title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - De nye regionale programmer 1997-1999 under EU's strukturpolitiske mål 2 - med særlig vægt på jobskabelse

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
European Social Fund
job creation
regional planning
structural policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 11. 1997 KOM(97) 524 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET De nye regionale programmer 1997-1999 under EU's strukturpolitiske mål 2 - med særlig vægt på jobskabelse INDHOLDSFORTEGNELSE I INDLEDNING Meddelelsens sigte To separate programmeringsperioder II DE YDRE RAMMER FOR DE NYE PROGRAMMER Det uformelle ministermøde i Madrid De støtteberettigede regioner Finansiering Mål nr. 2-retningslinjerne III PROGRAMMERNES INDHOLD OG KVALITET Referencerammen Værditilvækst skabt gennem forhandling Analyse af udviklingsfelterne IV KONKLUSIONER BILAG 1 BILAG 2 BILAG 3 BILAG 4 BILAG 5 Midlernes fordeling på de forskellige fonde Fordeling på udgiftskategorierne Detaljerede oplysninger vedrørende de enkelte medlemsstater Forventede indvirkning på beskæftigelsen Regionale og lokale beskæftigelsepagtprojekter 3L I. INDLEDNING Meddelelsens sigte - en oversigt over de nye mål 2-programmer første halvdel (EFSR) (SPD) for 65 nye vedkommende af 1997 godkendte Kommissionen og Spaniens for industriområder samlede I en programmeringsdokumenter fællesskabsstøtteramme (mål 2). Nærværende meddelelse vedrører hovedelementerne i den fællesskabsstøtte, der er planlagt for mål 2-regionerne for denne anden programmeringsperiode 1997-1999. Den skal ses som et supplement til et lignende dokument, der omfatter både mål 1- og mål 2-programmer, som blev godkendt i 1994 (1). SPD for Østrig og Sverige er imidlertid ikke blevet inkorporeret i nærværende meddelelse, eftersom disse to medlemsstater valgte en 5-årig mål 2-programmeringsperiode 1994-1999; resuméer af mål 2-programmer er indeholdt i en separat meddelelse fra Kommissionen (2), som omfatter alle de nye medlemsstater. tilbagegang i Det fremgår af en krydslæsning af disse tekster, at meddelelsen opsummerer den forventede effekt af denne støtte på den økonomiske udvikling i målområderne, specielt hvad angår beskæftigelsen, og bl. a. i hvilken udstrækning, der er taget hensyn til de politiske prioriteringer for mål 2, der er opstillet i den vejledning, Kommissionen har fremsendt til medlemsstaterne (3). Retningslinjerne for mål 2-aktionerne afspejler i Unionens almindelige beskæftigelsesstrategi, der f. eks. kommer Kommissionens Tillidspagt til fordel for beskæftigelsen, eller allersenest i Amsterdam- resolutionen fra juni 1997, i hvilken det slås fast, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden bør have førsteprioritet. til udtryk Fordelingen af midlerne mellem fondene (EFRU og ESF) efter region fremgår af Bilag 1, og fordelingen på udgiftskategorierne er anført i Bilag 2. Bilag 3 indeholder resuméer af hovedelementerne i programmeringsdokumenterne efter medlemsstat, specielt medlemsstaternes regionale udviklingsstrategier og prioriteringer samt forventede indvirkninger. Bilag 4 giver en samlet vurdering af de forventede resultater hvad angår oprettelsen af nye arbejdspladser og bevarelsen af de eksisterende (i de nye programmer forventes det, at der oprettes eller bevares 880 000 bruttojob), og Bilag 5 indeholder en liste over de regionale og lokale beskæftigelsespagter, som er gældende i mål 2-regionerne. (,) KOM(95) 111 endelig af 29. marts 1995, De nye regionale programmer under EU's strukturpolitiske mål nr. 1 og 2. (2) Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af EU's regionalpolitik i Østrig, Finland og Sverige. KOM(96)316 endelig af 3. juli 1996. (3) C(96)952 endelig af 29. april 1996, Notat til orientering vedrørende aktioner i industriområder i tilbagegang (mål nr. 2) for den anden programmeringsperiode 1997-1999. 3 To separate programmeringsperioder - hensyntagen til nye prioriteringer Med henblik på at gøre beslutningsprocessen så ukompliceret som muligt for den nye mål 2-programmeringsperiode overvejede Kommissionen muligheden af at forlænge gyldigheden af programmeringsdokumenterne for 1994-1996 til udgangen af 1999. Dette skete navnlig på baggrund af synspunkter, som var blevet fremsat på det uformelle ministermøde i Venedig den 3. og 4. maj 1996 vedrørende det ønskelige i at sikre kontinuiteten i mål 2-interventionerne. Det blev imidlertid besluttet at tage udgangspunkt i to separate mål 2-programmeringsperioder i overensstemmelse med rammeforordningens artikel 9, stk. 6. Kommissionen anså også dette for den bedste løsning, da det ville muliggøre en mere effektiv økonomisk styring og frembød de største muligheder for at forbedre programmernes kvalitet og effektivitet i lyset af mål 2-retningslinjerne (se nedenfor), især hvad jobskabelse angik. n. DE YDRE RAMMER FOR DE NYE PROGRAMMER Det uformelle ministermode i Madrid - en indledende debat De ændringer, der skete i 1993 som led i revisionen af strukturfondsforordningerne, betød, at valget af mål 2-regioner i første række skulle ske i snævert samråd mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Det var derfor nødvendigt med langvarige forhandlinger for at nå til enighed om listen af støtteberettigede regioner og følgelig om mål 2-programmeringsdokumenterne for perioden 1994-1996. Det betød, at de endelige drøftelser først kunne finde sted i løbet af anden halvdel af 1994, hvortil kom, at der ifølge visse medlemsstater var sket yderligere forsinkelser som følge af en manglende klarhed omkring Kommissionens prioriteringer under mål 2. I den forbindelse gav det uformelle møde af ministrene med ansvar for regionalpolitik og fysisk planlægning, som fandt sted i Madrid ved udgangen af 1995, mulighed for en indledende debat omkring den anden mål 2-programmeringsperiode 1997-1999. Samtidig med at medlemsstaterne i princippet støttede en øget koncentration af strukturfondsmidlerne på de hårdest ramte områder, blev der opnået enighed om, at en yderligere fokusering på tematiske områder var af allerstørste vigtighed på daværende tidspunkt, specielt hvad angik foranstaltninger med en kort- til mellemsigtet effekt på jobskabelsen. Kommissionen blev anmodet om at hurtigst muligt at underrette medlemsstaterne om sine prioriteringer for at hjælpe medlemsstaterne med programmeringsarbejdet. 4 De støtteberettigede regioner - konti nui te l i forhold til den foregående periode I sammenligning med den foregående periode 1994-1996 forblev listen over regioner, der er omfattet af mål 2 for den nye periode derfor i det store og hele uændret bortset fra en række mindre ændringer inden for visse medlemsstater(4). Den procentdel af befolkningen, som er omfattet af mål 2, forblev imidlertid uændret for de enkelte medlemsstater, og mål 2-dækningen som helhed, som udgjorde 16,4% af den samlede befolkning i Den Europæiske Union, forblev da også den samme som i 1994-1996. Finansiering -forøgede midler I overensstemmelse med den budgetprofil man enedes om på Det Europæiske Råd i 1992 i Edinburgh, udgjorde de disponible midler for 1997-1999 ca. 8. 2 mia. ECU (i 1997-priser). Dette omfattede en reel stigning på 13,8% i forhold til den foregående programmeringsperiode for 1994-1996. På grundlag af et foreløbigt skøn vil et beløb på ca. 859 mio. ECU svarende til uudnyttede midler, blive overført fra den foregående periode, og dette beløb indgår da også i den samlede sum. Som det fremgår af nedenstående tabel, varierer andelen af de 1994-1996-midler, som overføres, fra 23 til 26% for Finland (1995-1996), Italien, Luxembourg og Nederlandene til mellem 5 og 7% for Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige, hvilket repræsenterer en gennemsnitlig fremførsel af uudnyttede midler fra perioden 1994-1996 på ca. 12%. De samlede midler, som er til rådighed for den anden mål 2-programmeringsperiode, udgør således 9. 148 mia. ECU. MEDLEMSSTATER 1997-1999 Fremførsel fra 1994-1996 BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBURG NEDERLANDENE FINLAND DET KONGERIGE FORENEDE 187. 398 65. 539 861. 077 1328. 923 2037. 721 798. 000 8. 066 361. 975 119. 148 28. 749 2. 693 40. 056 156. 123 208. 556 169. 745 1. 771 80. 144 16. 145 mio. ECU IALT 1997-1999 (inkl. fremførsel) % frem førsel 18% 216. 147 5% 5% 14% 12% 24% 68. 232 901. 133 1485. 046 2246. 280 967. 745 25 % 9. 837 26 % 442. 119 23 % 135. 293 2520. 718 155. 059 7% 2675. 777 IALT 8288. 565 859. 041 12% 9147. 609 (4) Jf. EFT N° L 193/54 af 3. august 1996. -S~ Mål nr. 2-retningslinjerne - fokus på jobskabelse Det notat til orientering, Kommissionen fremsendte til medlemsstaterne den 30. april 1996, pegede på jobskabelse som en absolut førsteprioritet for de nye mål 2- programmer for 1997-1999, specielt gennem en forbedring af produktionsstrukturerne og af arbejdsstyrkens kvalifikationer. Det blev endvidere understreget i notatet, at en satsning på erhvervsinvesteringer til fremme af industriel vækst og konkurrenceevne krævede, at alle forslag om finansiering af basisinfrastrukturen var særligt begrundede, hvad angår regionale udviklingsbehov. Sådanne investeringer burde også integreres i og direkte bidrage til det overordnede programs synergi og mål, specielt til bevarelsen af eksisterende arbejdspladser og oprettelse af nye arbejdspladser. Det overordnede mål, der består i at opretholde og fremme beskæftigelsen, blev ledsaget af fire specifikke prioriterede felter: - Konkurrenceevne og vækst inden for SMV-sektoren Dette indebar en fokusering på det lokale potentiale og en bedre analyse af de lokale erhvervsmæssige behov samt udnyttelse af de muligheder, der f. eks. ligger i det nye informationssamfund og i behovet for en overordnet kvalitetsstyring. Samtidig med fokuseringen på det lokale potentiale bør der gennem lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer lægges vægt på at udvikle nye beskæftigelseskilder med henblik på at imødekomme nye behov, som endnu ikke er tilstrækkeligt dækkede. I den forbindelse ville specifik undervisning tilpasset virksomhedsejere og -ledere, samt tilpasning af arbejdstagernes kvalifikationer bidrage til stabilitet og vækst inden for SMV-sektoren. - Forskning og udvikling, innovation og en arbejdsstyrke, der er godt rustet til de nye teknologiske udfordringer forsknings- og udviklingsfaciliteterne Idet i almindelighed allerede var tilvejebragt på de højere og videregående uddannelsesinstitutioner, var der et behov for optimering af anvendelsen af de eksisterende aktiver og for udbygning af industrielt samarbejde og joint venture-aktiviteter. Den praktiske anvendelse af forskningsresultater og industrivirksomheder var også en hovedmålsætning for de FoU-investeringer, som blev finansieret af strukturfondene i mål 2-regionerne. De nye programmer bør i stigende grad tilvejebringe undervisning i forbindelse med de jobmuligheder, der ligger i teknologisk innovation med henblik på at sikre tilstedeværelsen af kvalificerede arbejdstagere. teknologioverførsel erhvervs- lokale og til Miljø og bæredygtig udvikling I erkendelse af det nære samspil, der er mellem miljø og regional udvikling, bør tidligere der iværksættes foranstaltninger under to hovedtemaer: afhjælpe industrielle skader på miljøet og forbedre det fysiske miljø i bestræbelsen på at øge regionens tiltrækningskraft med henblik på erhvervsudvikling. For det andet udnytte økologiske produkter, miljøtjenester og -teknologier som potentielle kilder til en fremtidig konkurrencemæssig fordel. Passende tiltag til fremme af miljøuddannelse og -oplysning bør også inkorporeres i programmerne. Lige muligheder Fremme af lige muligheder mellem mænd og kvinder under de nye mål 2- programmer bør omfatte foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre samspillet mellem de familiemæssige pligter og jobbet, hvilket ville øge beskæftigelsesmulighederne forbedre udbuddet af for kvinder, og at fjernundervisning og anden uddannelse. Ud over de ovennævnte prioriterede felter viste evalueringen af mål 2-programmerne for 1994-1996 også, at der fandtes en række måder, hvorpå indholdet og kvaliteten af omstillingsplanerne og programmeringsdokumenterne kunne forbedres for 1997-1999- perioden. I retningslinjerne understregedes således behovet for forbedringer med hensyn til iværksættelsen af partnerskabs- og additionalitetsprincipperne og for inkorporeringen af kvantificerede eftektindikatorer, specielt hvad angår jobskabelse. IH. PROGRAMMERNES INDHOLD OG KVALITET Efter at mål 2-listen over støtteberettigede regioner for 1997-1999 var blevet fastlagt den 8. maj 1996, blev hovedparten af medlemsstaternes omstillingsplaner fremsendt til i overensstemmelse med Kommissionen grundforordningens bestemmelser herom. august-september samme år i i) Referencerammen a) Drage lære af tidligere erfaringer Selv om ikke alle evalueringer af 1994-1996-programmerne var tilendebragt på det tidspunkt, hvor programmerne blev udarbejdet, viste en række af de nye SPD, at man havde draget lære af den tidligere programmeringsperiode og taget højde for erfaringerne i forberedelsesfasen. Dette gjaldt især med hensyn til baggrund, analyse og udformning af strategien. Som et glimrende eksempel kan nævnes planen for Aquitaine (F), hvor medlemmerne af evalueringsinstansen spillede en vigtig rolle i forbindelse med revideringen af strategien på grundlag af klare velbegrundede mål og med hensyn til en styrkelse af samspillet med programmet. I almindelighed synes planer Y baseret delvis eller fuldt på evalueringer eller erfaringer fra tidligere programmer at afspejle en klarere og bedre tilpasset strategi. b) Ex ante-vurdering I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 9, og med det sigte at øge planernes generelle kvalitet og effektivitet blev alle planer på lignende vis følgelig underkastet en ex ante-vurdering, idet medlemmerne af vurderingsinstansen navnlig lagde vægt på følgende elementer: - den udstrækning, i hvilken der i planerne var taget hensyn til de prioriteter, der i hvilket var opstillet i Kommissionens retningslinjer, og det omfang, prioriteterne var blevet inkorporeret i de foreslåede foranstaltninger; - kvaliteten af analysen af det pågældende område, herunder indkredsningen af de væsentligste hindringer for en vedvarende vækst og afdækningen af udviklingspotentialet; - en vurdering af den strategi, der er indeholdt i det enkelte SPD, navnlig overensstemmelsen mellem de erklærede mål og omfanget af de ressourcer, der påtænkes anvendt til gennemførelsen af disse mål; - hensigtsmæssigheden af kvantificerede indikatorer og målsætninger, specielt indvirkninger på den pågældende regions hvad angår de væsentligste bruttoindtægt, beskæftigelse og miljø. Hvad angår jobskabelsen, var et vigtigt punkt, retningslinjer vedrørende evaluering af beskæftigelseseffekten^ var blevet fulgt, specielt med hensyn til klarheden og gennemsigtigheden af de tilgrundliggende beregninger. i hvilken udstrækning Kommissionens - hvad miljøet angår, var de vigtigste elementer kvaliteten af miljøvurderingen af det pågældende område og miljøeffekten af den strategi og de hermed forbundne aktioner, medlemsstaterne havde opstillet. I tilfælde, hvor medlemmerne af vurderingsinstansen fandt mangler i de oprindelige planer (se nedenfor), blev der naturligvis udfoldet fælles bestræbelser på at forbedre planernes indhold og kvalitet under forhandlingerne om programdokumenterne. De centrale punkter var følgende: i) Overholdelse afmål 2-retningslinjerne Generelt indeholdt de foreslåede programmer de politiske områder, der var fremhævet i retningslinjerne, selv om der var store forskelle regionerne imellem med hensyn til indhold og kvalitet af inkorporeringen af disse områder i de foreslåede planer. Beskæftigelsen i alle programmer, selv om medlemmerne af vurderingsinstansen i visse tilfælde skønnede, at effekten af visse af de fremstod som det centrale led (5) Teknisk notat vedrorende ex ante-vurdering af beskæftigelseseffekten af strukturfonds interventionerne (foreligger på engelsk, fransk og tysk som "Counting the jobs - How to evaluate the employment effects of Structurel Fund interventions" - DG XVI Series - EVALUATION and documents No 1, January 1997). % foreslåede foranstaltninger på jobskabelsen var for begrænset eller for indirekte. Følgelig resulterede forhandlingerne i visse tilfælde, f. eks. i Det Forenede Kongerige, i en øget støtte til foranstaltninger, der bedre formår at skabe kvalitetsarbejdspladser i regionerne. Hovedparten af planerne tog også sigte på at fremme SMV og det lokale potentiale som en drivkraft for de regionale økonomier. En række foranstaltninger vedrørte miljøet, men fokuserede i første omgang for meget på støtte til aktiviteter såsom infrastrukturer og forbedringer miljømæssige og operationelle tjenesteydelser, på bekostning af miljøteknologiernes muligheder for at stimulere erhvervsaktiviteten. Det er ikke desto mindre indlysende, at erhvervsaktiviteten også i sektorbestemte stimuleres gennem uspecifikke FoU-tiltag og en vis grad udviklingsforanstaltninger. FoU- og innovationsrelaterede aktioner blev nemlig i mange programmer anset for et vigtigt element i en strategisk approach, som søgte at fremme et konkurrencedygtigt og bæredygtigt lokalt erhvervsliv. i generelle Princippet om lige muligheder for mænd og kvinder var ikke altid blevet fuldt tilgodeset i planerne fra starten af, selv om dette aspekt var blevet styrket i de endelig aftalte SPD, især i forhold til den foregående programmeringsperiode. (ii) SWOT-analyser Planerne var generelt set gennemarbejdede og strategierne harmonerede med det økonomiske udviklingsmønster. SWOT-analyser (stærke sider, positive muligheder, svage sider, negative muligheder) blev anvendt mere systematisk, selv om der stadig var plads for forbedringer, herunder sammenkoblingen af denne metode med omsætningen af strategier til prioriterede felter og foranstaltninger. Forhandlingerne vedrørende det danske SPD resulterede f. eks. i en analyse af den socioøkonomiske situation, der var stærkt udvidet og ajourført med de seneste tal for regionernes situation, behov og muligheder. (iii) Strategiske målsætninger og mål De strategiske metoder var stærkt forskellige i strukturmæssig henseende og afspejlede en varierende grad af geografisk og sektorbestemt fokusering. I de fleste tilfælde var der tale om stor kontinuitet i strategien mellem de nye programmer og den forudgående periode. De strategiske målsætninger kom til udtryk på mange måder med jobskabelse som det hyppigst nævnte aspekt i planerne. Inden for rammerne af den globale målsætning om økonomisk udvikling fokuserede nogle af programmerne på absolutte (eller relative) forbedringer af visse socioøkonomiske kriterier, såsom beskæftigelse, befolkning og indkomst. Andre strategier lagde størst vægt på omstillingsprocesser, som f. eks. diversificering, modernisering eller målprioriteringer, såsom SMV. s Næsten alle planer indeholdt klart præsenterede, eksplicitte strategiske mål, hvilket bidrog til en yderligere understregning af det strategiske aspekt. Generelt indeholdt planerne fire eller fem strategiske mål, selv om antallet af disse ikke nødvendigvis afspejler programmets størrelse, men snarere er et udtryk for dets kompleksitet eller antallet af udviklingsaspekter. Af eksempler på målsætninger indeholdt i strategiske mål kan nævnes væksten inden for specifikke sektorer, såsom turisme og transport, udnyttelsen af aktiver som f. eks. beliggenhed og FTU-faciliteter, opstart af små virksomheder og diversificering af industrielle aktiviteter, en øget konkurrenceevne eller større igangsættervirksomhed. En række strategier tog endvidere sigte på horisontale aspekter af den økonomiske udvikling, som f. eks. miljømæssig bæredygtighed og lige muligheder. Især indeholdt en hel del planer sektorbestemte målsætninger (f. eks. de franske og de italienske planer) eller "incitamenter til forandring" (Det Forenede Kongerige); endelig skal nævnes de nederlandske strategier, hvor hovedvægten lå på det potentiale, som videnbaserede metoder til udvikling af nye former for økonomisk aktivitet, udgjorde. (iv) Foranstaltningernes målrettethed - hvilket nok delvis Generelt stemte foranstaltningerne overens med de i planerne indeholdte strategiske målsætninger og prioriterede felter. Strategierne var oftere rettet imod en bred vifte af interventioner end imod nogle fa centrale former for økonomisk omstilling, hvilket dog gjorde det vanskeligere at skabe komplementaritet og synergi. SMV og lokalt potentiale var hovedsigtet i næsten alle planer, specielt i Italien, hvor andelen af midler, som blev allokeret til disse aktioner udgjorde over 50% af den samlede støtte. Selv om præcisionen i det målrettede sigte for uddannelsesaktionerne ikke altid var tilfredsstillende skyldes den horisontale karakter af foranstaltningerne vedrørende menneskelige ressourcer - kan der dog registreres visse forbedringer i Det Forenede Kongerige, f. eks. hvor "strategiske grupper på arbejdsmarkedet" vil formidle oplysninger med henblik på at tilpasse ESF-prioriteterne til det en af hovedprioriteterne i strategierne for regional udvikling, selv om miljøets samlede rolle i ressourcemæssig henseende var relativt beskeden, idet kun 5,2% af den samlede mål 2- støtte var direkte relateret til miljøforanstaltninger. Det skal imidlertid understreges, at visse specielle miljøaspekter blev vægtet højt i en række planer. I Zuid Limburg (NL) f. eks. blev hovedvægten lagt på forholdet mellem job og miljø; den finske plan indeholdt vigtige innovative miljøforanstaltninger, medens miljøaktionerne i Danmark blev fuldt integreret i andre programforanstaltninger. særlige karakteristika. Miljøet var arbejdsmarkeds lokale Integreringen af EFRU- og ESF-foranstaltningerne blev i vid udstrækning forbedret i forhold til den foregående periode 1994-1996. Der kunne konstateres eksempler på god praksis i en række regioner (Bremen, Toscana og visse nederlandske regioner), hvor styringen og koordineringen af undervisningsaktionerne er blevet forbedret på lokalt plan. AD (v) Kvantificering afmål og indvirkninger af mål på kvantificering En oprindelig mangel herunder beskæftigelseseffekt, samt mangelen på referencedata var et af de mest skuffende træk ved de planer, der i første omgang blev forelagt, selv om der efterfølgende blev gjort store fremskridt i denne henseende. Som et særligt eksempel i denne forbindelse kan nævnes SPD for Frankrig, hvor de elementer, der manglede i de oprindelige forslag, blev tilføjet under forhandlingerne, bl. a. vedrørende den socioøkonomisk analyse, basisindikatorer og miljøoplysninger. output, og Med hensyn til indvirkningen på beskæftigelsen blev de metodologiske rammer for en ex ante-kvantificering af beskæftigelseseffekten, som blev tilsendt medlemsstaterne (se ovenfor) generelt ikke anvendt i synderlig grad. En klar undtagelse var blandt andet SPD for Aquitaine (F), hvor Kommissionens metodologi i vid udstrækning blev anvendt og viste sig at være glimrende til overvågnings- og evalueringsformål. Ikke desto mindre blev der - således som det vil fremgå nedenfor i nærværende meddelelse - alt i alt gjort store fremskridt i forhold til perioden 1994-1996 med hensyn til opgørelsen af antallet af oprettede eller sikrede arbejdspladser som følge af interventionerne under mål 2. (vi) Miljøvurderinger Størstedelen af planerne indeholdt en miljøvurdering og havde opmærksomheden henledt på en række miljøspørgsmål. Medens der burde gøres mere ud af de kvantitative indikatorer, indeholdt nogle af planerne en nærmere beskrivelse ud fra et fast matrixformat med detaljerede oplysninger om foranstaltningernes eventuelle miljømæssige effekt. Dertil kommer, at sammenkædningen mellem foranstaltnings- og programniveauet også generelt trængte til àt blive forbedret, og det var kun sjældent, at planerne omtalte princippet "forureneren betaler" eller oplysninger om den konkrete gennemførelse af dette princip. I den forbindelse var den finske plan imidlertid et godt eksempel, innovative miljøforanstaltninger, men også hvad angår den foreslåede ex ante-vurdering af indvirkningerne i inddragelsen beslutningsprocessen, overvågningen og evalueringen. ikke kun var eksemplarisk med hensyn af miljømyndighederne på miljøet idet denne og til Der var da også sket en forbedring med hensyn inddragelsen af miljømyndighederne i aktiviteterne, selv om mangler som dem, der er nævnt ovenfor, også tjener til at understrege betydningen af, at disse myndigheder deltager i programmeringsfasen med henblik på at opstille en afbalanceret og vellykket plan til sikring af en bæredygtig udvikling. c) Overholdelse af partnerskabs- og additionalitetsprincippeme Partnerskab Hovedparten af planerne indeholdt et tilsagn om at sikre partnerne fuld deltagelse i og ejendomsret over programmet og om at integrere mål 2-programmerne i de øvrige saneringsinitiativer, der foregår i det pågældende område. Selv om de økonomiske og sociale partneres deltagelse ikke altid var lige veldefineret, tog kontakten til partnerorganisationerne - f. eks. i Western Scotland (Det Forenede Kongerige) - form af workshopper, seminarer og skriftlige spørgeskemaer. Additionalitet I henhold til additionalitetsprincippet skal de enkelte medlemsstater på hele det område, som er omfattet at et givet mål, fastholde dets støtteberettigede offentlige udgifter til strukturformål eller tilsvarende udgifter på mindst samme niveau som i den foregående programmeringsperiode. Hvad angår mål 2 for perioden 1997-1999 betyder det, at den enkelte medlemsstat alt i alt for samtlige sine mål 2-regioner skal fastholde det samme udgiftsniveau som i 1994-1996. Det at godtgøre opfyldelsen af additionalitetsprincippet viste sig imidlertid også at være vanskeligt, enten på grund af problemer med at indsamle de fornødne oplysninger eller med at verificere de indsamlede data. For størsteparten af de nye mål 2- programmeringsdokumenter var det da også nødvendigt at indføre en klausul i afgørelserne om at suspendere Fællesskabets udbetalinger efter det første forskud, indtil der var foretaget en ex ante-efterprøvning af additionaliteten. Ikke desto mindre kunne programmeringsdokumenterne for Tyskland og Finland, hvor ex ante- efterprøvningen af additionaliteten havde vist sig tilfredsstillende, godkendes, uden at det var nødvendigt at indføre en sådan klausul. Hvad angik Det Forenede Kongerige og Danmark, kunne klausulen fjernes fra de endelige afgørelser, efter at kravene var opfyldt i forbindelse med Kommissionens indledende principielle godkendelse. ii) Værditilvækst skabt gennem forhandling Forhandlingerne om de nye programmeringsdokumenter fandt hovedsagelig sted fra oktober/november 1996 og frem; disse forhandlinger gav som ovenfor anført mulighed for at forbedre programmernes kvalitet og effektivitet på forskellig måde - især i lyset af resultaterne af evalueringen - herunder mål 2-retningslinjerne og tildeling af en absolut førsteprioritet til jobskabelse. I en række tilfælde resulterede forhandlingerne f. eks. i, at der blev lagt større vægt på foranstaltninger, der indeholdt et jobskabende element. I visse tilfælde gav forhandlingerne også mulighed for en komplet revision af programmerne. Nærmere oplysninger om den værditilvækst, der blev skabt gennem forhandling, er indeholdt i de detaljerede oplysninger vedrørende de enkelte medlemsstater (Bilag 3). iii) Analyse af udviklingsfelterne Udgiftskategorier Nedenstående følger en generel analyse af den aftalte mål 2-finansiering med udgangspunkt i de fire hovedudgiftskategorier (plus teknisk bistand), der er indeholdt i tabellen i vedføjede Bilag 2. I tråd med den integrerede approach er både EFRU- og ESF-fmansieringen inkluderet i de enkelte kategorier. Man bør også huske på, at den detaljerede udgiftsplan indeholder visse klassificerings- eller fortolkningsforskelle, *4°U af hvad angår definitionen "miljøforanstaltninger" til f. eks. "saneringsforanstaltninger". En vis grad af overlapning mellem sådanne sektorer er også uundgåelig. Analysen indeholder eksempler fra programmeringsdokumenterne, især hvor gennemgangen af de økonomiske bilag viser, at der er afholdt store udgifter til en bestemt aktionstype i en region, samt andre bemærkelsesværdige eller innovative eksempler. I den forbindelse er der også lagt speciel vægt på at vurdere, i hvilken udstrækning der er taget hensyn til mål 2-retningslinjerne gennem prioriteringerne og foranstaltningerne - også i dette tilfælde under anvendelse afpassende eksempler. forhold i Den globale fordeling mellem udgiftskategorierne var som følger: • Erhvervsliv - omfatter alle typer foranstaltninger til forbedring af industriens og forretningsverdenens vækst og konkurrenceevne, specielt SMV-sektorens, samt diversificering bort fra industrier i tilbagegang, f. eks. i retning af turisme, og hjælpeinfrastruktur, i tilfælde hvor dette er begrundet i udviklingsbehov: • 47,4% (45,2% i 1994-1996); • Menneskelige ressourcer - primært uddannelses- og beskæftigelsesfremmende foranstaltninger med særlig vægt på behovet for efter- og videreuddannelse og med fokus på personer, der allerede er integreret på arbejdsmarkedet, men som har behov for yderligere uddannelse, erfaring og omskoling, således at de kan imødekomme den eksisterende eller forventede efterspørgsel efter arbejdskraft i regionen. Dette omfatter også FoU, specielt i forbindelse med kvalificering til fremtidens job: 33,8% (34,1% i 1994-1996); • Planlægning og sanering - forbedring og renovering af nedslidte industriarealer og byområder, herunder rensning af forurenede arealer, nødvendig infrastruktur på stedet samt visse direkte tilknyttede miljøforanstaltninger: • 12,3% (13,7% i 1994-1996); • Miljøforanstaltninger - i forbindelse med beskyttelsen af miljøet, f. eks. med henblik på at fremme "grøn" turisme, rene teknologier, nye produktionsmetoder, behandling og genvinding af industrielt affald og vand osv. : • 5,2% (5,7% i 1994-1996); • Teknisk bistand: 1,3% y!3 Bevillingernes fordeling på de forskellige fonde Som ovenfor anført, er de nye programmer blevet opstillet på grundlag af planer forelagt af regionerne og medlemsstaterne. De beskrevne interventioner er derfor resultatet af afdækningen af regionale behov i lyset af de pågældende regioners forskellige beskaffenhed og ønsker. På samme måde er de forskellige fondes bidrag ikke et resultat af forud fastsatte "kvoter", men afspejler de i fællesskab opstillede behov og prioriteringer. Alt i alt er den fordeling af støtten mellem fondene, som udspringer af de forskellige prioriteringer, der er opstillet i SPD (og EFSR) for perioden 1997-1999 (se Bilag 1), den samme som i den foregående periode: EFRU: 77% og ESF : 23% Den laveste EFRU-andel (66%) og følgelig den højeste ESF-andel (34%) blev registreret i NL, og den højeste EFRU-andel (82%) og laveste ESF-andel (18%) blev konstateret i F. Forventede indvirkning på beskæftigelsen Der er gjort store fremskridt med hensyn til kvantificeringen af beskæftigelseseffekten i SPD for perioden 1997-1999. I 55 SPD blev der fremlagt detaljerede skøn på foranstaltningsplanet svarende til ca. 66% af den samlede EU-støtte. Hovedparten af disse programmer fokuserer på arbejdspladser skabt eller bevaret som et resultat af interventionerne. De refererer i almindelighed til bruttobeskæftigelsen og medregner ikke dødvægt, forflyttelse eller andre indirekte virkninger. Som bemærkelsesværdige eksempler på SPD, der indeholder specifikke skøn over skabelsen af nettojob, kan nævnes en række dokumenter fra Det Forenede Kongerige og Frankrig. Der er indsamlet data om opretholdelsen af bruttobeskæftigelsen fra aftalte SPD bortset fra dem, der kun indeholder globale skøn. De samlede resultater er indeholdt i Bilag 4. Der er foretaget en omklassificering af dataene i overensstemmelse med interventionsområderne med det formål at sammenligne den relative effektivitet, hvad angår den gennemsnitlige omkostning pr. job. Man skal dog være forsigtig med fortolkningen af disse tal som følge af mangelen på en standardmetode til vurderingen af beskæftigelseseffekten i de forskellige regioner (se ovenfor). Ud fra disse data, som kunne forbedres yderligere, anslås det, at der vil blive skabt, bevaret eller omfordelt 880. 000 bruttojob som et resultat at mål 2-interventionerne i løbet af 1997-1999-perioden. Dette antal svarer ifølge de seneste vurderinger til omtrent til det antal, der blev registreret for de programmer, som blev gennemført i perioden 1989-1993. Midlertidige job udgjorde en relativt beskeden andel af den syv nemlig godt 100. 000 arbejdspladser samlede beskæftigelseseffekt, medlemsstater. De tre medlemsstater Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige, som modtager ca. 70% af EU's samlede mål 2-støtte, bidrager til over totredjedele af bruttojobbene. for 4<f Den gennemsnitlige offentlige finansiering pr. arbejdsplads anslås til over 13 800 ECU. For EU-omkostningen alene, dvs. EFRU- og ESF-støtten, udgør det tilsvarende beløb ca. 6. 100 ECU. Der er store forskelle i EU-omkostningen pr. arbejdsplads, som i gennemsnittet spænder fra ca. 4. 400 ECU i Spanien til ca. 24. 000 ECU i Danmark. En forklaring på dette ligger i valget af de prioriterede felter, der er opstillet i de forskellige mål 2- strategier. Det tager f. eks. tilsyneladende længere tid for jobskabelseseffekten at slå igennem i regioner, hvor investeringer i infrastruktur har en høj prioritet, og dette afspejler sig i højere omkostning pr. arbejdsplads i forhold til andre regioner, hvor hovedvægten f. eks. lægges på støtte til SMV, der har en mere umiddelbar effekt. Erhvervliv Mål nr. 2-retningslinjerne understregede nødvendigheden af at fortsætte bestræbelserne på at forbedre erhvervssektorens regionale konkurrencedygtighed. Omvendt forudsatte udgifter til hjælpeinfrastrukturer (se nedenfor) en særlig begrundelse med hensyn til disse infrastrukturers rolle ved udbygningen af erhvervssektoren og deres bidrag til opretholdelsen af beskæftigelsen og oprettelsen af nye arbejdspladser. Der er allokeret en støtte på 4. 337 mio. ECU til erhvervssektoren i de nye programmer svarende til 47,4% af de samlede mål 2-udgifter for 1997-1999 (i forhold til 45,2% i den foregående periode). Industri og tjenesteydelser - alle typer Ca. 25% af den samlede støtte til erhvervslivet (1. 088 mio. ECU) er blevet allokeret til generelle investeringer til fordel for industri- og serviceerhvervene. Den største udgift på dette område er blevet afholdt i Det Forenede Kongerige (564 mio. ECU) svarende til 40% af denne medlemsstats støtte til erhvervslivet. Frankrig (252 mio. ECU) har ligeledes allokeret en større del af støtten til industri- og serviceerhverv. ^c Prioriterede felter inden for fysisk planlægning og udvikling I North East England (U. K) investeres sådanne midler (som udgør 138. 7 mio. ECU eller 36% af medlemsstatens samlede mål 2-allokeringer) først og fremmest i foranstaltninger under det prioriterede felt 3 vedrørende strategisk regionaludvikling og det prioriterede felt 4 vedrørende den økonomiske udvikling af lokalsamfundene - se nedenfor m. h. t. en nærmere redegørelse for sidstnævnte. Aktioner under det prioriterede felt 3 tager sigte på den fysiske sanering af strategiske områder og udbygningen af bestemte sektorer, som har et betragteligt jobskabelsespotentiale. Aktiviteterne omfatter kultur- og turistfremmepakker og støtte til koordinering af aktiviteterne vedrørende økonomisk udvikling og arbejdsformidling. Udnyttelse af ikke menneskelige uddannelsesaktioner, såsom kvalifikationscheck og arbejdsmarkedsforskning. ressourcer er også omfattet - såvel uddannelses- som Støtte tilde eksisterende virksomheder og igangsætning af nye aktiviteter Selv om regionen Rhône-Alpes (F) også søger at fremme andre aktiviteter og at tiltrække udefra kommende investeringer, er sikringen af den eksisterende industrivirksomhed stadig det vigtigste led i regionens erhvervsstrategi. Dette kommer til udtryk deri, at SPD lægger hovedvægten på støtten til og omstillingen af de eksisterende aktiviteter, som tildeles en støtte på 50 mio. ECU svarende til 33% af de samlede programmidler. De fire foranstaltninger under dette prioriterede felt omfatter direkte erhvervsstøtte (forbedring af produktionsteknikker gennem ny teknologi, kvalitetsstyring, immaterielle investeringer i erhvervsstrategi, styring af menneskelige ressourcer osv. ); oprettelse af nye virksomheder (tilvejebringelse af fælles tjenester, teknologioverførsel, iværksætterstøtte); udbygning af servicesektoren (tilegnelse af nye færdigheder, behovsanalyse, tilvejebringelse af forskningsfaciliteter og faciliteter for videregående uddannelser) og fremme af investeringer i udnyttelse af menneskelige ressourcer (kvalifikationscheck, målrettet undervisning m. v). SMV Alt i alt er 16% af de samlede mål 2-midler blevet øremærket til SMV-sektoren. Mål nr. 2-retningslinjerne lagde hovedvægten på en styrkelse af SMV's konkurrenceevne og internationalisering, herunder kvalificering af erhvervslederne i SMV-sektoren, en øget adgang til finansielle tjenesteydelser og et forstærket industrielt samarbejde. Dette blev suppleret med behovet for en samlet kvalitetsstyring og den moderne informations- og kommunikationsteknologis rolle i informationssamfundet. Aé Styrke SMV's konkurrenceevne Det eneste større program, der specifikt tager sigte på $MV i de tyske SPD vedrører Nordrhein-Westfalen med en udgift på 47. 7 mio. ECU. Et af målene er at øge antallet af SMV og at ruste disse til den globale konkurrence. Aktionerne til gennemførelse af sidstnævnte er centrerede omkring aspekter såsom sikring af kapitaltilførsel (herunder tilvejebringelse af rentenedslag), kvalificering af arbejdstagerne og indførelse af ny teknologi. Rådgive SMV om informationssamfundet I Piemonte (I), er der under det prioriterede felt 3 allokeret 71. 2 mio. ECU, dvs. næsten en fjerdedel af de samlede programmidler, til formidling af teknologisk innovation og informationssamfundet. Dette omfatter primært igangsætning af nye virksomheder, især inden for rammerne af teknologicentre. Det omfatter også en ny foranstaltning, der rådgive SMV om informationssamfundet informere og sigte på at tager Lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer i Kommissionens meddelelse til Rådet(6) om udvikling af nye Tankerne beskæftigelseskilder med henblik på at imødekomme uopfyldte lokale behov indgår som et centralt element i mål 2-retningslinjerne. Hvad Det Forenede Kongerige angår, optræder dette aspekt, der tager form af en mere specifik geografisk målrettet approach, i næsten alle denne medlemsstats SPD under de prioriterede felter vedrørende den økonomiske udvikling af lokalsamfundene. Hensigten er at koncentrere midlerne på de værst stillede og socialt marginaliserede lokalsamfund i de støtteberettigede områder. For perioden 1997-1999 udgør dette et nyt prioriteret felt for Thanet, medens de eksisterende aktioner i Industrial South Wales er blevet styrket og nu udgør et særligt prioriteret felt. (6) KOM (95) 273 af 13. juni 1995 om en europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. A*- Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling Det prioriterede felt 5 vedrørende den økonomiske udvikling af lokalsamfundene i Yorkshire & Humberside (U. K. ) udgør 25% (99. 7 mio. ECU) af regionens samlede mål 2-budget. Dette prioriterede felt tager sigte på at udvikle evnen hos de udvalgte lokalsamfund til at bidrage til den økonomiske sanering og at hindre, at befolkningen afskæres fra at udnytte de økonomiske muligheder. Der vil blive gennemført aktioner under tre hovedforanstaltninger: Hjælp til selvhjælp for lokalsamfundene; Adgang til arbejdsmarkedet og Bringe i arbejde. Aktionerne omfatter gennemførelse af lokalsamfundsanalyser (herunder en analyse af de menneskelige af ressourcer) uddannelsesfaciliteter og lokalsamfundet, erhvervsudviklingstjenester, forbedring af den offentlige transport mellem de fattige lokalsamfund og de større byer og industrielle udviklingszoner, Der vil blive stillet ESF-midler til rådighed for aktioner, som omfatter igangsættervirksomhed, omskoling og kvalificering svarende til et nationalt kvalitetsniveau samt hjælp til pasning af børn til uddannelse eller eller andre økonomisk afhængige personer erhvervsaktivitet. af vurderinger i af områdets behov, arbejdsanvisnings- lokalsamfundene tilvejebringelse i tilknytning og I Belgien er der blevet indført et nyt prioriteret felt vedrørende lokal økonomi i programmet for Turnhout. Lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer vil omfatte aktioner, der tager sigte på at imødekomme lokale behov inden for kultur, miljø og energikilder. Lignende tiltag i Limburg sigter mod at skabe 100 arbejdspladser, hvoraf halvdelen bør besættes af kvinder. Regionale og lokale beskæftigelsespagter til - og idéerne i særdeleshed strukturforanstaltninger. De erkendte På topmødet i Firenze i juni 1996 godkendte Fællesskabets stats- og regeringschefer Kommissionens retningslinjer(7) som tager sigte på at øge beskæftigelseseffekten af i Fællesskabets fordel overensstemmelse med for i Kommissionens Tillidspagt iværksættelse af beskæftigelsen" - fordelene ved en bredere og dyberegående partnerskabsprincippet på det passende i forbindelse med gennemførelsen af sådanne foranstaltninger. Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 bekræftede disse retningslinjer i erklæringen om beskæftigelsen og opfordrede til en hurtig gennemførelse af ca. 60 innoverende pilotprojekter, der blev omdannet til regionale og lokale beskæftigelsespagter, idet de nationale myndigheder i de enkelte medlemsstater udvalgte de regioner eller byer, som skulle være omfattet af projekterne. I Kommissionens midtvejsrapport om gennemførelsen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter(8) til Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997, at ca. 90 forslag til pagter var under gennemførelse. Rådet hilste navnlig medlemsstaternes positive reaktion over for dets opfordring til at fremsætte forslag om, hvilke regioner og byer der skulle være omfattet, velkommen. territoriale niveau (7) KOM(96) 109 endelig af 20. marts 1996 om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse. (8) CSE (97) 3 endelig udg. af 10. 6. 1997. Kommissionens meddelelse om midtvejsrapporten om gennemførelsen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter. (9) KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996. Kommissionens første rapport om økonomisk og social samliorighed. /Si liste over de 12 beskæftigelsespagtprojekter, der er Bilag 5 indeholder en støtteberettigede i mål 2-regionerne, herunder detaljerede oplysninger om de implicerede hovedpartnere og de prioriterede felter i den foreløbige handlingsplan. Tabellen viser også de regioner, hvor pagterne hovedsagelig omfatter ESF- foranstaltninger under mål 3 (Champagne-Ardenne, Nord-Pas-de-Calais, Pays de la Loire, F) eller mål 4 (Bremen, D). Klassificeringen af pagten vedrørende Abruzzi (I) viser denne regions overgang fra mål 1- til mål 2-status. Beskæftigelsespagter Målet med den regionale beskæftigelsespagt for Saint-Herblain, en forstad til Nantes (Pays de la Loire, F) er at bygge videre på tidligere succesrige initiativer og skabe en lignende dynamik, hvad jobskabelse angår. Lokalplanen for økonomisk integration tog sigte på at bekæmpe en arbejdsløshed, der havde nået 17%, hovedsagelig som et resultat af en tilbagegang i de lokale industriaktiviteter (skibsbygning, agrofødevarer). Kommunen havde allerede ansat ledige, som fik til opgave at arrangere kulturelle og sportslige begivenheder. Der blev skabt yderligere arbejdspladser i den private sektor, som bestod i at erlægge lokale tjenester over for familier eller ældre, men også inden for genvinding af affald. 1 alt 352 ledige havde nydt godt af disse ordninger ved udgangen af 1996 (304 med job; 48 med faglige kvalifikationer). Den nye pagt vil ligeledes omfatte lokale myndigheder, uddannelsesinstitutioner, sammenslutninger og firmaer og søge at udvikle flere nye beskæftigelseskilder. I Nordrhein-Westfalen (D) vil de tre kulmineområder, der næsten omfattes helt af mål 2-programmerne, blive forbundet ved et netværk af tre pagter, der tager sigte på at udvikle nye tjenester med henblik på at erstatte de arbejdspladser, der går tabt inden for de industrier, der er i tilbagegang. Handlingsplanen for pagten omfatter fremme af innovation og teknologi samt forbedring af regionens beliggenhedsfaktorer som helhed. Partnerskabet under pagten omfatter delstatsregeringen, bysamfund, virksomheder, og for handelskamre, forskningsinstitutter og fagforeninger. repræsentanter universitets- industri, handel og Turisme Det Forenede Kongerige, Frankrig og Italien har ligesom i 1994-1996 afsat betragtelige midler til turisme, idet gennemsnitlig 17% af erhvervssektormidlerne blev allokeret til denne sektor (henholdsvis 211 mio. ECU, 178 mio. ECU og 105 mio. ECU). Selv om de samlede midler, der blev tildelt denne turistsektoren blev øget, var der en mindre nedgang i den samlede procentdel, som blev allokeret til turisme i forhold til den foregående periode. A turistmål Gøre regionen til et internationalt En udgift på 18. 288 ECU videreføres i Nord-Pas^dé-Galais (F) med foranstaltninger til etablering af fritids-, kultur- og sportsfaciliteter og tilvejebringelse af forudsætninger for private investeringer i denne sektor. Det overordnede mål består i at gøre regionen til et internationalt turistmål, især for korttidsbesøgende inden for kort rejseafstand (højhastighedstog, kanaltunnel, motorveje, lufthavne). Hovedmålsætningerne omfatter en forøgelse af antallet af besøgende med 1 mio. og antallet af overnatninger med 150. 000. SPD vedrørende Industrial South Wales (Det Forenede Kongerige) tager sigte på at udvikle Cardiffs turistpotentiale som en international by, hvilket ville komme hele regionen til gode. Med udgangspunkt i en turiststrategi for regionen skal en udgift på 23. 094 mio. ECU (19% af erhvervssektorens samlede midler) tjene til at forbedre de eksisterende turistfaciliteter og -attraktioner, fremme et mindre antal strategiske flagskibsprojekter og gennemføre afsætningsinitiativer. Hjælpeinfrastruktur i forbindelse med Som tidligere nævnt har den approach, man har efterstræbt i at sikre,. at den rent faktisk tilvejebringelsen af hjælpeinfrastruktur, bestået understøttede udviklingen af erhvervssektoren og ville forudsætte en specifik begrundelse i den henseende. Den samlede udgift på dette område udgør 1. 210 mio. ECU eller ca. 28% af støtten til den samlede erhvervssektor (13% af de samlede mål 2- midler). Støtten til infrastrukturer blev ganske vist nedsat i visse medlemsstater under forhandlingerne omkring programmet, f. eks. i Finland, hvor den blev nedsat fra 13% til 10% af budgettet med en aftale om at undersøge mulighederne for lånefinansiering fra EIB. Menneskelige ressourcer Godt over en tredjedel (3. 092 mio. ECU) af det samlede mål 2-budget blev allokeret til udnyttelse af menneskelige ressourcer som helhed (herunder FTU-aspekter), idet de største udgifter er blevet afholdt i Det Forenede Kongerige og Frankrig. En af prioriteringerne for mål 2-retningslinjerne på dette område gik ud på at lade uddannelsen i SMV-sammenhæng tage sigte på ejere og ledere og at tilpasse de faglige kvalifikationer til den løbende teknologiske og organisatoriske innovation. Det er også i dette tilfælde vigtigt at forstå, at udnyttelsen af menneskelige ressourcer er et horisontalt aspekt, der udgør en afgørende faktor for en styrkelse af samtlige prioriterede felter. 9x> Lederudvikling En foranstaltning, der tager sigte på en forbedret konkurrenceevne gennem personlig udvikling og integrering inden for rammerne af det største program (West Midlands) i lederudvikling og Det Forenede Kongerige, omfatter aktioner vedrørende kvalificering af ledere og tilsynsførende i SMV, faglig uddannelse og undervisning tilpasset SMV-ansatte samt imødegåelse af den opfattelse, der er fremherskende i SMV-sektoren, nemlig at en kvalificering af arbejdstagerne er uvigtig. Jobtræning Under et af de mindre programmer allokeres 33. 8 mio, ECU (31,5% af regionens mål 2-midler) i Zuidoost-Brabant (NL) til foranstaltninger vedrørende uddannelse af arbejdstagere og turist- og bymiljøprojekter. Arbejdsmarkedsaktiviteterne vil tjene til at fremme aktiveringstiltag, som vil kunne give ledige mulighed for at fa praktisk erfaring, fremme overførslen af teknisk knowhow og holde ældre (ledige) arbejdstagere i træning. ESF vil også støtte EFRU-foranstaltninger ved at give frivilligt arbejde og nye lokale beskæftigelsesinitiativer (se ovenfor) inden for socialt hjælpearbejde i fattige kvarterer et mere professionelt tilsnit. i forbindelse med ledige, bl. a. Uddannelsesj'aciliteter Den samlede finansiering af uddannelsesfaciliteter og hermed forbundet udstyr på 120 mio. ECU udgør mindre end 1% af det samlede mål 2-budget. Sådanne udgifter optræder hovedsagelig i otte af SPD for Frankrig, hvoraf det største projekt (13. 8 mio. ECU) omfatter etablering af nye og renovering af eksisterende faciliteter og tilvejebringelse af undervisningsmateriale i Nord-Pas-de-Calais. Lige muligheder I forhold til den foregående programmeringsperiode er aspektet vedrørende lige muligheder blevet styrket i alle mål 2-programmer for perioden 1997-1999, selv om ikke på denne - prioritering generelt optræder som et horisontalt mål og foranstaltningsplanet. til I de ESF-støttede aktioner spørgsmålet om lige muligheder end i de EFRU-støttede, som almindeligvis er kønsneutrale. Programmerne indeholder normalt kønsspecifikke baggrundsstatistikker vedrørende ledigheden. tages der større hensyn 3L< Øgede beskæftigelsesmuligheder for kvinder I Tyskland indeholder en række programmer aspektet omkring fremme af lige muligheder i deres ESF-foranstaltninger. Kvinder er ofte omfattet af disse foranstaltninger som en målgruppe for en styrkelse af de menneskelige ressourcer gennem uddannelse, herunder yderligere erhvervsuddannelse og omskoling. imidlertid en specifik EFRU- Programmet for Nordrhein-Westfalen omfatter foranstaltning for kvinder som et led i fremme af teknologi og innovation og oplysning. Foranstaltningen "Frau und Beruf (Kvinder og job) tager sigte på at øge beskæftigelsesmulighederne for kvinder og oprettelsen af virksomheder drevet af kvinder. Der ydes støtte til oprettelse af regionale centre, der f. eks. tilbyder uddannelse til kvinder i samarbejde med SMV, især på ledelsesområdet, hjælper kvinder med at komme letter reintegreringen efter barselsorlov. Kvinder tilskyndes også til at gøre sig gældende på områder, der normalt er domineret af mænd, som f. eks. området for ny teknologi. forbedrer deres arbejdsforhold og tilbage på arbejdsmarkedet, Forskning og teknologisk udvikling I mål 2-retningslinjerne anbefaledes det ligeledes, at de nye programmer i stigende omfang indeholder uddannelsesaktiviteter i forbindelse med de jobmuligheder, som den teknologiske innovation frembyder med henblik på at sikre kvalificeret arbejdskraft til fremtidens job. Tekniske fremskridt (især inden for FoU) var ikke i sig selv tilstrækkelige til at sikre succesrig innovation. Menneskelige og organisatoriske faktorer, specielt mangelen på ekspertise og kvalificeret arbejdskraft, havde vist sig at være de største kilder til svagheder i innovationssystemerne i Europa. Dette skal ses i forbindelse med behovet for at fa mest muligt ud af de eksisterende FoU-aktiver og forbedre den praktiske iværksættelse af forskningsresultaterne og den teknologiske overførsel. Som det fremgår af nedenstående eksempel, viser en række af de nye SPD, at de lokale aktører er ved at blive mere fortrolige med de faktorer, der er nødvendige for et effektivt forsknings-, teknologi- og innovationssystem. Disse faktorer omfatter: foranstaltninger til forbedring af kvalifikationerne inden for FTU på områder, som er vigtige for regionerne, specielt for de regioner, der har potentialet til at udvikle sådanne kvalifikationer; foranstaltninger til forbedring af kvalifikationerne inden for strategisk planlægning med henblik på bedre at kunne identificere potentialet og vurdere og imødekomme den regionale efterspørgsel; foranstaltninger med henblik på at fremme forbindelsen mellem virksomheder indbyrdes og mellem virksomheder og forskningscentre og netværk af forskellig slags; foranstaltninger til udvikling af strategiske lederevner med henblik på at fremme en bedre integrering af teknologier og teknikker i virksomheder og sektorer; foranstaltninger til fremme af mobiliteten inden for forskning og blandt teknologiske medarbejdere og ledere og at øge indlæringen, iværksættelsen og gennemførelsen af optimal praksis. ÅfL Alt i alt øgedes udgiften til FTU og innovation med 77% fra 691 mio. ECU i 1994- 1996 til 1. 226 mio. ECU i 1997-1999 (fra 10% til 13% af den samlede mål 2-støtte). De største investorer på dette område var Det Forenede Kongerige og Frankrig (og med en relativt stor investering også Finland) med henholdsvis 327 mio. ECU og 322 mio. ECU svarende til 12% og 14% af disse landes samlede mål 2-støtte. Tilskynde SMV til at investere i innovation og FTU I West Midlands (U. K. ) allokeres 85. 6 mio. ECU (19% af de samlede mål 2-midler) til finansiering af et prioriteret felt vedrørende fremme af innovation, teknologi og FoU i regionen, som tager sigte på at tilskynde SMV til at blive mere involverede i udvikling og tilegnelse af ny teknologi. Prioriteringen gennemføres inden for rammerne af en regional innovationsstrategi gennem tre hovedmålsætninger: Bidrage til udformningen og gennemførelsen af innovative tiltag (herunder uddannelsesaktioner vedrørende innovation og FoU samt aktioner med det sigte at oplyse om erhvervsmulighederne inden for telematik og øge "standardiseringsekspertisen" med henblik på at fremme udviklingen af optimal praksis); fremsynethed, hvad angår markeder og teknologi (tilskynde SMV til at foretage langsigtede investeringer i innovation, FoU og teknologioverførsel gennem udvikling af strategi og fremsynethed); udnyttelse og udvikling af regional intellektuel kapital (tilvejebringe den fornødne infrastruktur, information og opbakning med henblik på at gøre SMV interesserede i innovation, FoU og teknologioverførsel. Planlægning og sanering Udgifterne til planlægning og sanering af både industriarealer og byområder i mål 2- regionerne udgør 1. 121 mio. ECU eller ca. 12% af de samlede mål 2-midler. *3 Industriarealer De større medlemsstater anvender mellem 8 og 10% af deres mål 2-midler på dette område, men med Tyskland på 15%, primært som følge af udgiften på 112. 7 mio. ECU i Nordrhein-Westfalen. En fjerdedel af denne regions mål 2-midler anvendes fortsat på dette aspekt, hvor saneringen af tidligere industriarealer og renoveringen af bygninger, hovedsagelig til brug for SMV, hører til de vigtigste foranstaltninger. Det forventes, at disse aktiviteter vil føre til oprettelsen af 24. 000 arbejdspladser. Byområder Frankrig er stadig det land, der investerer flest mål 2-midler i bysektoren med en udgift på 207 mio. ECU eller 9% af dets samlede midler. I Haute-Normandie bevilges der f. eks. 14. 8 mio. ECU under et prioriteret felt vedrørende en forbedring af bymiljøet. Foranstaltningerne omfatter omstrukturering af byområder, tilvejebringelse af offentlig transport og af cykelzoner samt aktioner i de mest nedslidte områder, som tager sigte på at højne livskvaliteten og fremme den lokale erhvervs- og servicesektor. Miljø I henhold til mål 2-retningslinjerne forudsatte en bæredygtig udvikling en indsats på to hovedområder; for det første en forøgelse af regionens tiltrækningskraft gennem genoprettelsen af tidligere skader forvoldt af industriel aktivitet og en forbedring af det fysiske miljø (se planlægning og sanering ovenfor); for det andet gennem fremme af økologiske produkter, miljøtjenester og -teknologier. Sidstnævnte omfattede fremme af miljøuddannelse som et instrument til økonomisk udvikling. Der allokeres et samlet beløb på 479 mio. ECU (397 mio. ECU i 1994-1996) til foranstaltninger på miljøområdet for perioden 1997-1999, selv om andre udgifter, specielt vedrørende sanering af industriarealer og byområder, også vil have en indvirkning på miljøet. Et af de karakteristiske træk ved det nye program har da også været den måde, hvorpå miljøet er blevet horisontalt integreret i andre prioriterede felter. A Integrere miljøet Som et eksempel på den horisontale integrering af miljøaspekterne kan nævnes SPD for Finland, som indeholder nye forslag om ekspertgrupper, der har til opgave at fastslå projekternes indvirkning på miljøet, inden der træffes finansieringsafgørelser. I Danmark er miljøaktioner fuldt integreret i andre programforanstaltninger. Investere i miljøteknologi Når man ser bort fra bevillinger til byfornyelsesforanstaltninger, er der i Toscana (I) bevilget 28 mio. ECU (svarende til 18% af regionens samlede mål 2-midler) til finansielle incitamenter over for virksomheder, der investerer i ren teknologi. Disse innovative og incitamenter produktionsteknikker med det sigte at reducere CFC og CO2. Der tildeles også støtte til infrastrukturer til behandling og genvinding af industriaffald samt til overvågning og kontrol af udsatte områder. Det tilsigtes at inddrage 30 virksomheder i aktionen og at forbedre kapaciteten for behandling af industriaffald med 12. 000. O00m3 pr. år. energibesparelser genvinding omfatter samt I Berlin (D) vil der blive anvendt 33. 3 mio. ECU på foranstaltninger over for til en fremtidig økologisk erhvervslivet under miljøprogrammet og "Initiativet økonomi". Dette skulle medføre en reduktion i forbruget af drikkevand med 54. 000 m3 pr. år og mængden af spildevand med 45. 000 m3 pr. år. Et mindre primært energiforbrug (85. 000 Mwh) vil medføre besparelser i råmaterialer på 6. 000 ton om året. Under forhandlingerne om programmeringsdokumenterne insisterede Kommissionen på iværksættelsen af "miljøprofiler", således at samtlige planer skulle indeholde: en vurdering af miljøsituationen i den pågældende region; en evaluering af effekten af de i planerne indeholdte strategier og aktioner, hvad angår en bæredygtig udvikling og de tiltag, der iværksættes med henblik på at inddrage de kompetente miljømyndigheder, i udarbejdelsen og gennemførelsen af som er udpeget af medlemsstaterne, programmeringsdokumenterne. * S" IV. KONKLUSIONER * Kommissionen erkendte i sin rapport om økonomisk og social samhørighed(9) at mål 2- regionerne havde særlig vanskeligt ved at klare sig i den internationale konkurrence og ved at opnå en passende andel i den almindelige velstand i EU, herunder de muligheder det indre marked frembyder. Det umiddelbare mål for fællesskabsstøtten havde været at mindske afhængigheden af forældede aktiviteter gennem en omstrukturerings- og diversificeringsproces, specielt ved at udvikle en lokal erhvervskultur. De nye mål 2-programmer for 1997-1999 indeholder f. eks. endnu flere incitamenter til investeringer til fremme af en beskæftigelsesintensiv vækst og en bæredygtig udvikling. For at udnytte de menneskelige ressourcer, som har så stor en betydning, er det nødvendigt at bibringe arbejdsstyrken bedre kvalifikationer gennem en forbedret adgang til passende uddannelse af en høj kvalitet, at fremme mulighederne og lysten til at starte egen virksomhed og at forbedre sammenkoblingen mellem uddannelses- og rekrutteringssystemerne og mellem virksomhederne og forskningsstrukturerne. Med det sigte at forbedre de innovative færdigheder har det også været vigtigt at anlægge en mere målrettet approach til projekter til fremme af forskning og teknologisk udvikling, teknologioverførsler og omsætning af forskningsresultater til salgbare produkter. Sådanne projekter bør fuldt integreres i det økonomiske system samt forsknings-, teknologi- og innovationssystemet på det regionale eller lokale plan. En øget aktivitet i den lokale produktions- og servicesektor, herunder de kulturelle og sociale områder, giver også i betydelig grad grobund for nye arbejdspladser. På lignende måde erkender Unionen med revideringen af strukturpolitikkerne for den næste programmeringsperiode de fortsatte problemer med økonomisk og social omstilling, især i de rigeste medlemsstater. Og dette ikke kun i regioner med industrier i tilbagegang, men også i landområder karakteriseret ved en mangelfuld økonomisk diversificering og affolkning, i byområder præget af lav økonomisk aktivitet og med udprægede arbejdsløshedslommer samt i fiskerizoner i vanskeligheder. En integreret approach ledsaget af lokale bestræbelser på at skabe et samspil mellem de forskellige EU-programmer og -initiativer, vil derfor udgøre et væsentligt element i fremtiden, idet opmærksomheden især rettes imod arbejdsløshedsniveauet samt graden af industriel og landbrugsmæssig aktivitet og social udstødelse. De nye mål 2-programmer for 1997-1999 afspejler allerede et betydeligt fremskridt på mange af de ovenfor nævnte områder. Samtidig med at de opsummerer hovedelementerne i og den forventede effekt af de nuværende programmer, vil nærværende meddelelse - idet den fremhæver de områder, hvor der stadig bør gøres en yderligere indsats - sandsynligvis også kunne bidrage til valget af approach vedrørende den økonomiske og sociale omstilling efter 1999. (9)KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996. Kommissionens første rapport om økonomisk og social samhørighed. 26 Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 Aufgiiedemng nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 ANNEX 1 ANNEXE 1 ANLAGE 1 Belgique Aubange Limburg Meuse-Vesdre Turnhout Allemagne Bayern Bremen Hessen Niedersachsen Nordrhein- Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein West-Berlin Danemark Lolland Nordjylland Espagne Aragon Baléares CatalufSa La Rioja Madrid Navarra Pals Vasco France Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bretagne Bourgogne Centre Champagne-A rdennes Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Pays de la Loire Picardie Poitou-Charen tes Provence-Alpes-Côte d'Azur Rhône-Alpes Millions d'écus FEDER FSE TOTAL 173,1 43,1 216,1 1,0 51,0 95,1 26,0 0,0 16,9 19,3 6,8 1,0 67,8 114,4 32,9 639,9 261,2 901,1 13,7 35,8 26,5 33,3 336,0 17,9 41,6 11,8 123,3 52,7 9,3 43,4 6,0 19,3 3. 5 16,6 114,6 9,6 17,3 6,3 67. 9 15,5 4,5 11,0 73,5 55. 1 30,0 49,9 450,6 27,6 58,9 18,1 191,2 68,2 13,8 54,4 1132,4 352,6 1485,0 78,8 12,6 559,6 15,7 153,5 20. 4 291,9 29,7 2,6 150,1 2,6 58,8 7,2 101,7 108,4 15,2 709,7 18,4 212,2 27. 6 393,5 1852,1 394,2 2246,3 17,2 108,5 69,4 66,0 101,6 58,8 32,1 97,1 47,7 127,8 85,1 143,5 43,0 309,0 130,5 108,0 51,4 131,4 124,0 4,8 24,0 12,9 14,3 16,7 10,9 5,9 16,7 8. 5 36. 4 13,8 30,1 10,0 66,4 32. 0 31,6 11. 4 23,0 24,9 21,9 132,5 82,3 80,3 118,3 69,7 38,0 113,8 56,2 164,2 98,9 173,6 53,0 375,4 162,5 139. 6 62. 9 154,4 148,9 z* Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 Aufgiiedemng nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 (suite) FEDER Millions d'écus FSE TOTAL 782,7 11,3 185,1 2,8 967,7 14. 2 28,0 62,4 92,5 26,2 27,7 259,9 128,9 42,1 13,2 90,5 8,0 292,3 57,9 75,0 50,8 42,0 72,5 11,2 14,6 37,0 7,8 3,3 49,6 30,0 11,0 0,3 17. 3 1,8 149,9 24. 9 38. 0 28. 6 23,6 34,8 39,2 76,9 129,5 34,0 31,0 309,5 158,9 53,1 13,5 107,8 9,8 442,1 76,8 113,1 79,4 65,5 107,3 105,528 29,765 135,293 2014,2 110,7 661,6 29,2 2675,8 139,9 84,9 4,8 76,4 200,8 282. 2 289,8 31. 3 18,5 24,0 333,5 263,6 293,5 28,8 1,2 25,2 53,6 96,2 115,0 7. 2 3. 9 8. 4 114. 7 70. 9 107. 2 113,7 6,1 101,7 254,4 378,4 404,9 38. 6 22,4 32,4 448,2 334,5 400,7 7053,0 2094,6 9147,6 77,1% 22,9% 100,0% Italie Emilia-Romagna Friuli-Venezia Giulia Lazio Liguria Lombardia Marche Piemonte Toscana Umbria Valle d'Aosta Veneto Luxembourg Pays-Bas Arnhem-Nijmegen Groningen-Zuidoost Drenthe Twente Zuid Limburg Zuidoost-Brabant Finlande Royaume-Uni Eastern Scotland East Midlands Gibraltar Greater London (East London and the Lee Valley) Industrial South Wales North East England North West England (Greater Manchester, Lancashire and Cheshire) Plymouth Thanet West Cumbria and Furness West Midlands Western Scotland Yorkshire and Humberside TOTAL Ventilation par Fonds ses ANNEX 2 ANNEXE 2 ANLAGE 2 Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1997-1999 Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1997-1999 Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 tur die Periode 1997-1999 Environnement productif Industries et services • Tous types d'industries et services •PME Tourisme Infrastructures de soutien Ressources humaines Formation, emploi Centres de formation, équipements Recherche & Développement Aménagement et réhabilitation Sites industriels Zones urbaines Protection de l'environnement Assistance technique TOTAL Belgique Danemark Allemagne Espagne France Italie Luxem bourg Pays-Bas Royaume- Uni Mecu Finlande TOTAL % 114 66 44 22 15 34 69 30 0 38 19 19 0 4 8 6 37 12 12 0 9 17 30 15 0 15 0 0 0 0 1 327 113 54 59 13 201 378 242 2 134 142 142 0 45 10 699 494 0 494 0 205 518 260 0 258 89 0 89 167 12 955 428 252 176 178 349 729 351 56 322 396 189 207 131 35 508 309 77 233 105 94 241 171. 9 61 135 98 37 70 14 2 2 2 0 0 0 4 2 0 2 1 1 0 4 0 214 100 57 43 43 71 177 143 0 34 41 35 6 0 10 1404 966 564 402 211 227 897 570 0 327 298 273 25 45 32 70 46 26 20 11 13 49 14 0 35 5 0 5 5 3 4330 2535 1088 1447 586 1210 3092 1799 67 1226 1126 757 370 47,4% 27,7% 11,9% 15,8% 6. 4% 13. 2% 33,8% 19. 7% 0. 7% 13. 4% 12,3% 8. 3% 4. 0% 474 5,2% 122 1,3% 216 68 901 1485 2246 968 10 442 2676 133 9145 100. 0% BILAG 3 BELGIEN Baggrund Fra den 15. april 1997 til den 24. juli 1997 godkendte Kommissionen de fire samlede programmeringsdokumenter (SPD) vedrørende de belgiske regioner Limburg, Turnhout, Aubange og Liège, der er berettigede til støtte fra strukturfondene under mål 2. Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 26 mio. ECU, som er overført fra den foregående programmeringsperiode 1994-1996) udgør 216 mio. ECU (EFRU 80 %, ESF 20 %) og fordeler sig som følger: Limburg Turnhout Mio. ECU 67. 8 32. 8 Liège Aubange M i0 E CU 114. 4 1. 0 Regionale udviklingsstrategier SPD's strategiske mål for både Limburg og Turnhout går ud på at skabe arbejdspladser gennem en miljøvenlig socioøkonomisk udvikling. Strategien for Aubange går ud på at integrere nyligt etablerede store virksomheder i områdets økonomiske struktur, navnlig ved at fremme kontakterne mellem virksomhederne gennem underleverancevirksomhed, FoU, logistik og eksterne tjenester. SPD for Liège i en strukturel omstilling af fortsætter strategien metalindustrien, samtidig med at man støtter sektorer med vækstpotentiale gennem fremme af investeringer, FoU og uddannelse. for 1994-1996 bestående Udviklingsfelter Limburg and Turnhout deler tre udviklingsfelter, medens Turnhout også er omfattet af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer under en prioritering vedrørende den lokale økonomi: • Industri • Servicesektor • Miljø • Lokal økonomi (Turnhout) \o De følgende udviklingsfelter blev aftalt for Liège: Økonomiske initiativer og diversificering Teknologisk innovation Regionens tiltrækningskraft Beskæftigelsesfremme gennem social markedsøkonomi I Aubange træffes der foranstaltninger til fremme af integreringen af SMV i regionen under et prioriteret felt vedrørende: Støtte erhverv til informationssamfundet. og beskæftigelse gennem øget oplysning om Indvirkninger I Limburg tager lokale beskæftigelsesinitiativer sigte på at oprette 100 nye arbejdspladser, heraf halvdelen for kvinder. Andre mål omfatter uddannelse af 13. 625 personer, oprettelse af 35 nye virksomheder hvert år og anvendelse af 40 ha. sanerede arealer til økonomisk aktivitet. SPD for Turnhout forventer 5. 800 nye arbejdspladser, 5. 000 uddannede personer, 250 SMV som deltagere i teknologiske og innovative projekter, 16. 000 m3 nye SMV og 130 ha. erhvervsarealer. Aubange forventer 50 nye direkte job og Liège 5. 000 ved udgangen af 1999, samtidig med at man når op på det gennemsnitlige nationale arbejdsløshedsniveau. Værditilvækst skabt gennem forhandling Under forhandlingerne mellem Kommissionen, de flamske myndigheder og de to berørte regioner, Turnhout og Limburg, blev SPD for disse regioner styrket på en række punkter: - Aktionerne til fremme af lige muligheder blev gjort mere konkrete, ligesom fokuseringen på informationssamfundet. Dertil kommer, at fokuseringen på de værst ramte områder inden for regionerne blev sikret; samlede Basisinfrastrukturernes for andel erhvervsforanstaltninger (SMV), f. eks. blev "Fenix-projektets" budget reduceret, og nye arbejdspladser skulle forbeholdes personer bosat i regionen. De resterende infrastrukturforanstaltninger skulle også kunne godtgøre en direkte forbindelse til økonomiske aktiviteter og jobskabelse; beskåret fordel blev til - Betydningen af inkorporeringen af fysiske indikatorer i alle foranstaltninger og en bestemmelse om, at beskæftigelseseffekten skulle godtgøres for de enkelte projekter. Det prioriterede felt aktioner blev understreget af beskæftigelsesfremmende *>A "Lokal økonomi" fokuserer på projekter med en lokal effekt i modsætning til de øvrige prioriteringer, hvor effekten skulle slå igennem på det regionale plan; - Der blev tilføjet strengere bestemmelser om miljørapportering, såsom en miljømæssig profil af regionen og en årlig rapport om projektets indvirkning på miljøet. Programmet indeholder et prioriteret felt, som specifikt vedrører miljøaspekter; - Programmeringsmetoden blev også forbedret, dvs. der blev etableret en tættere sammenhæng mellem den socioøkonomiske analyse og de forskellige prioriterede felter og foranstaltninger, men også mellem fondene. Sidstnævnte aspekt var også et centralt element i forhandlingerne om SPD for Liège og Aubange, og som hovedsagelig blev tilvejebragt gennem: - en betydelig reduktion i antallet af foranstaltninger med henblik på at sikre en større sammenhæng mellem foranstaltningerne og den overordnede strategi i SPD; - opstilling af en række kriterier, der tager hensyn til beskæftigelsesaspektet; - ændring af gennemførelsesordningerne for visse foranstaltninger med henblik på at øge deres effekt på lokale SMV; - en nyorientering af foranstaltninger vedrørende FTU, idet hovedvægten lægges på en analyse af erhvervlivets behov, den praktiske udmøntning af forskningsresultater og spredning af innovation til SMV; - en afvisning af visse foreslåede investeringer i basisinfrastrukturer. ^ <L DANMARK Baggrund 22. april 1997 godkendte Kommissionen samlede Den programmeringsdokumenter (SPD) for de danske regioner Nordjylland og Lolland, der er berettigede til støtte fra strukturfondene under mål 2. Det samlede bidrag fra strukturfondene, inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 2. 7 mio. ECU, som er overført fra den foregående programmeringperiode, udgør 68. 23 mio. ECU (EFRU 77%; ESF 23%), og fordeler sig som følger: de to Nordjylland Lolland Regionale udviklingsstrategier Mio. ECU 54. 40 13 83 Den overordnede strategi for SPD vedrørende Nordjylland består i at styrke grundlaget for en øget økonomisk vækst i regionen og derigennem øge antallet af arbejdspladser i mål 2-området som helhed. Strategien bag denne målsætning består i "globalisering": en styrkelse af virksomhedernes evne til at konkurrere internationalt gennem innovation, diversificering, kvalificering, en kraftigere uddannelsesindsats og en bedre basisinfrastruktur. Strategien for Lolland tager sigte på at udvikle og udnytte regionens potentiale og forbedre samspillet mellem regionen og erhvervslivet i resten af landet. Udviklingsfelter I Nordjylland udmøntes strategien i to udviklingsfelter: Globalisering af industri- og serviceerhvervene Globalisering af turistsektoren Det centrale prioriterede felt for Lolland er følgende: Erhvervsudvikling gennem udnyttelse af regionens potentiale S3 Indvirkninger Ud over kvantificerede mål for antallet af arbejdspladser, der bør oprettes eller bevares (se hovedteksten), omfatter programmerne også følgende mål: Nordjylland: - oprettelse af 17 virksomheder; - en stigning i SMV's omsætning på 313 mio. ECU; - indførelse af nye teknologier eller produktionsprocesser for 50% af de pågældende SPD; - udvikling af nye markeder i 55% af projekterne; - uddannelse af ca. 4. 800 personer. Lolland: - 600 personer uddannet; - andre effektindikatorer, såsom teknologiniveauet i SMV; antallet af etablerede FoU-kontakter; SMV, som vinder indpas på nye markeder. Værditilvækst skabt gennem forhandling De to danske mål 2-SPD for 1997-1999 var resultatet af et detaljeret arbejde på alle niveauer i et samspil mellem regionerne, medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene. Forhandlinger fandt sted i november 1996 med repræsentanter fra begge regioner, medlemsstaterne og Kommissionen. Man drog under forhandlingerne nytte af, at midvejsevalueringen vedrørende 1994-1996 næsten var færdig på det tidspunkt, hvilket gjorde, at man kunne benytte rapportens anbefalinger. Opmærksomheden henledes navnlig på følgende punkter: i København Analysen af regionernes socioøkonomiske situation blev stærkt udvidet og ajourført med de senest tilgængelige tal vedrørende regionernes situation, behov og muligheder. På Lolland resulterede dette i et nyt projekt til opfyldelse af uddannelsesbehovet blandt forskellige risikogrupper med hensyn til arbejdsløshed; Der blev foretaget mindre justeringer i programmet for Lolland, medens den overordnede strategi for Nordjylland blev ændret fra "industrialisering" til "globalisering" allerede inden forhandlingernes start; Strukturen i programmet for Nordjylland blev ændret for at forenkle styringen af programmet; Der vil blive lagt mindre vægt på direkte investeringshjælp til virksomhederne og mere vægt på at forbedre rammebetingelserne for de virksomheder, der er omfattet af programmerne; Der vil blive ydet støtte erhvervsuddannelsestilbud, jobrotationsprojekter og lærepladser for voksne; til erhvervsuddannelse, planlægning, fleksible 3«f Investeringer i basisinfrastrukturer er i de nye programmer blevet erstattet med investeringer i "Strategisk infrastruktur" (f. eks. støtte til FoU-infrastruktur og støtteinfrastruktur for kommunikations- og informationssystemer; Selv om ligebehandling af mænd og kvinder er lovfæstet i Danmark - og lige muligheder er en implicit horisontal målsætning, som de danske myndigheder tilstræber at opfylde - indeholder programmerne foranstaltninger, hvor der lægges speciel vægt på kvinders kvalifikationer; Der blev lagt en særlig vægt på kvantificeringen af indikatorer, og systemet til forsyning af "PHYSIN-databasen" med ajourførte tal blev forbedret; Overvågningsudvalget tæller nu også en repræsentant for miljømyndighederne. ir TYSKLAND Baggrund Den 7. maj 1997 godkendte Kommissionen de 9 samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de tyske regioner Bayern, Berlin, Bremen, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland og Schleswig-Holstein, der er berettigede til støtte under strukturfondenes mål 2. Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 40 mio. ECU, som er overført fra den foregående programmeringsperiode 1994-1996) udgør 901 mio. ECU (EFRU 71%, ESF 29%) og fordeler sig som følger: Mio. ECU Mio. ECU Bayern Berlin Bremen Hessen Niedersachsen 19. 8 191. 2 55. 1 29. 9 49. 9 Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Schlesvvig Holstein 450. 6 27. 6 58. 9 18. 0 Regionale udviklingsstrategier Det centrale strategiske mål i Bayern tager fortsat sigte på at reducere afhængigheden af den traditionelle industri gennem diversificering i retning af vækstsektorerne og tiltag, der sigter mod at gøre den regionale økonomi mindre sårbar over for økonomiske kriser. Berlins strategi går ud på at standse afindustrialiseringsprocessen og udjævne forskellene mellem Øst- og Vestberlin; i den forbindelse indtager Vestberlin rollen som lokomotiv for Østberlin og omegnen. Bremens strategi omfatter alle strukturudviklingsaktioner og tager specielt sigte på at diversificere den regionale økonomiske struktur, styrke servicesektoren og turismen og forbedre beliggenhedsfaktorerne, herunder beskyttelse og forbedring af miljøet. Hessens strategi går bl. a. ud på at støtte erhvervslivet og SMV, som i henhold til lovgivningen er forpligtet til at foretage miljøinvesteringer. I overensstemmelse med 1994-1996-programmet tager strategien for Niedersachsen sigte på at genvinde de arbejdspladser, der er mistet som følge af de industrielle ændringer. De strategiske mål for Nordrhein-Westfalen går bl. a. ud på at sammenkæde økonomi og økologi og at blive førende inden for medieindustrien. I Rheinland-Pfalz er målet at styrke væksten og beskæftigelsessituationen, samtidig med at man forbedrer erhvervslivets konkurrenceevne i almindelighed og SMV's i særdeleshed. Saa ilands udviklingsmålsætninger omfatter en forbedring af transport og kommunikation og et mere effektivt grænseoverskridende samarbejde (Saarland- Lorraine-Luxembourg). I tråd med den foregående prioritering omfatter Schleswig- 1>G Holsteins strategi en målsætning om at mindske Kiels strukturproblemer, som skyldes krisen inden for skibsværftsindustrien og omstillingen af våbenindustrien. Udviklingsfelter Gennemførelsen af ovennævnte strategiske mål udmøntes i følgende udviklingsfelter indeholdt i SPD: til økonomisk aktivitet (f. eks. Bayern, Berlin, Diversificering og modernisering af industrien (inklusive håndværksfagene) (f. eks. Bremen og Niedersachsen) i tilknytning Infrastruktur Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein) Teknologisk udvikling og Rheinland-Pfalz, Saarland) Udnyttelse af de menneskelige ressourcer, uddannelse og kvalifikationer (alle SPD) Beskyttelse af miljøet, sanering af gamle industriarealer osv. (f. eks. Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Saarland) innovation (f. eks. Berlin, Nordrhein-Westfalen, Indvirkning Alle SPD indeholder ex ante-evalueringer af programmernes effekt, herunder et skøn over antallet af nye arbejdspladser i programområdet (se hovedteksten) samt en række andre kvantificerede fysiske og økonomiske output. F. eks. 200 ha. sanerede industriarealer i Bremen; kvalificeringen af 100-200 ledige i Hessen; genvinding af 6. 000 ton råmaterialer om året i Berlin; omlægning af 100. 000 vejtransporter om året til jernbane (Nordrhein-Westfalen) og 3. 000 konsultationer og 50 seminarer pr. år inden for teknologioverførsel (Saarland). Værditilvækst skabt gennem forhandling Drøftelserne vedrørende form og indhold af 1997-1999-planerne for regional udvikling indledtes på et forholdsvis tidligt tidspunkt. På et møde i mål 2-overvågningsudvalget den 14. og 15. maj 1996 behandledes en række vigtige aspekter af den nye programmering, såsom de politiske prioriteringer for mål 2, allokeringen af midler til de berørte delstater og evalueringskrav, således at der blev taget hensyn hertil ved programmeringen. De regionale udviklingsplaner, som blev forelagt i august 1996, var opbygget efter samme skema og struktur, hvilket fremmede de efterfølgende detaljerede drøftelser vedrørende de ni individuelle planer. Som et resultat af de overordnede og foranstaltningerne med hinanden, og i de fleste nye SPD foreslås konkrete aktioner på projektniveauet. strategiske målsætninger prioriteringerne harmonerer Samtidig med at der er en høj grad af kontinuitet i forhold til de foregående SPD, lægges hovedvægten i alle de nye SPD på Kommissionens retningslinjer. Under i* forhandlingerne blev der opnået følgende større resultater, som udgør forbedringer i forhold til den foregående planlægningsperiode: Der lægges vægt på beskæftigelsesfremmende målsætninger i alle SPD. Således er arbejdsformidlingsaspektet blevet betydeligt styrket i en række programmer (Berlin, Nordrhein-Westfalen), i forhold til uddannelsesforanstaltninger. Foranstaltninger, som havde vist sig at have et ringe jobskabende potentiale i den foregående periode, blev ikke videreført. Miljøaktioner og lige muligheder blev inkorporeret i de prioriterede felter som horisontale mål og i det nødvendige omfang som specifikke foranstaltninger. Foranstaltningerne til fordel for SMV blev øget og tilpasset mere specifikt til SMV's behov (f. eks. på FoU-området, og hvad angår tilførsel af risikovillig kapital). Synergien mellem EFRU- og ESF-aktionerne blev forbedret. Der er tilstræbt sammenhæng og komplementaritet mellem mål 2- foranstaltningerne og de foranstaltninger, der gennemføres under mål 3 og 4. Eksisterende og nye foranstaltninger inden for rammerne af beskæftigelsespagterne blev inkorporeret. Kvantificeringen af målene er i vid udstrækning blevet forbedret, for så vidt angår de forventede output. Det prioriterede felt "lokal udvikling" (nye beskæftigelseskilder) er hovedsagelig blevet omsat til uddannelsesforanstaltninger vedrørende servicejob af forskellig slags (fra erhvervsserviceydelser til sociale tjenesteydelser eller nabotjenester og miljørelaterede tjenesteydelser). 3f Baggrund SPANIEN Den 12. juni 1997 godkendte Kommissionen fællesskabsstøtterammen (EFSR) 1997- 1999 for de spanske regioner, som er berettigede til støtte under mål 2. EFSR gennemføres gennem syv regionale operative programmer og et tværregionalt operativt ESF-program. samlede bidrag i Det størrelsesordenen tidligere programmeringsperiode 1994-1996, udgør 1. 485 mio. ECU (EFRU 76%, ESF 24%) og fordeler sig som følger: inklusive uudnyttede midler fra 156 mio. ECU, der strukturfondene, er overført den fra Aragon Baléares Cataluna Mio. ECU 108. 44 15. 19 709 69 Madrid Navarra La Rioja Pais Vasco Mio. ECU 212. 23 27. 63 18 35 393 51 Regionale udviklingsstrategier Fællesskabsstøtterammestrategien afspejler kontinuiteten i forhold til den tidligere EFSR-periode 1994-1996, idet den fokuserer på jobskabelse og en styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne. Udviklingsfelter Gennemførelsen af den regionale udviklingsstrategi udmønter sig udviklingsfelter. i følgende Beskæftigelsesfremme og styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne Beskyttelse og forbedring af miljøet FoU, teknologi og innovation Udbygning af transportfaciliteterne i tilknytning til økonomisk aktivitet Lokal udvikling og byudvikling Indvirkninger For hver enkelt af de ovenstående prioriteringer er der opstillet en række kvantificerede indikatorer, f. eks. vedrørende antallet af nye virksomheder pr. 10. 000 indbyggere (prioriterede felt 1); procentdelen af det affald, der behandles af nyt udstyr (prioriterede felt 2); beskæftigelsen inden for FTU som en procentdel af den samlede 3>q beskæftigelse (prioriterede felt 3); vej- eller jernbanetætheden (prioriterede felt 4); ledighedsperiodens gennemsnitlige længde (prioriterede felt 5). Værditilvækst skabt gennem forhandling I overensstemmelse med Kommissionens notat om vejledning og som et resultat af partnerskabsforhandlingerne vedrørende udarbejdelsen af EFSR, blev der foretaget følgende hovedjusteringer i den originale plan: I forhold til omstillingsplanen, indeholder EFSR en øget økonomisk støtte til SMV inden for erhvervsinvesteringer, bløde foranstaltninger og erhvervsuddannelse. Den økonomiske støtte fra EFRU til det prioriterede felt 3 (forskning, teknologi og innovation) er blevet øget. Der er gennemført en bedre integrering af de aktioner, der samfinansieres af EFRU og ESF, samt en klar sondring mellem ESF-relaterede mål 2-aktioner og interventioner under mål 3 og 4. Størrelsen af EU-samfinansieringen under det prioriterede felt 4 (transportfaciliteter i tilknytning til økonomisk aktivitet) er blevet mindsket i forhold til det oprindeligt foreslåede niveau. ESF-aktioner under det prioriterede felt 2 (miljøbeskyttelse) vil blive specifikt identificerede, hvilket vil øge gennemsigtigheden af ESF- interventionerne inden for dette felt. k,c FRANKRIG Baggrund Med undtagelse af Lorraine godkendte Kommissionen i perioden 24. marts 1997 til 4. august 1997 19 samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de franske regioner, der er berettiget til støtte fra strukturfondene under mål 2. Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 208. 6 mio. ECU, som er overført fra den foregående programmeringsperiode for 1994-1996, bortset fra 39. 4 mio. ECU, der stadig skal allokeres til et tværregionalt program for forsvarsindustrien samt støtte til ydelse af teknisk bistand), udgør 2. 246 mio. ECU (EFRU 82%; ESF 18%), der fordeler sig som følger: Mio. ECU Alsace Auvergne Bretagne Centre Franche-Comté Languedoc-Roussillon Midi-Pyrénées Pays de la Loire Poitou-Charentes Provence-Alpes Côte d'Azur 21. 9 82. 3 118. 3 37. 9 56. 2 98. 9 52. 9 162. 5 62. 9 154. 4 Aquitaine Basse-Normandie Bourgogne Champagne-Ardenne Haute-Normandie Lorraine Nord-Pas-de-Calais Picardie Rhône-Alpes 132. 5 80. 3 69. 7 113. 8 164. 2 173. 6 375 4 139. 6 148 9 Regionale udviklingsstrategier I bred overensstemmelse med den foregående programmeringsperiode 1994-1996, tager den overordnede strategi i disse regioner sigte på oprettelse af nye arbejdspladser og opretholdelse af de eksisterende. Selv om der til tider optræder en grad af overlapning, udmønter de regionale strategier sig i følgende centrale strategiske målsætninger: - iværksætter- og erhvervsudviklingsstøtte. herunder erlæggelse af tjenester over for SMV i form af informations- og kommunikationsteknologier, finansieringsteknik og forøgelse af eksportkapaciteten (Basse-Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais); - diversificering bort fra traditionel industri i retning af nye økonomiske aktiviteter, herunder forsknings- og teknologioverførsel og lokal udvikling (Champagne- Ardenne), luksusydelser og udvikling af turismen (Provence-Alpes-Côte d'Azur); - i visse områder går strategien ud på at fastholde og sætte fornyet gang i beskæftigelsen i industrien (Midi-Pyrénées) eller fastholde en stærk industriel H-i tilstedeværelse parallelt med en diversificering i retning af nye områder (Rhône- Alpes) og en forankring af virksomhederne i området; betydningen af en lokal udvikling understreges i SPD, både hvad angår Bourgogne og Centre; øge områdets tiltrækningskraft og forbedre erhvervslivets vilkår og de økonomiske rammer er målsætninger, der lægges vægt på i SPD for Auvergne og Aquitaine. Udviklingsfelter SPD omfatter også følgende centrale udviklingsfelter: • Erhvervsudviklingsstøtte • Forbedring og omstrukturering af området og miljøet • Forskning og teknologisk udvikling og innovation • Udnyttelse af de menneskelige ressourcer • Styrkelse af områdets tiltrækningskraft Indvirkning SPD indeholder skøn over antallet af arbejdspladser, der bør oprettes på programområdet (se hovedteksten), samt fremgangsindikatorer og kvantificerede mål for hver af de pågældende foranstaltninger. Værditilvækst skabt gennem forhandling I denne forbindelse er det værd at bemærke følgende punkter: - tilføjelse af elementer, der mangler i en række af de oprindelige forslag, f. eks. analyse, basisindikatorer, miljøevaluering, vedrørende behovsanalyse, navnlig hvad angår byernes situation og forsvarsindustrien; socioøkonomisk en - en styrkelse af foranstaltningerne til vurdering af uddannelsesbehovet; - fremme af FoU, som allerede var omfattet af den foregående fase, er blevet fastholdt og styrket såvel kvalitetsmæssigt som økonomisk; - omdirigering af midlerne til fordel for SMV med henblik på at imødegå negative indvirkninger fra sektorer i vanskeligheder, såsom forsvarsindustrien; - fælles enighed om at stryge infrastrukturforslag, der ikke var i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer på dette område; k<L inkorporering af regionale og lokale beskæftigelsespagter (f. eks. Pays de la Loire og Nord-Pas-de-Calais) og aftale med de franske myndigheder om også at anvende metodikken fra disse pagter i forbindelse med andre forslag (f. eks. Picardie og Haute-Normandie), der vil blive forelagt under gennemførelsen af SPD; en forhøjelse af antallet af aktioner til løsning af problemer i byerne; yderligere oplysninger om de miljømæssige indvirkninger af foranstaltningerne, især f. eks. vedrørende kompatibiliteten mellem økonomisk udvikling og udbygning af havnefaciliteterne (Haute-Normandie, Pays de la Loire) på den ene side og bevarelsen af levesteder (specielt direktivet om beskyttelse af vilde fugle og direktivet om levesteder) på den anden side. ^3 ITALIEN Baggrund Fra den 7. maj 1997 til den 24. juli 1997 godkendte Kommissionen 9 ud af 11 samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de italienske regioner, der er berettiget til støtte under mål 2. SPD for Friuli, og Lazio stod for at skulle godkendes i begyndelsen af oktober 1997. samlede bidrag i Det størrelsesordenen foregående programmeringsperiode 1994-1996), udgør 968 mio. ECU (EFRU 80%; ESF 20%) og fordeler sig som følger. strukturfondene 170 mio. ECU, der er overført (inklusive uudnyttede midler fra den fra Emilia-Romagna Friuli- Venezia-Giulia Lazio Liguria Lombardia Marche Mio. ECU Piemonte Toscana Umbria Valle d'Aosta Veneto 14. 2 39. 3 76. 9 129. 5 34. 0 31. 0 309. 5 159. 0 53. 2 13. 5 107. 9 Regionale udviklingsstrategier Strategierne udviser kontinuitet i forhold til den foregående programmeringsperiode 1994-1996. I visse tilfælde er de strategiske mål blevet bedre afgrænset end tidligere (f. eks. Marche) eller mere målrettede rent geografisk (Lazio). Som eksempel på fælles strategiske mål kan nævnes: - Styrkelse og modernisering af SMV og oprettelse af nye virksomheder (f. eks. Fruili-Venezia-Giulia, Lazio, Liguria, Veneto, Marche, Piemonte, Toscana) - Diversificering i retning af højteknologisk forskning og innovative sektorer (f. eks. Fruili-Venezia Giulia, Liguria, Emilia-Romagna, Toscana) - Miljøforbedring og regionens øgede tiltrækningskraft (alle regioner med undtagelse af Valle d'Aosta) - Udnyttelse af menneskelige ressourcer og kvalificering (alle regioner) En specifik strategisk målsætning for Emilia Romagna tager sigte på at fremme forbindelserne mellem det nye mål 2-område i Ferrant og Reggio/Modena. Uk Udviklingsfelter SPD for Italien omfatter følgelig følgende centrale udviklingsfelter: Styrkelse af eksisterende SMV og igangsætterstøtte Forbedring og udvikling af det lokale område Udnyttelse af menneskelige ressourcer og kvalificering Miljøbeskyttelse og sanering Turisme og kulturarv Forskning og teknologi samt informationssamfund Regional beskæftigelsespagt (Emilia Romagna) Lige muligheder Indvirkninger Ud over ex ante-skønnene over det antal arbejdspladser, der bør oprettes eller bevares (se hovedteksten), kan nævnes følgende eksempler på andre forventede indvirkninger: - støtte til 1. 700 SMV (Toscana) - 200. 000 flere turistovernatninger på hotellerne (Umbria) - sanering af 450. 000 m2 tidligere industriarealer (Piemonte) - behandling af yderligere 50. 000-100. 000 ton affald (Lombardia) - uddannelse af 120 akademikere til formidlere af oplysninger om innovation (Lazio) Værditilvækst skabt gennem forhandling Efter en indledende forhandlingsrunde med de italienske myndigheder i Rom fra den 4. til den 8. november 1996 vedrørende samtlige 11 programmeringsdokumenter, blev der indledt separate drøftelser med de enkelte regioner. Følgende hovedresultater blev opnået: - programmeringsdokumenterne blev formuleret klarere for at foretage en skarpere afgrænsning af strategien og målene for de enkelte programmer; - en nærmere gennemgang af den økonomiske støtte til de enkelte foranstaltninger. Der blev navnlig konstateret en generel undervurdering af behovet for menneskelige ressourcer og teknologisk innovation. Man blev derfor enige om at øge ESF-støtten for de fleste SPD med henblik på som et minimum at fastholde det samme niveau som i den foregående periode (dvs. ca. 20% i gennemsnit). Der blev også tildelt en yderligere støtte til forskning og teknologisk innovation; introduceringen af - en omorganisering af de prioriterede felter i de enkelte SPD. Især i forbindelse i overensstemmelse med med innovative elementer og Kommissionens beskæftigelsespagter); informationssamfundet retningslinjer (inklusive - der blev foretaget en detaljeret gennemgang af de forskellige foranstaltninger, for hvilke der er stillet forslag om samfinansiering, specielt hvad angår Kommissionens foranstaltningernes bemærkninger blev italienske myndigheder; støtteberettigelse og i almindelighed hilst velkommen af de egnethed. - der blev lagt en særlig vægt på miljøaspekterne med henblik på at forbedre miljøprofilerne, kvantificeringen af indikatorerne og indvirkningerne samt inddragelsen af miljømyndighederne i udarbejdelsen og gennemførelsen af SPD; additionalitetsproblemet blev behandlet, og repræsentanter for finansministeriet fremsendte foreløbige data for 1997-1999 beregnet på basis af samme metoder som dem, der er blevet anvendt tidligere, samt endelige data forårene 1994-1995; - i overensstemmelse med de af Kommissionen udsendte retningslinjer blev der ved programmeringen af de italienske SPD lagt en særlig vægt på integrerede strategier, som kunne tænkes at ville skabe nye job, specielt nye jobressourcer. Dertil kommer, at arbejdsformidlingstiltag er indeholdt i de fleste SPD. ^ LUXEMBOURG Baggrund Den 15. april 1997 godkendte Kommissionen det samlede programmeringsdokument (SPD) for regionen Esch-sur-Alzette og Capellen, der er omfattet af mål 2 i Storhertugdømmet Luxembourg. Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 1. 771 mio. ECU, der er overført fra den foregående programmeringsperiode 1994-1996), udgør 9. 837 mio. ECU (EFRU 81%, ESF 19 Regional udviklingsstrategi Den strategi, der er foreslået for den nye programmeringsperiode, tager sigte på at videreføre diversificeringsbestræbelserne, hvor man forsøger at frigøre regionen for dens traditionelt store afhængighed af stålindustrien ved at tiltrække nye virksomheder, herunder hjælpeinfrastrukturer, erhvervsinvesteringer, faglig uddannelse, forskning og udvikling samt teknologioverførsel. Der blev lagt en særlig vægt på at forbedre miljøets kvalitet. Udviklingsfelter Til udmøntning af ovennævnte strategi blev der udpeget fire udviklingsfelter, der er berettiget til at modtage støtte fra Fællesskabet: Innovation i virksomhederne Stimulering af udviklingen og diversificeringen af økonomiske strukturer og aktiviteter Beskyttelse og forbedring af miljøet Støtte til opretholdelse og forbedring af den regionale beskæftigelse gennem foranstaltninger til udnyttelse af de menneskelige ressourcer Teknisk bistand Indvirkninger Af forventede indvirkninger nævnes i SPD oprettelsen eller opretholdelsen af 700-900 direkte arbejdspladser. Der er f. eks. også opstillet kvantificerede miljømålsætninger under det prioriterede felt 3: Beskyttelse og forbedring af miljøet. W Værditilvækst skabt gennem forhandling De forslag, der blev fremsat af de luxembourgske myndigheder, tog allerede hensyn til Kommissionens retninglinjer vedrørende mål 2. Dertil kommer, at forhandlingerne med de luxembourgske myndigheder førte til følgende ændringer i forhold til de oprindelige forslag: Antallet af foreslåede foranstaltninger blev reduceret for at gøre strategien mere sammenhængende: Projektudvælgelseskriterierne (hvor der tages hensyn til beskæftigelsen) og de kvantificerede målsætninger blev opstillet for de enkelte foranstaltninger og for programmet som helhed: denne kvantificering vedrørte antallet af nye arbejdspladser, direkte som indirekte. Det forventes således, at der kunne skabes eller sikres mellem 700 og 900 direkte job i de støtteberettigede regioner som et resultat af foranstaltningerne i SPD. Der blev opstillet gennemførelsesbestemmelser med henblik på at øge foranstaltningernes effekt på det lokale erhvervsliv. Der blev opstillet miljøindikatorer under det prioriterede felt 3 "Beskyttelse og forbedring af miljøet". En række forebyggende foranstaltninger blev støttet (f. eks. materialegenvinding fra skrottede biler). Det prioriterede felt 4 "Støtte til opretholdelse og forbedring af den regionale beskæftigelse gennem foranstaltninger til udnyttelse af de blev ændret og indeholder en eksplicit henvisning til af på lige muligheder, gennemførelse menneskelige ressourcer" aktioner, der tager sigte beskæftigelsespagter og fremme af lokale tjenester. Forslag til investering i visse "tunge" infrastrukturer blev ikke godkendt. w NEDERLANDENE Baggrund Den 26. maj 1997 godkendte Kommissionen de fem fælles programmeringsdokumenter (SPD) for de nederlandske regioner Arnhem-Nijmegen, Zuidoost Brabant, Zuid Limburg, Twente og Groningen-Drenthe. fra samlede bidrag i Det størrelsesordenen foregående programmeringsperiode 1994-1996), udgør 442 mio. ECU (EFRU 66%, ESF 34%), der fordeler sig som følger: (inklusive uudnyttede midler 80 mio. ECU, der strukturfondene er overført fra den Mio. ECU Mio. ECU Arnhem-Nij megen Zuid-Limburg Groningen-Drenthe 77 66 113 Zuidoost Brabant Twente 107 79 Regional udviklingsstrategi Det overordnede strategiske mål for alle nederlandske SPD består i en bæredvgtig økonomisk udvikling med oprettelse af nye arbejdspladser og forbedring af livskvaliteten, uden at dette skader miljøet. SPD for Arnhem-Nij megen er også baseret på regionens strategiske placering på vigtige hovedfærdselsårer. Strategien for Zuidoost-Brabant fokuserer på betydningen af SMV-klynger og ny teknologi. Udviklingsfelter SPD indeholder følgende udviklingsfelter med henblik på udmøntningen af de strategiske mål: fr Arnhem-Nij megen • "Euro-handelsnavn" (udvikling af transport- og distributionsfunktionen og af forretningservice) • Industri og innovation • Turisme samt erhvervsklima i bysamfundene. Zuid-Limburg • Industri og hermed forbundne tjenester • Transport og logistik • Udvikling og overførsel af knowhow • Turisme og det naturlige miljø. Groningen-Drenthe • Industri, erhvervsserviceydelser og turisme • Erhvervsliv og bysamfundenes økonomi. Zuidoost-Brabant • Styrkelse af industristrukturen • Turisme, det naturlige miljø og erhvervsklimaet. Twente • Transport og distribution • Industri • Turisme Indvirkninger Af forventede hovedindvirkninger kan nævnes en stigning i den regionale bruttoindtægt i Twente, Zuidoost-Brabant og Groningen-Drenthe og en positiv tilgang af virksomheder til regionen (Twente og Groningen-Drenthe). Antallet af anslåede nye arbejdspladser varierer fra 11. 400 (permanente og midlertidige) i Groningen-Drenthe til 2. 000 permanente arbejdspladser i Zuidoost-Brabant. Samtlige SPD indeholder uddannelsesmålsætninger varierende fra 17. 500 arbejdstagere og 9. 500 ledige, som forventes at modtage uddannelse i Groningen-Drenthe til 3. 330 og 2. 220 i Arnhem- Nij megen. Værditilvækst skabt gennem forhandling I juni 1996 præsenterede GD XVI Kommissionens retningslinjer vedrørende den anden programmeringsperiode 1997-1999 på et fælles møde bestående af GD XVI, de nationale myndigheder og repræsentanterne for de fem mål 2-regioner i Nederlandene. Da de nederlandske myndigheder den 23. september 1996 tilstillede Kommissionen de fem fælles programmeringsdokumenter, var der blevet taget hensyn til en lang række af Kommissionens prioriteringer, især hvad angår beskæftigelse, erhvervsorienterede foranstaltninger og erhvervsinvesteringer. S-o Under de påfølgende forhandlinger lagde Kommissionen vægt på at afspejle de nye retningslinjer så konkret som muligt. Basisinfrastrukturernes andel blev i væsentlig grad reduceret; og der blev alene givet grønt lys for basisinfrastrukturer, for så vidt som disse havde en erhvervsmæssig karakter, og i tilfælde hvor der kunne påvises en klar og direkte forbindelse til økonomiske aktiviteter og beskæftigelse. Mindskelsen af infrastrukturernes andel kom de erhvervsorienterede foranstaltninger (fortrinsvis SMV) samt aktioner på FoU-området til gode, idet disse aktiviteters andel øgedes. der blev lagt større vægt på at dygtiggøre arbejdsstyrken og tilpasse dennes faglige kvalifikationer, hvilket har medført en stigning i aktiviteterne vedrørende menneskelige ressourcer i de nye programmer og fremme af lokale beskæftigelsesinitiativer for de hårdest ramte grupper; aktioner blev understreget af betydningen af beskæftigelsesfremmende indføjelsen af fysiske indikatorer for de enkelte foranstaltninger og en bestemmelse om, at det for de enkelte projekter skulle godtgøres, at de havde en jobskabende effekt. En yderligere positiv ændring i forhold til den første programmeringsperiode bestod i indførelsen af foranstaltninger indeholdende aktioner inden for rammerne af lokale beskæftigelsesinitiativer; der blev indføjet strenge bestemmelser om miljørapportering, herunder regionens miljøprofil og en årlig rapport om projekternes indvirkning på miljøet; under forhandlingerne vedrørende 1994-1996 opfordrede Kommissionen til udarbejdelse af regionale teknologiplaner, som vil blive gennemført i løbet af den anden mål 2-programmeringsperiode 1997-1999; programstrategien blev præciseret; der blev således tilstræbt en tættere sammenhæng mellem den socio-økonomiske analyse og de forskellige idet prioriterede felter og foranstaltninger, men også mellem fondene, Kommissionen tilskyndede til iværksættelsen af kombinerede EFRU- og ESF- projekter. Et eksempel på sidstnævnte: i programmet for Groningen-Drenthe blev projektet vedrørende den zoologiske have i Emmen godkendt på betingelse af, at ESF-undervisningsprojekterne blev indføjet. Programmet for både Limburg og Zuidoost Brabant inkorporerer specifikke foranstaltninger vedrørende menneskelige ressourcer i deres prioriterede felter for lokal udvikling og nye beskæftigelseskilder. $1 FINLAND Baggrund Den 24. april 1997 godkendte Kommissionen det samlede programmeringsdokument (SPD) for Finland under strukturfondenes mål 2 for perioden 1997-1999. Det samlede bidrag fra strukturfondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 16. 145 mio. ECU, der er overført fra den foregående programmeringsperiode 1995-1996), udgør 135. 293 mio. ECU (EFRU 78%; ESF 22%) og fordeler sig som følger: Mio. ECU Kymenlaasko Ita-Uusimaa Etelå-Karjala Keski-Pohjanniaa 14. 465 1. 579 17. 146 8. 654 Varsinais Suomi Satakunta Paijat-Håme Keski-Suomi 6. 782 30. 250 27. 473 24. 758 Regional udviklingsstrategi I 1997-1999-programmeringsperioden tager udviklingsstrategien for mål 2-områder sigte på at: skabe nye arbejdspladser, erhvervsstrukturen; forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdsstyrkens kvalifikationer; og øge det internationale samarbejde. forbedre de eksisterende og diversificere Til understregning af beskæftigelsesaspektet vil indvirkningen på jobskabelsen også udgøre et væsentligt kriterium for valget af projekter. Udviklingsfelter Programmet indeholder tre centrale udviklingsfelter: • Øge, udvikle og internationalisere erhvervsaktiviteten. • Højne kvalifikations- og teknologiniveauet. • Infrastruktur, miljø og turisme. "PL Indvirkninger Ud over kvantificerede mål for antallet af arbejdspladser, der bør oprettes eller bevares (se hovedteksten), indeholder programmet følgende målsætninger: - 2. 900 nye SMV; - 1. 020 nye virksomheder drevet af kvinder; - 400 aftaler om underleverancer, samarbejde eller netværk; - forbedrede ansættelsesmuligheder gennem uddannelse af 8. 300 personer. Værditilvækst skabt gennem forhandlinger omkring programmet Genforhandlingen af programmet (i Finlands tilfælde allerede efter 2 år) gav en række fordele; hvad angår de prioriterede felter for mål 2, kan følgende fordele nævnes: -jobskabelse blev givet førsteprioritet ved valg af projekter, og der blev satset mere på at håndhæve dette kriterium; - andre mål 2-prioriteringer (innovation, lige muligheder og miljø) blev gjort mere eksplicitte og fik status som "nøglekriterier" ved valg af projekter; - infrastrukturandelen blev skåret ned fra 13% til 10% af budgettet med en aftale om at undersøge mulighederne for lånefinansiering fra EIB. Af andre aspekter kan nævnes: - en gennemgribende omlægning af programmet; - mulighed for at forenkle programstrukturen; - en klargørelse af partnerskabsreglerne i forbindelse med beslutningstagningen; - tilføjelse af yderligere ex ante- og ex post-evalueringer; - behandling af "tabuemner" som f. eks. muligheden af at overføre midler fra regioner, der fremviser dårlige resultater, til regioner med gode resultater); - behovet for at forenkle budgetarrangementerne for den nationale finansiering og at skabe mulighed for innovative finansieringspakker for erhvervsprojekter, såsom kombinationer af gave- og lånefinansiering, og for EIB-lån til infrastrukturer; - påvisning af mangler ved overvågningssystemet i forbindelse med afslutningen på det tidligere program; - støtte til tværregionale projekter. ^3 DET FORENEDE KONGERIGE Baggrund I perioden fra den 3. april 1997 til den 11. juli 1997 godkendte Kommissionen de tretten samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de regioner i Det Forenede Kongerige, der er berettiget til støtte under mål 2. Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 155 mio. ECU, der er overført fra den foregående programmeringsperiode 1994-1996), udgør 2. 676 mio. ECU (EFRU 75%; ESF 25%) og fordeler sig som følger: Mio. ECU 1017 113. 7 139 9 6. 0 404. 8 254. 4 378. 4 Plymouth Thanet West Midlands West Cumbria and Furness Western Scotland Yorkshire and Humberside 38 6 22 4 448. 2 32. 4 334. 5 400. 7 East London and the Lee Valley East Midlands Eastern Scotland Gibraltar Great Manchester, Lancashire, Cheshire Industrial South Wales North East England Regional udviklingsstrategi I mange tilfælde havde den socioøkonomiske situation i regionen ikke i væsentlig grad ændret sig, og de strategiske mål og programmets grundlæggende sigte forblev derfor uændrede i forhold til den foregående periode. Ikke desto mindre er der foretaget visse ændringer i de strategiske prioriteringer i forhold til 1994-1996, nemlig følgende: - Strategisk fysisk planlægning og udvikling udgør et nyt prioriterede felt, hvad angår integreret de fleste mål 2-regioner, hvor man erkender behovet for en områdebunden approach, der fokuserer på områder, som egner sig for en større fysisk investering med det sigte at maksimere områdernes jobskabende potentiale. N. E. Englands 1994-1996-prioritering af erhversudvikling og udefra kommende investeringer blev også omdannet til et prioriteret felt vedrørende strategisk områdebunden sanering. Denne nye prioritet er direkte forbundet med lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling, idet den tilskynder til, at planlægningen af større fysiske udviklingstiltag sker på en sådan måde, at jobskabelsen og uddannelsesmulighederne for lokalsamfund optimeres. i regionens fattigste indbyggerne - Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling (inklusive styrkelse af den lokale kapacitet med hensyn til udvikling og udformning af lokale saneringsprojekter) ^ udgør et nyt prioriteret felt i Thanet, medens de eksisterende lokale udviklingstiltag i Industrial South Wales er blevet styrket og nu udgør et særligt prioriteret felt. Af andre strategiske ændringer kan nævnes: mindre fokus på infrastruktur og mere på jobskabelse, måske især i Gibraltar, hvor programmet ikke længere vil fokusere 100% på infrastruktur; mere præcision i SMV-foranstaltningerne i West Cumbria and Furness; turisme som et nyt prioriteret felt i E. Scotland og tilpasning af de strategiske mål med henblik på at maksimere jobskabelsen i E. London; teknologisk udvikling og innovation som et nyt prioriteret felt i Western Scotland ; en gennemgang af kvaliteten, effekten og fokuseringen af uddannelsen på turistområdet i Eastern and Western Scotland; og oprettelsen af en lokal jobbørs under en række programmer. Udviklingsfelter Ud over de ovenfor nævnte omfatter SPD for Det Forenede Kongerige følgende centrale udviklingsfelter: • Aktioner til fordel for SMV, herunder igangsætterstøtte og forbedring af SMV's vækstmuligheder og lokale potentiale • Videnbaserede industrier, avancerede teknologier, FoU og innovation • Turisme og kulturelle aktiviteter • Strategisk fysisk planlægning og udvikling • Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling Forventede indvirkninger Alle SPD indeholder en ex ante-evaluering af programmets indvirkning, herunder et skøn over antallet af nye nettojob i programområdet samt en række kvantificerede fysiske og økonomiske output. Værditilvækst skabt gennem forhandling I Det Forenede Kongerige var mål 2-SPD for perioden 1997-1999 resultatet af detaljerede forhandlinger, som fandt sted inden for rammerne af partnerskabet i de enkelte støtteberettigede regioner; til tider deltog over 200 personer i møderne. Følgelig indeholder alle de nye SPD en stærkt forbedret analyse af de traditionelle industriregioners særlige økonomiske situation, behov og muligheder. Regionerne blev opfordret til at fokusere deres udviklingsstrategier på deres egentlige prioriterede felter, og visse SPD indeholdt færre prioriterede felter i forhold til 1994-1996 med henblik på en bedre fokusering af indsatsen på de centrale regionale "incitamenter til forandring". Man bør især bemærke følgende aspekter: - en mere detaljeret beskrivelse af de økonomiske udviklingsforanstaltninger, der skal gennemføres gennem de enkelte prioriterede felter, samt en «TT klarere afgrænsning af de enkelte foranstaltninger og af de forventede resultater; - inkorporering i de enkelte udviklingsfelter af "hårde" og "bløde" foranstaltninger (EFRU) kombineret med tiltag inden for udnyttelse af menneskelige ressourcer (ESF) i et passende omfang; i alle nye SPD indeholder alle prioriterede felter nu foranstaltninger, som finansieres af begge strukturfonde; - en afklaring af ansvaret inden for de regionale partnerskaber, hvad angår gennemførelse af strategien for de enkelte prioriterede felter; - øgede bevillinger til foranstaltninger, der i højere grad formår at skabe kvalitetsarbejdspladser i regioner, hvor der er et fald i EFRU-støtten til "hård" infrastruktur fra 65% i 1994-1996-programmerne til 52% i 1997-1999 ifølge beregningerne; - et eksplicit krav til partnerne om at forbedre arbejdsmarkedsinformationen, at sikre en større arbejdsmarkedsrespons i forbindelse med udformningen af ESF-projekter og -programmer og dermed øge mulighederne for et positivt beskæftigelsesmæssigt resultat. Dette arbejde vil blive overvåget af en ny strategigruppe for arbejdsmarkedet i hver region, der vil rådgive om centrale spørgsmål og tendenser på det lokale arbejdsmarked og opstille specifikke sektorbestemte, tematiske og kvalitetsorienterede prioriteringer for ESF- støtten. Der vil også blive sikret et bedre samspil mellem ESF under mål 2 og 3 og ESF og EFRU inden for de enkelte regioner. Hvad angår de mere specifikke linjer i Fællesskabets regionalpolitik, blev der gennemført følgende forbedringer i mål 2-SPD i Det Forenede Kongerige: - der er for hver enkelt SPD indført et særligt prioriteret felt for udvikling af SMV, herunder en klarere afgrænset række aktioner til støtte for alle iværksætterfaser, udvikling, vækst og forbedret adgang til risikovillig kapital på regionalt plan; hvilket giver en bedre fokusering end det mere generelle prioriterede felt "erhvervsudvikling" fra tidligere programfaser. Alt i alt tegner SMV sig nu for ca. 30% af den samlede strukturfondsstøtte til mål 2-regioner i Det Forenede Kongerige; at er der lagt tilvejebringe særlig vægt den optimale på gennemførelsesmekanisme for det prioriterede felt "forskning og teknologisk udvikling" med henblik på at udnytte erfaringerne fra den regionale teknologiplan, som blev afprøvet i visse regioner under den foregående periode, i de centrale programmer. De enkelte programmer indeholde nye aktioner, der skal økonomiske udviklingspotentiale i de pågældende regioner; informationssamfundets hjælpe med udnytte at - tilskyndet af Kommissionen har regionerne i væsentlig grad forbedret den miljøprofil, der er indeholdt i de enkelte mål 2-SPD, og har yderligere præciseret de måder, hvorpå programmernes indvirkning på miljøet vil blive målt; <^£ arbejdsmarkedssituation med - regionerne har reageret forskelligt på Kommissionens opfordring til en opprioritering af lige muligheder. Fælles for alle SPD er en forbedret analyse af regionernes langt højere grad af opmærksomhed over for de kønsmæssige aspekter end i perioden 1994-1996. i en del En række SPD foranstaltninger (f. eks. "procentdel af nye SMV oprettet med kvindelige ledere"). Andre foreslår dannelsen af rådgivende grupper for lige muligheder som et led i det administrative arrangement. specifikke kvantificerede mål indeholder en sf Forventet indvirkning på beskæftigelsen i medlemsstaterne Mål 2 SPD (1997-1999) Bilag IV ^ • 8K , J ;; *j J O ' ^ i f ^ i^ IW vv ":. Ml" ^ -%- \ ^v « t ir ^ - S y * "1 •«. •. : oi X\\ ifjf*>*ï^\ 1 \\^^ Midlertidige job1 Nyoprettede eller sikrede job Gennemsn. offentl. (EU + nationale) omkostn. /bruttojob (ECU) 120 - 4. 100 13. 986 - 14. 049 6. 255 - 20. 193 40. 350 106. 115 14. 457 2. 348 114. 224 93. 500 15. 780 147. 459 116. 359 570 43. 762 341. 873 874. 552 23. 172 59. 454 15. 865 22. 450 22. 669 30. 567 18. 646 41. 111 25. 932 15. 096 20. 558 Gnmsn. EU-omkostn. /brt. job (ECU) 10. 259 29. 060 7. 640 11. 116 8. 510 13. 244 7. 318 17. 258 10. 103 6. 992 9. 158 Gnmsnitl. offentlige omkostn. /brt. job (ECU) for foranstaltninger, hvor der 16. 177 51. 006 11. 181 9. 159 foretages et skøn over jobskabelsen Gnmsnitl. EU-omkostn. /brt. job (ECU) for der foretaaes et skøn over jobskabelsen foranstaltninger, hvor 7. 226 24. 251 5. 466 4. 475 - - 16. 811 15. 698 21. 842 17. 484 13. 305 13. 847 7. 196 6. 065 7. 107 6. 521 6. 219 6. 154 Kilde: SPD 1997- 1999. BEMÆRKNINGER. 1 Der er ikke foretaget et skøn over midlertidige job, hvad angår Danmark, Finland og Luxemburg. 2 Jobdata for Finland er ikke relateret til foranstaltninger eller prioriterede indsatsområder og derfor ikke inkluderet i de samlede beløb eller anvendt i den videre analyse Bilag 5 REGIONALE OG LOKALE BESKÆFTIGELSESPAGTPROJEKTER (MÅL NR. 2-REGIONER) Stat Region/område Mål Indbygger tal Arbejds løsheds procent Vigtigste partnere Handlingsplanens (foreløbig) prioriterede felter Deutschland Bremen 4 + 2 679. 900 15,6% Deutschland Nordrhein Westfalen net af tre pagter for Ruhrgebiet 2 3. 376. 000 15,70% (A Espana Cataluna : Valles occidental 2 680. 000 13,70% og SMV, forvaltninger, industrikamre, fagforeninger, Delstatsregeringen, handels- virksomheder, arbejdstagersammenslutninger, banker, institutioner forskning og videnskab. Delstatsregeringen, kommuner, virksomheder, handels-, industri- og håndværkskamre, universiteter og forskningsinstitutter, fagforeninger. borgerforeninger, uddannelse, for for Repræsentanter fagforeningsorganisationer, virksomheder, konsulære organer. regionen, private universiteter, ikke-fysiske af Forbedring såsom uddannelse, vækstfaktorer støtte til oprettelse af nye typer aktiviteter og arbejdspladser, specielt i SMV. Organisering af arbejdstiden, forbedring af integrationen. af præsentationen til for serviceydelser, af er Innovation teknologi og industriområder, modelprojekt udvikling af nye forbedring Niederrhein-regionen, der specialiseret i logistik-industri. Fastsættelse af kvantitative mål for beskæftigelseseffekt -aktivitet; anvendelse af interventionsskala for hver problemrype fra kommunalt til regionalt plan; sikring af snævert med samarbejde overvågningsudvalget for strukturfondene. og France Champagne-Ardenne : Pointe des Ardennes 2 + 3 35. 000 2 1% Beskæftigelsesområdekomité, interkommunale strukturer (pays). 1 1 1 1 af nye Udvikling i beskæftigelsesmuligheder sektorerne turisme/fritid, personserviceydelser og udmttelse af kulturanen. 1 France Nord-Pas de Calais: Roubaix 2 + 3 418. 975 17,7 % Beskæftigelsesområdekomité lokale myndigheder. og France Pays de Loire : Saint- Herblain 2 + 3 64. 000 16,5 % Lokale myndigheder, uddannelsesinstitutioner, foreninger, virksomheder. Italia Abruzzi : Sangro Aventino l og 2 132. 000 10% kommuner, Provinser, montane, fagforeninger, virksomhedsforeninger. forening. comunilà handelskamre, kulturel Italia Emilia/Toscana/Umbria: Appennino centrale 2 335. 000 1 1% for lokale Repræsentanter myndigheder (comunita montane, provinser), handelskamre, foreninger (landbrug, industri), turisme, fagforeninger. af Udvikling nye beskæftigelsesmuligheder med støtte fra store virksomheder, forbedring af Icvalifikationerne og nyorganisering af arbejdet. Udvikling af tjenesteydelser i relation til dagliglivet, arbejdspladser i fort), med miljøet, arbejdsfordeling, mikrovirksomheder og "nye fag": mindst ti betydningsfulde forsøg pr. tema. Øge produktionskapaciteten i SMV, især den mekaniske sektor, udvide for udbuddet udvikle virksomhederne. turistpotentialet, oge aktiviteter i personservicesektoren. Udvikling integreret uddannelse, udnyttelse af arv, kunstneriske produktionsprocessen i primærsekt. virksomheder, turismeudviklingsprojekt, teknologioverførsel, historisk af serviceydelser forbedring den af af Luxembourg Dudelange : CLE 2 16. 500 4,00 % Nederland Limburg 2 (dom) 1. 130. 000 12,5% Nederland Noord-Brabant 2 (dom) 2. 290. 424 5. 6 % Suomi Lahti 2 197. 707 21,6% ^ V byens beskæftigelses- socialkontor, Kommune, og arbejds-, økonomiministeriet, det nationale uddannelsesministeriums erhvervsuddannelsestjeneste, arbejdsforvaltningen, industrivirksomheder, handelsstandsforening. lokale fagforeninger, Arbejdsformidling, arbejdsgiverorganisationer, kommuner, uddannelsestjeneste. Repræsentanter arbejdsmarkedets parter. Byen Lahti, forening. lokale for regionen, kommuner, af og for ramme- integreret Oprettelse støttestruktur beskæftigelsesinitiativ, uddannelseskurser under uddannelsesministeriet, initiativer til kvinders genintegrering, organisering af beskæftigelsesuge, arbejdskombineret erhvervsuddannelse. Skabe en tilgang ved samarbejde, skabe arbejdspladser og mindske arbejdsløsheden. Skabe langtidsledige. Anvendelse af skolernes midler og udstyr til forøgelse af beskæftigelsen og udvidelse af iværksætternettet, udvikling af arbejdspladser inden for af hjemmehjælp, samarbejde, oprettelse af partnerskab og udvikling af virksomheder. arbejdspladser udvikling nye for ISSN 0254-1459 KOM(97) 524 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 10 13 Katalognummer : CB-CO-97-539-DA-C ISBN 92-78-25963-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg &£