommission wiederholt schriftlich an die franzo¤sischen Minister gewandt und diese nachdru¤cklich dazu aufgefordert, fu¤r die Wiederherstellung des freien Verkehrs auf ihrem Stra(cid:223)ennetz zu sorgen; daru¤ber hinaus sind sie sowohl an die franzo¤sischen Beho¤rden als auch an die Stra(cid:223)engu¤terverkehrsverba¤nde mit der Bitte herangetreten, auf dem Gebiet der Schadenersatzforderungen weitere Fortschritte zu erzielen. Die Kommission verfu¤gt jedoch u¤ber keine rechtlichen Befugnisse zur Festsetzung bzw. Regelung von Schadenersatzvereinbarungen oder › falls die Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten Schadenersatzbestimmungen enthalten › zur Durchsetzung der Zahlung von Schadenersatzanspru¤chen. (98/C 187/71) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3702/97 von Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Senkung und Harmonisierung der Alkohol-Promillegrenze in der Europa¤ischen Union Im Stra(cid:223)enverkehr der Mitgliedstaaten der EU sterben ja¤hrlich etwa 45. 000 Menschen, und u¤ber anderthalb Millionen werden verletzt. Scha¤tzungen besagen, da(cid:223) mindestens bei der Ha¤lfte der to¤dlichen Verkehrsunfa¤lle Alkohol im Spiel gewesen ist. Die Alkohol-Promillegrenzen schwanken zwischen den EU-Mitgliedstaaten sehr stark › z. B. ist in den Rechtsvorschriften Da¤nemarks, Italiens und Deutschlands eine Promillegrenze von 0,8 festgelegt, wa¤hrend in Schweden mit 0,2 Promille die strengste Promillegrenze gilt. Die Harmonisierung der Grenzwerte › in den meisten Fa¤llen die Verringerung der Promillegrenze z. B. auf den in Schweden geltenden Wert von 0,2 Promille › wu¤rde sich eindeutig gu¤nstig auf die Verkehrssicherheit auswirken. Zur Maximierung des Sicherheitseffekts sind natu¤rlich eine umfassende A¤ nderung der Einstellung, eine Versta¤rkung der Kontrolle und eine Moderni- sierung des Kontrollinstrumentariums notwendig. Welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission einzuleiten, um die Mo¤glichkeit der Harmonisierung und Senkung der Promillegrenzen in den Mitgliedstaaten zu pru¤fen? Was beabsichtigt die Kommission zu tun, um zu kla¤ren, mit welchen Mitteln die Verkehrskontrolle versta¤rkt werden kann, um die Trunkenheit am Steuer wirkungsvoller als bisher zu beka¤mpfen?


title: WRITTEN QUESTION No. 3692/97 by Kirsi PIHA to the Commission. Effect on Estonia of changes to the tasks of the PHARE programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Estonia
accession to the European Union
development aid
operational programme

text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 187/39 Svar (19 mars 1998) Den 6 oktober 1997 beslutade Europeiska unionens r(cid:229)d att fo¤rla¤nga den gemensamma st(cid:229)ndpunkten om Burma/Myanmar med en ny sexm(cid:229)nadersperiod. Denna st(cid:229)ndpunkt antogs ursprungligen den 28 oktober 1996 (1) och inneh(cid:229)ller administrativa sanktioner s(cid:229)som begra¤nsad ro¤relsefrihet fo¤r all milita¤r personal fr(cid:229)n burmesiska diplomatiska beskickningar inom Europeiska unionen, samt fo¤rbjuder all fo¤rsa¤ljning av milita¤r utrustning till Burma/Myanmar, och info¤r visumrestriktioner fo¤r medlemmar i det regerande r(cid:229)det och deras sla¤ktingar. Alla samtal p(cid:229) ho¤g niv(cid:229) mellan Europeiska unionen och officiella fo¤retra¤dare fo¤r regimen insta¤lls till vidare. Eftersom det anses osannolikt att ersa¤ttandet nyligen av n(cid:229)gra medlemmar i det burmesiska ledarskapet och namnbytet p(cid:229) Statens r(cid:229)d fo¤r (cid:229)teruppra¤ttande av lag och ordning (SLORC) Denna politik a¤r va¤lka¤nd. Unionen har vid m(cid:229)nga tillfa¤llen gjort kraftfulla offentliga uttalanden da¤r man djupt beklagar situationen i Burma/Myanmar na¤r det ga¤ller ma¤nskliga ra¤ttigheter och bristen p(cid:229) demokrati. Om och om igen har unionen uppmanat SLORC att inleda en meningsfull dialog med alla demokratiska oppositionspartier, inklusive National League for Democracy som fick n(cid:229)gra av sina medlemmar arresterade den 28 oktober 1997. Unionen fo¤ljer noga utvecklingen i Burma/Myanmar och understryker sta¤ndigt info¤r sina internationella dialogpartner, sa¤rskilt ASEAN-staterna, behovet av reformer i Burma/Myanmar och att dessa la¤nder spelar en viktig roll som p(cid:229)tryckare fo¤r att fo¤rm(cid:229) de ha¤rskande i Rangoon att info¤ra fo¤ra¤ndringar. R(cid:229)dets organ h(cid:229)ller fo¤r na¤rvarande p(cid:229) att se o¤ver sin gemensamma st(cid:229)ndpunkt om Burma/Myanmar, antagen den 28 oktober 1996. Bred enighet r(cid:229)der om att den bo¤r fo¤rnyas fo¤r ytterligare en sexm(cid:229)nadersperiod fr(cid:229)n och med den 29 april, det datum d(cid:229) denna gemensamma st(cid:229)ndpunkt lo¤per ut. Fo¤r na¤rvarande planerar r(cid:229)det inga ytterligare (cid:229)tga¤rder som t. ex. ekonomiska sanktioner. (1) EGT L 287, 8. 11. 1996. (98/C 187/66) SKRIFTLIG FR¯GA E-3692/97 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Fo¤ljderna fo¤r Estland av a¤ndringarna i Phare-programmet Europeiska unionen sto¤djer de central- och o¤steuropeiska la¤nderna genom sitt Phare-program. Kommissionens riktlinjer fo¤r de kommande (cid:229)ren har i n(cid:229)gon m(cid:229)n a¤ndrat p(cid:229) sto¤dsystemet. Jag vill da¤rfo¤r fr(cid:229)ga kommissionen hur den anser att a¤ndringarna kommer att p(cid:229)verka sto¤det till Estland under 1998 ja¤mfo¤rt med 1997? (98/C 187/67) SKRIFTLIG FR¯GA E-3699/97 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Anva¤ndningen av Phare-medel fo¤r Estlands del Europeiska unionen sto¤djer de central- och o¤steuropeiska la¤nderna genom sitt Phare-program. Detta har sannolikt varit till stor hja¤lp fo¤r utvecklingen i de la¤nder som anso¤kt om medlemskap. Jag vill da¤rfo¤r be kommissionen la¤gga fram en utredning om anva¤ndningen av de Phare-medel som beviljats 1997 vad ga¤ller Estland


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3678/97 del Rosemarie WEMHEUER a la Comisión. Construcción de una central eléctrica en Creta

eurovoc_concepts:
Crete
EU aid
EU financial instrument
building subsidy
electrical energy
power plant
solar energy
thermal energy

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/97 (98/C 174/150) PREGUNTA ESCRITA P-3676/97 de Gianni Tamino (V) a la Comisio·n (10 de noviembre de 1997) Asunto: Pro·rroga de la concesio·n a «Autostrade spa» El Tribunal de Cuentas italiano anulo·, el 27 de octubre de 1997, un Decreto interministerial por el que se pretend(cid:14)·a prorrogar durante veinte an(cid:152)os, hasta 2038, una concesio·n a «Autostrade spa» («Autopistas, s. a. »). Ya en el mes de agosto la oficina de control de documentacio·n gubernamental hab(cid:14)·a expresado sus fuertes reservas ante dicha pro·rroga. Entre los motivos de la anulacio·n figura tambie·n el incumplimiento de la legislacio·n comunitaria. El Tribunal considera inadmisible la pro·rroga por la inclusio·n en la concesio·n de una nueva obra, el tramo Florencia-Bolonia, para el que ser(cid:14)·a necesario convocar una licitacio·n europea. Ya en el pasado se utilizaba este sistema para obtener pro·rrogas. ¿Confirma la Comisio·n las dudas del Tribunal de Cuentas italiano? ¿Tiene intencio·n la Comisio·n de garantizar el respeto de todas las normas europeas que se aplican a dicho sector, incluido el caso mencionado? ¿Puede la Comisio·n dar una valoracio·n, dentro de sus atribuciones, de la gestio·n de las concesiones a las empresas de autopistas italianas? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (6 de enero de 1998) Por el momento, la Comisio·n no dispone del decreto interministerial mencionado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a ni de elementos que permitan evaluar este acto a la luz de la normativa comunitaria sobre contratos pu·blicos. En virtud de las prerrogativas que le atribuye el art(cid:14)·culo 155 del Tratado CE, la Comisio·n se pondra· en contacto con las autoridades italianas a fin de recabar los elementos de hecho y de derecho necesarios para verificar la conformidad del decreto citado con la normativa comunitaria sobre contratos pu·blicos. Antes de concluya dicho examen, la Comisio·n no puede hacer una valoracio·n de las concesiones atribuidas a las empresas de autopistas. (98/C 174/151) PREGUNTA ESCRITA E-3678/97 de Rosemarie Wemheuer (PSE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Construccio·n de una central ele·ctrica en Creta ¿Podr(cid:14)·a informar la Comisio·n de si se va a construir y, en su caso, cua·ndo una central fotovoltaica en Creta, 1. que· potencia tendra· dicha central, a que· importe asciende la ayuda de la UE y a que· empresas se va a adjudicar el proyecto? Dado que la prensa ha informado en varias ocasiones de que Greenpeace ha influido en la construccio·n de 2. dicha central, ¿podr(cid:14)·a informar la Comisio·n de en que· ha consistido dicha influencia? 3. ¿Podr(cid:14)·a informar la Comisio·n sobre la situacio·n de un proyecto, financiado por el programa THERMIE, para la construccio·n en Creta de una central heliote·rmica de una potencia nominal de 50 mW y sobre la ubicacio·n prevista para el proyecto actual? 4. ¿Hay alguna relacio·n entre la construccio·n de una central fotovoltaica en Creta y el proyecto, financiado por THERMIE, para la construccio·n de una central heliote·rmica en la isla? ¿Es cierto que se va a aplazar la construccio·n de la central heliote·rmica y se va a dar prioridad a la central fotovoltaica?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3672/97 von Patricia McKENNA an die Kommission. Nuklearabfalltransport von Hamburg, Deutschland, nach Sellafield, Großbritannien

eurovoc_concepts:
Germany
United Kingdom
container
nuclear power station
radioactive waste
transport of dangerous goods
waste management
waste recycling

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3687/97 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. The autonomy of foreign policy and the extraterritorial effect of certain laws

eurovoc_concepts:
Cuba
European undertaking
United States
World Trade Organisation
agreement (EU)
extra-territoriality
international law
investment abroad

text: 8. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 174/99 Answer given by Sir Leon Brittan on behalf of the Commission (7 January 1998) The Community, by decision of the Council of 22 May 1995, participates in the negotiations on a Multilateral agreement on investment (MAI) which are held in the framework of the Organisation for economic co-operation and development (OECD). Negotiating guidelines for the Community and Member States participation in the negotiations were adopted by the Council on 27 November 1995. In May 1997, the OECD ministerial meeting decided that negotiations on the MAI should be finalized by the time of its next meeting in early May 1998 The objective of the Community and its Member States in the negotiations is to achieve a legally binding agreement applying to all levels of government, creating a transparent non-discriminatory and liberal investment environment, covering the pre- and post investment phase restricted by only limited narrowly defined, either horizontal, sectoral or country specific exceptions and supported by effective investor to state and state to state dispute settlement procedures. The result of the negotiations should be in conformity with the EC Treaty and ensure that the Community(cid:146)s integration process can be continued in the future. It is the Commission(cid:146)s view that, if this objective is achieved, the MAI will fill a gap in international rules for a globalizing economy and will be to the benefit of European investors, jobs and competitiveness. Concerning the possible threat of the agreement to environmental and human welfare and the ability of governments to develop and implement affective environmental policies domestically, the Commission would refer the Honourable Member to its answer to written questions No E-3289/97 (1) and No E-3291/97 (2) by Mr Kreissl-Do¤rfler. It is also worth noting that the MAI negotiating group decided in October 1997 to undertake an environmental review of the agreement which should be finalized in January 1998. (1) OJ C 134, 30. 4. 1998, p. 131. (2) OJ C 134, 30. 4. 1998, p. 132. (98/C 174/153) WRITTEN QUESTION E-3686/97 by Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) to the Commission (19 November 1997) Subject: The Helms-Burton law and agreements with the United States With regard to the application of the Helms-Burton law and its consequences and in the view of the details of the agreement between the Commission and the US Administration, does the Commission not consider that the agreement is unbalanced, since Concessions are made by the United States, whilst commitments are made by the European Union? (98/C 174/154) WRITTEN QUESTION E-3687/97 by Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) to the Commission (19 November 1997) Subject: The autonomy of foreign policy and the extraterritorial effect of certain laws The extraterritorial application of certain laws, such as the Helms-Burton law, may restrict the freedom of action of other countries and their foreign and commercial policies, since this freedom is subject to what individuals or businesses may do or intend to do at any given moment. What steps does the Commission intend to take to avoid these restrictions on the commercial and foreign policies of the European Union?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3649/97 del Honório NOVO a la Comisión. Apoyo a las PYME y a las microempresas del sector de la construcción civil en Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
aid to undertakings
building industry
competitiveness
financial management
public works
small and medium-sized enterprises
technological change
tourism
vocational training

text: C 174/90 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 (98/C 174/141) PREGUNTA ESCRITA E-3649/97 de Hono·rio Novo (GUE/NGL) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Apoyo a las PYME y a las microempresas del sector de la construccio·n civil en Portugal El sector de la construccio·n civil tiene una importancia socioecono·mica fundamental en Portugal. Al margen de algunas grandes empresas poco numerosas, existe un gran nu·mero de unidades empresariales de taman(cid:152)o medio, pequen(cid:152)o y muy pequen(cid:152)o, cuya situacio·n de dependencia en relacio·n con las primeras es creciente y que se encuentran por ello en una situacio·n econo·mica y financiera cada vez ma·s preocupante, con posibles efectos negativos sobre el nivel de empleo. Como es sabido, existe una creciente preocupacio·n en toda la Unio·n Europea para promover un apoyo ene·rgico y mantenido a las microempresas y a las pequen(cid:152)as y medianas empresas, sin olvidar la existencia del programa espec(cid:14)·fico de restructuracio·n y desarrollo de la industria en Portugal. En este contexto, ¿puede la Comisio·n informar sobre: 1. Que· medidas o programas concretos esta· destinados, en el a·mbito del PEDIP, al apoyo a las empresas de pequen(cid:152)a y mediana dimensio·n en el sector de la construccio·n civil en Portugal? 2. ¿Que· medidas esta·n espec(cid:14)·ficamente destinadas a apoyar en el a·mbito ma·s general de los programas comunitarios de apoyo a las microempresas y a las PYME, a empresas de este tipo en el sector de la construccio·n civil? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (22 de diciembre de 1997) Aunque el programa de Ayuda Financiera a Portugal para un Programa Espec(cid:14)·fico de Desarrollo Industrial (PEDIP) no incluye medidas que apoyen espec(cid:14)·ficamente a las pequen(cid:152)as y medianas empresas del sector de la construccio·n civil en dicho pa(cid:14)·s, muchos de los proyectos que reciben el apoyo del programa proporcionan una cantidad significativa de trabajo para dichas empresas, como sucede con otros programas del marco comunitario de apoyo para Portugal. La iniciativa de la Comunidad para las PYMES apoya directamente a las pequen(cid:152)as y medianas empresas (PYMES) del sector de la construccio·n civil. Esta categor(cid:14)·a de PYMES puede acceder espec(cid:14)·ficamente a la ayuda segu·n las siguientes medidas del programa: Medida 1: Apoyo para las pequen(cid:152)as empresas. Medida 2: Refuerzo de la competitividad de las empresas en el a·rea de turismo, construccio·n civil y obras pu·blicas. Medida 3: Desarrollo de las competencias tecnolo·gicas en las PYMES. Medida 4: Formacio·n. Medida 5: Ingenier(cid:14)·a financiera. (98/C 174/142) PREGUNTA ESCRITA E-3654/97 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Continuacio·n de las acciones del Fondo de Cohesio·n De conformidad con la normativa actual, los recursos del Fondo de Cohesio·n se destinan a aquellos Estados miembros cuyo PNB per ca·pita es inferior al 90 % de la media comunitaria siempre que exista un programa nacional que cumpla los te·rminos econo·micos de la convergencia. La Comisio·n ha propuesto en el programa de accio·n 2000 el mantenimiento del Fondo de Cohesio·n en su forma actual con objeto de continuar facilitando ayuda comunitaria a los Estados miembros menos favorecidos que hayan accedido a la tercera fase de la UEM


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3679/97 dell'on. Patricia McKENNA al Consiglio. Repressione governativa in Birmania

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
EU policy
arrest
common position
democracy
human rights
international sanctions
military regime
repression
the EU's international role

text: C 187/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 6. 98 (98/C 187/64) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3659/97 di Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Citta‘ libere da automobili Puo‘ la Commissione far sapere se ritiene ragionevole la dichiarazione che il «Club di citta‘ libere da automobili» ed i suoi progetti «servono solamente a far s(cid:14)‘ che alcuni dei loro dirigenti facciano viaggi su viaggi», e che «il progetto comporta una spesa municipale inutile che si trasforma soltanto in una magnifica occasione di fare del turismo per alcuni dirigenti municipali, senza insegnare nulla di nuovo»? Tenendo presente che tali imputazioni stanno danneggiando la buona reputazione di cui godeva questa iniziativa nella citta‘ di Granada, che cosa potrebbe argomentare la Commissione al riguardo? Risposta data dalla signora Bjerregaard a nome della Commissione (23 gennaio 1997) La rete «citta‘ libere da automobili» vede la partecipazione di circa 60 autorita‘ locali di tutta Europa impegnate nella riduzione dei volumi di traffico e nella promozione di modalita‘ di trasporto ecologiche nelle aree urbane. La rete in questione, finanziata in parte dalla Commissione, permette alle citta‘ di perseguire i citati obiettivi grazie alla possibilita‘ › a livello sia tecnico che politico › di scambiare esperienze e know-how e di individuare e mettere in luce le modalita‘ possibili di raggiungere una mobilita‘ sostenibile e di diffondere le buone prassi. Questo tipo di attivita‘ impone ai rappresentanti delle citta‘ un certo carico di lavoro. Secondo informazioni in possesso della Commissione, nel 1997 meno del 12% del bilancio totale del progetto «citta‘ libere da automobili» e‘ stato destinato alle spese di viaggio e alloggio. Il progetto «citta‘ libere da automobili» cerca di mettere in contatto i responsabili della mobilita‘ urbana: tale e‘ l(cid:146)obiettivo principale di sei gruppi di lavoro che si occupano delle problematiche fondamentali del trasporto urbano e le cui attivita‘ sono sostenute dall(cid:146)organizzazione di manifestazioni di piu‘ ampia portata, come seminari e conferenze con la partecipazione delle autorita‘ locali a livello sia politico che tecnico. Il successo della rete e‘ dimostrato dal numero di progetti messi a punto nelle citta‘, sia come risultato diretto dello scambio di esperienze e di know-how sia come frutto della collaborazione di un certo numero di partecipanti al progetto «citta‘ libere da automobili». La rete, che collabora ora regolarmente con la Commissione, ha permesso di mettere a segno successi in materia di riduzione dell(cid:146)utilizzo delle autovetture private, di miglioramento della qualita‘ dell(cid:146)aria e ha favorito un uso piu‘ razionale dell(cid:146)energia e il miglioramento della qualita‘ della vita in numerose citta‘. (98/C 187/65) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3679/97 di Patricia McKenna (V) al Consiglio (19 novembre 1997) Oggetto: Repressione governativa in Birmania Il 28 ottobre 1997 numerose persone sono state arrestate quando la Lega nazionale per la democrazia (NLD) ha tentato di tenere una riunione a Mayangone, localita‘ situata nella periferia della capitale Rangoon. I militanti avevano previsto di incontrare il loro leader Aung Saan Suu Kyi, ma le forze di sicurezza hanno issato barricate per impedire loro l(cid:146)accesso. Al momento in cui e‘ redatta la presente interrogazione, otto delle persone arrestate sono ancora in carcere. Le organizzazioni per la difesa dei diritti umani hanno espresso il timore che essi possano essere stati sottoposti a torture. E(cid:146) stato il Consiglio informato dell(cid:146)incidente? Quali azioni ha intrapreso? Intende sollevare la questione dei continui casi di soppressione di attivita‘ pacifiche in Birmania durante la prossima riunione UE-ASEAN? Qualora tali episodi dovessero continuare, intende il Consiglio valutare la possibilita‘ di adottare nuove sanzioni economiche contro la Birmania?


title: WRITTEN QUESTION No. 3662/97 by Carlo RIPA DI MEANA to the Commission. Privatization of the Rome milk company

eurovoc_concepts: representative of local or regional authority

text: C 158/172 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 25. 5. 98 3. Tiedotustoiminnan osana on Italiassa ka¤ynnistetty kouluissa toteutettava projekti. Ta¤ma¤n projektin ensimma¤inen vaihe muodostuu tutkimustoiminnasta 150 koulussa. Yksi ta¤ta¤ tutkimustoimintaa tukeva va¤line on opetuspaketti, joka sisa¤lta¤a¤ erilaista tiedotusaineistoa. Aineistoon kuuluu muun muassa videokasetti (cid:148)Un Grillo per la testa(cid:148), jonka italiankielisen Sveitsin televisio on tuottanut. Videokasetti sisa¤lta¤a¤ koomikko Beppe Grillon kannanottoja, saksalaisen Wuppertal-instituutin tiedemiesten haastatteluja seka¤ tietoa kesta¤va¤sta¤ kehityksesta¤ ja kesta¤va¤sta¤ kulutuksesta. 4. Sveitsin televisio on antanut luvan ta¤ma¤n videon ka¤ytto¤o¤n ja saanut siita¤ yhteensa¤ 500 Sveitsin frangia (noin 800 ecua) (ta¤ma¤ kattaa kolmen ensikopion tekemisen seka¤ la¤hetys- ja muut kulut). Kopioiden (150) tekeminen maksettiin kouluprojektille varatusta sopimuskumppanin ka¤ytto¤kustannuksiin osoitetusta talousarvi- osta. Koomikko on antanut suostumuksensa videon ka¤yto¤lle, eika¤ ha¤n vaadi mita¤a¤n rahallista korvausta. (1) KOM(95) 519. (2) EYVL C 260, 7. 9. 1996. (3) EYVL S 124, 1. 7. 1997. (98/C 158/230) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Carlo Ripa di Meana (V) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Rooman keskusmeijerin yksityista¤minen Rooman kaupunginvaltuutettu Adriana Spera la¤hetti komissiolle noin vuosi sitten yksityiskohtaisen valituksen Rooman keskusmeijerin (Azienda Speciale Centrale del Latte) yksityista¤misesta¤. Valituksessa huomautettiin ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan rikkomisesta. Valitus koskee erityisesti niita¤ valtion tukia, joita Rooman kunta on ka¤ytta¤nyt valtavien menetysten korjaamiseen (noin 250 miljardia liiraa). Ta¤ma¤ summa siirrettiin vuodesta 1990 ta¤ha¤n pa¤iva¤a¤n. Jos na¤ihin rikkomuksiin todella syyllistyttiin, niin oikeuska¤yta¤nno¤n mukaan Rooman kaupunginvaltuutetun harjoittamaa yksityista¤ myyntime- nettelya¤, jolla yhtio¤ myyta¤isiin Cirio-ryhma¤lle, ei voida hyva¤ksya¤. Tutkiko komissio kyseista¤ valitusta, ja jos tutki, mihin tulokseen se asiassa tuli? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Komissiolle la¤hetettiin vuoden 1996 lopulla valitus, joka koski julkisten varojen myo¤nta¤mista¤ Rooman keskusmeijerin (Centrale del latte di Roma) rahoituksen tervehdytta¤miseen ja Rooman kaupungin suunnittele- man yksityista¤mismenettelyn yhdenmukaisuutta julkisia hankintoja koskevien yhteiso¤n sa¤a¤nto¤jen kanssa. Komissio tutkii parhaillaan kyseista¤ valitusta eika¤ ole na¤in ollen viela¤ muodostanut kantaansa asiasta. (98/C 158/231) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3664/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hono·rio Novo (GUE/NGL) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Ja¤senvaltiolle yksinoikeudella kuuluvan kalastusvyo¤hykkeen laajentaminen Va¤limerella¤ Kuten kaikki tieta¤va¤t, Espanjan hallitus pa¤a¤tti a¤sketta¤in laajentaa Va¤limeren kalastusvyo¤hyketta¤a¤n, johon silla¤ on yksinoikeus, 50 meripenikulmaan. Voisiko komissio ilmoittaa, minka¤ kansainva¤lisen oikeuden tai yhteiso¤n oikeuden oikeudellisen perustan Espanjan hallitus mainitsi pa¤a¤to¤ksensa¤ tueksi?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3658/97 του Maria IZQUIERDO ROJO προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκά προγράμματα για τη Γρανάδα και το Αλμπαiθίν

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
heritage protection
town
town planning
vocational training

text: 22. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 196/9 thn Eniai·a Agora·» (2), h Epitroph·, afoy· ane·fere toyw periorismoy·w toy paro·ntow systh·matow, pro·teine, metajy· a·llvn, thn kata·rghsh ka·ue dia·krishw metajy· egxv· rivn kai endokoinotikv· n synallagv· n kai e·na stadiako· pro·gramma meta·bashw sto ne·o koino· sy·sthma FPA. Oi prota·seiw poy ua ypoba·llei h Epitroph· sto plai·sio toy progra·mmatow ergasi·aw pre·pei, kata· syne·peia, na epily·soyn ta anaky·canta problh·mata. (1) COM(94) 515 teliko·. (2) COM(96) 328 teliko·. (98/C 196/15) GRAPTH ERVTHSH E-3658/97 ypobolh· : Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Eyrvpa(cid:14)¤ka· progra·mmata gia th Grana·da kai to Almpa(cid:14)¤ui·n Ua mporoy·se na me plhroforh·sei h Epitroph· leptomerv· w sxetika· me ta progra·mmata gia to Alpai¤ui·n kai th Grana·da poy egkri·uhkan gia xrhmatodo·thsh apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, gia orisme·na apo· ta opoi·a gi·netai lo·gow se a·ruro thw «Carta Local» toy Oktvbri·oy 1997; Apa· nthsh toy k. Oreja ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Febroyari·oy 1998) Se apa·nthsh sto erv· thma toy Ajio·timoy Me·loyw, h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti xrhmatodo·thse sth Grana·da sxe·dio synth·rhshw toy Patio de los Leones, tvn Banos de Comares kai tvn «cubiertas planas», to 1986, me synoliko· proy¤pologismo· 200. 000 ECU. Sto plai·sio toy progra·mmatow kata·rtishw Leonardo da Vinci, egkri·uhkan tri·a sxe·dia sthn eparxi·a thw Grana·daw kai sygkekrime·na e·na sxe·dio to 1995 synolikoy· posoy· 58. 000 ECU (Iliberis) kai dy·o sxe·dia to 1997 synolikoy· posoy· 234. 000 ECU (eyrvpai¤ko· agrotiko· di·ktyo gia ton epaggelmatiko· prosanatolismo· kai thn plhrofo·rhsh kai gia thn kata·rtish se ue·mata gevrgi·aw kai periba·llontow stiw agrotike·w zv· new). H Epitroph· xrhmatodo·thse ton Ioy·lio toy 1997, ba·sei toy a·ruroy 10 toy kanonismoy· toy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Perifereiakh·w Anaptyjh·w (ETPA) (1) pro·typo astiko· sxe·dio gia to Almpai¤ui·n thw Grana·daw sto opoi·o perilamba·netai to pala·ti thw Ala·mpraw. To synoliko· epile·jimo ko·stow toy sxedi·oy aytoy· ei·nai 6. 051. 150 ECU, env· ta kondy·lia poy diaue·tei to ETPA gia to sxe·dio ane·rxontai se 2. 953. 897 ECU. (1) EE L 193 thw 31. 7. 1993 (98/C 196/16) Ue·ma: SEB GRAPTH ERVTHSH E-3667/97 ypobolh· : John Iversen (PSE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) H apo·fash thw Epitroph·w 97/534/EE (1) epiba·llei se o·la ta kra·th me·lh na apomakry·noyn eidika· ylika· kindy·noy apo· thn trofikh· alysi·da. H apo·fash ayth· basi·zetai sesy·stash thw episthmonikh·w kthniatrikh·w epitroph·w gia thn apoma·krynsh tvn ylikv· n aytv· n se xv· rew h· perioxe·w o·poy diapistv· netai endexo·menow ki·ndynow paroysi·aw pauogo·nvn parago·ntvn thw MSE. Sthn apo·fash anafe·retai, xvri·w peraite·rv stoixei·a tekmhri·vshw, o·ti den ei·nai dynato·n na apokleisuei· h endexo·menh paroysi·a se opoiodh·pote apo· ta kra·th me·lh pauogo·nvn parago·ntvn tvn MSE. Entoy·toiw, oi ako·loyuew synuh·kew diaxvri·zoyn safv· w thn kata· stash sta danika· sfagei·a, ta opoi·a para·goyn kre·aw poy proori·zetai gia ejagvgh·, apo· ekei·nh poy epikratei· se a·lla kra·th me·lh: › vw syne·peia thw paroxh·w adei·aw gia ejagvgh· prow tiw HPA, sfa·zontai mo·no zv· a danikh·w proe·leyshw › h tromv· dhw no·sow den diapistv· uhke pote· kai h SEB diapistv· uhke mo·no se e·na zv· o poy ei·xe eisaxuei· apo· to HB


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3950/92 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
agricultural levy
agricultural quota
milk
milk product

text: C 1/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 F‰rslag till r¿dets f‰rordning (EG) om …ndring av r¿dets f‰rordning (EEG) nr 3950/92 om inf‰rande av en till…ggsavgift inom sektorn f‰r mj‰lk och m‰ljkprodukter (98/C 1/12) KOM(97) 606 slutlig - 97/0328(CNS) (Framlagt av kommissionen den 20 november 1997) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DENNA FˆRORDNING med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Euro(cid:220) peiska gemenskapen, s…rskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens f‰rslag, f‰rl…ngning med tv¿ tolvm¿nadersperioder av de undan(cid:220) tags¿tg…rder som antagits f‰r att komma till r…tta med sv¿righeterna samband med omstruktureringen av n…mnda jordbruksf‰retag. i H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och Artikel 1 med beaktande av f‰ljande: Vid antagandet av r¿dets f‰rordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 om inf‰rande av en till…ggsav(cid:220) gift inom sektorn f‰r mj‰lk och mj‰lkprodukter(cid:216)(˛), se(cid:220) nast …ndrad genom kommissionens f‰rordning (EG) nr 614/97(cid:216)(ˇ), medgavs som en undantags¿tg…rd att refe(cid:220) renskvantiteten p¿ vissa villkor fick tilldelas tempor…rt under en period av tolv m¿nader n…r det g…ller jord(cid:220) bruksf‰retag som …r bel…gna inom det territorium som f‰rut utgjorde Tyska demokratiska republiken. F‰r att slutf‰ra omstruktureringen av dessa f‰retag f‰rl…ngdes till…mpningen av denna best…mmelse fram till utg¿ngen av perioden 1997(cid:134)1998(cid:216)(—). S…rskilt n…r det g…ller mj‰lk(cid:220) produktionen p¿ arrenderade marker tycks det nu finnas sv¿righeter som inte kan l‰sas f‰re den 31 mars 1998. D…rf‰r …r det l…mpligt att undantagsvis medge en sista I artikel 4. 4 i f‰rordning (EEG) nr 3950/92 skall f‰l(cid:220) jande stycke l…ggas till: ’’F‰r att slutgiltigt kunna l‰sa sv¿righeterna i sam(cid:220) band med den omstrukturering som n…mns ovan skall till…mpningen av f‰rsta stycket f‰rl…ngas med tv¿ tolvm¿nadersperioder fr¿n och med utg¿ngen av den period som avses i andra stycket. ’’ Artikel 2 Denna f‰rordning tr…der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskaper(cid:220) nas officiella tidning. Denna f‰rordning …r till alla delar bindande och direkt till…mplig i alla medlemsstater. (˛)(cid:217)EGT L 405, 31. 12. 1992, s. 1. (ˇ)(cid:217)EGT L 94, 9. 4. 1997, s. 4. (—)(cid:217)R¿dets f‰rordning (EG) nr 1883/94 av den 27 juli 1994 (EGT L 197, 30. 7. 1994, s. 25)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3667/97 af John IVERSEN til Kommissionen. BSE

eurovoc_concepts:
Denmark
animal disease
cattle
derogation from EU law
health risk
public health
scientific committee (EU)
withdrawal from the market

text: 22. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 196/9 mellem indenlandske transaktioner og transaktioner mellem medlemsstaterne og at udarbejde et program for en etapevis overgang til det nye momssystem. De forslag, som Kommissionen frems(cid:230)tter i sit nye arbejdsprogram, skulle s(cid:229)ledes bringe de n(cid:230)vnte problemer til ophłr. (1) KOM(94) 515 endelig udg. (2) KOM(96) 328 endelig udg. (98/C 196/15) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3658/97 af Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Europ(cid:230)iske projekter til fordel for byen Granada og el Albayz(cid:14)·n Kan Kommissionen forel(cid:230)gge udtłmmende oplysninger om de projekter vedrłrende el Albayz(cid:14)·n og Granada, der er godkendt med henblik p(cid:229) europ(cid:230)isk medfinansiering, og som der henvises til i en oversigt i »Carta Local« fra oktober 1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (3. februar 1998) Som svar p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let fra det (cid:230)rede medlem skal Kommissionen minde om, at den i Granada i 1986 finansierede et projekt til bevaring af Alhambraens lłveg(cid:229)rd, Comares-t(cid:229)rnet og »cubiertas planas« med et samlet budget p(cid:229) 200. 000 ECU. Som led i erhvervsuddannelsesprogrammet Leonardo da Vinci har Granada-provinsen f(cid:229)et tildelt tre projekter, nemlig i 1995 et projekt til et samlet belłb p(cid:229) 58. 000 ECU (Iliberis) og i 1997 to projekter til et samlet belłb p(cid:229) 234. 000 ECU (europ(cid:230)isk net for landdistrikterne vedrłrende erhvervsorientering og erhvervsvejledning, og uddannelse inden for landbrug og miljł i landdistrikterne). Kommissionen finansierede i juli 1997 i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europ(cid:230)iske Udviklingsfond (EFRU) (1) et pilotprojekt til fordel for el Albayzin i Granada inkl. Alhambra-paladset. De samlede omkostninger til dette projekt andrager 6. 051. 150 ECU, og de disponible EFRU-midler til projektet udgłr 2. 953. 897 ECU. (1) EFT L 193 af 31. 7. 1993. (98/C 196/16) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3667/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: BSE I Kommissionens beslutning 97/534/EU (1) p(cid:229)l(cid:230)gges alle medlemslandene at fjerne s(cid:230)rligt risikomateriale (SRM) fra fłdek(cid:230)den. Dette baseres p(cid:229) en anbefaling fra Den Videnskabelige Veterin(cid:230)rkomite· om en s(cid:229)dan fjernelse i lande eller regioner, hvor der fastsl(cid:229)s en potentiel risiko for forekomst af TSE-agenser. I beslutningen fastsl(cid:229)s uden n(cid:230)rmere dokumentation, at ingen af medlemslandene kan betragtes som v(cid:230)rende fri for en potentiel risiko for TSE. Fłlgende forhold adskiller klart slagtningen p(cid:229) danske eksportslagterier fra situationen i andre medlemslande: › som fłlge af autorisation til eksport til USA kun slagtning af danske dyr › scrapie er aldrig konstateret, og BSE er kun konstateret p(cid:229) et dyr indfłrt fra UK


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3646/97 af Angela SIERRA GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ til Kommissionen. Folkeafstemning om Vestsaharas selvstændighed

eurovoc_concepts:
EU aid
UN resolution
Western Sahara
foreign policy
international cooperation
international negotiations
national independence
referendum

text: C 158/166 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 Kommissionen har desuden til hensigt at undersłge spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt avlssvin błr afl(cid:230)sses p(cid:229) mellemstationer, og, hvis det er relevant, at forel(cid:230)gge forslag om velf(cid:230)rdsbetingelser for de p(cid:229)g(cid:230)ldende dyr, der mindst svarer til betingelserne i R(cid:229)dets direktiv 91/628/E(cid:216)F om beskyttelse af dyr under transport og om (cid:230)ndring af direktiv 90/425/E(cid:216)F og 91/496/E(cid:216)F (3). (1) EFT L 74 af 19. 3. 1988. (2) EFT L 340 af 31. 12. 1993. (3) EFT L 340 af 11. 12. 1991. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 95/29/EF, EFT L 148 af 30. 6. 1995. (98/C 158/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3641/97 af David Martin (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Forsłg med vilde dyr Vil Kommissionen n(cid:230)rmere redegłre for, hvilke faktorer, den mener vil kunne forhindre, at et forbud mod anvendelse af primater indfanget i naturen til forsłg i EU medtages i erkl(cid:230)ringen om F(cid:230)llesskabets politik vedrłrende anvendelse af primater til videnskabelige form(cid:229)l, som for łjeblikket er under udarbejdelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. december 1997) Udkastet til F(cid:230)llesskabets erkl(cid:230)ring om anvendelse af primater som forsłgsdyr er et arbejdsdokument, som vil blive brugt som udgangspunkt for drłftelser af anvendelsen af primater. Foranstaltningerne i dette arbejdsdokument vil sammen med andre emner, der vedrłrer anvendelsen af primater, blive behandlet p(cid:229) det n(cid:230)ste młde for de nationale myndigheder med ansvar for gennemfłrelsen af direktiv 86/609/E(cid:216)F om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsłg og andre videnskabelige form(cid:229)l (1). Młdet er berammet til den 4. december 1997. P(cid:229) grundlag af resultaterne af dette młde vil Kommissionen dern(cid:230)st hłre repr(cid:230)sentanter for industrien og ikke-statslige organisationer. Kommissionen kan derfor endnu ikke udtale sig om muligheden for et eventuelt forbud mod anvendelsen af primater indfanget i naturen. (1) EFT L 358 af 18. 12. 1986. (98/C 158/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3646/97 af Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) og Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Folkeafstemning om Vestsaharas selvst(cid:230)ndighed I september 1997 blev der i Houston, USA, indg(cid:229)et en aftale mellem Marokko og Polisario om afholdelse af en folkeafstemning om fastl(cid:230)ggelse af Vestsaharas suver(cid:230)nitet. Marokko har som bekendt hidtil lagt hindringer i vejen for denne hłring af den sahariske befolkning i omr(cid:229)det, men den af dette land foresl(cid:229)ede dato synes at rydde enhver tvivl om den endelige afholdelse af folkeafstemningen af vejen. EU har gennem sin humanit(cid:230)re bistand ydet det vestsahariske folk en omfattende hj(cid:230)lp i form af livsfornłdenheder p(cid:229) grund af den prek(cid:230)re situation, dette folk befinder sig i efter 22 (cid:229)r i eksil


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3650/97 dell'on. Irene SOLTWEDEL- SCHÄFER alla Commissione. Encefalopatia spongiforme bovina

eurovoc_concepts:
EU control
United Kingdom
agricultural waste
animal disease
cattle
meat product
slaughter of animals
statistics
storage of food
waste incineration


title: WRITTEN QUESTION No. 3672/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Castor nuclear waste shipment from Hamburg, Germany, to Sellafield, Britain


title: WRITTEN QUESTION No. 3710/97 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Animals and cosmetic testing

eurovoc_concepts:
animal experimentation
animal welfare
cosmetic product
eco-label
protection of animals
scientific research

text: C 174/106 EN Official Journal of the European Communities 8. 6. 98 (98/C 174/164) WRITTEN QUESTION E-3710/97 by Phillip Whitehead (PSE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Animals and cosmetic testing Would the Commission consider giving the Eco-label a cruelty free dimension? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (15 January 1998) The Community eco-label award scheme, established by Council Regulation (EEC) No 880/92 on a Community eco-label award scheme (1) does not provide for the establishment of criteria specifically aimed at animal welfare. However, an eco-label may not be awarded to products which do not comply with Community legislation applicable to animal testing such as Directive 86/609/EEC on the protection of animals used for experimental and other scientific purposes (2). So far the problem has been purely hypothetical, given that eco-labelling criteria have not been established for product groups, such as cosmetics. In the Commission proposal (3) to revise Regulation (EEC) No 880/92 there are no specific animal testing protection requirements. (1) OJ L 99, 11. 4. 1992. (2) OJ L 358, 18. 12. 1986. (3) COM(96) 603 final. (98/C 174/165) WRITTEN QUESTION P-3714/97 by Luciano Vecchi (PSE) to the Commission (12 November 1997) Subject: Obstacles to the free movement of doctors in the United Kingdom Various Community citizens whose medical or surgical degrees are in order, are certified qualified to practise medicine or have a medical specialization have been the victims of blatant discrimination by the UK authorities as regards access to the medical profession. In particular, in many cases doctors trained in other Community countries are required to have the MRCP certificate, which can be obtained only in the UK following two years(cid:146) general practice, in order to have access to professional or training activities, when it is not necessary in other European countries. This situation clearly conflicts with the principles of freedom of movement for workers and the horizontal and vertical directives on access to the regulated professions. 1. Is the Commission aware of this discrimination? 2. Has the Commission taken or will it take action against the UK authorities to resolve these problems? 3. What recourse is open to Community citizens who are discriminated against by these rules? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (6 January 1998) 1. and 2. Since the Commission does not have the information necessary to investigate the problem raised, it regrets that it is at present unable to give an answer. It therefore requests the Honourable Member to provide further particulars