title: REGULAMENTO (CE) Nº 2338/97 DA COMISSÃO de 26 de Novembro de 1997 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o décimo sétimo concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) nº 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3789/97 dell'on. David HALLAM alla Commissione. Ostacoli agli scambi in Danimarca: prodotto farmaceutico ad uso veterinario "Super- Ov"

eurovoc_concepts:
Denmark
United Kingdom
marketing restriction
pharmaceutical legislation
trade restriction
veterinary drug

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3787/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Opførelse af kanadiske atomreaktorer i Tyrkiet

eurovoc_concepts:
Canada
State aid
Türkiye
civil defence
environmental protection
invitation to tender
nuclear power station
nuclear reactor


title: Direttiva 97/65/CE della Commissione del 26 novembre 1997 recante terzo adattamento al progresso tecnico della direttiva 90/679/CEE del Consiglio relativa alla protezione dei lavoratori contro i rischi derivanti da un'esposizione ad agenti biologici durante il lavoro (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
animal disease
application of EU law
biotechnology
health risk
occupational health
occupational safety

formats: html pdfa1b print


title: 98/4/EGKS: Beschikking van de Commissie van 26 november 1997 betreffende een procedure op grond van artikel 65 van het EGKS-Verdrag (zaak IV/36.069 Wirtschaftsvereinigung Stahl) (Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
ECSC Treaty
Germany
exchange of information
infringement of EU law
inter-company agreement
iron and steel product

formats: html pdf print

text: L 1/10 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 1. 98 COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 26 november 1997 betreffende een procedure op grond van artikel 65 van het EGKS-Verdrag (zaak IV/36. 069 Wirtschaftsvereinigung Stahl) (Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek) (98/4/EGKS) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal, inzonderheid artikel 65, Gezien de op 28 mei 1996 namens de Wirtschaftsvereini- gung Stahl en 16 van haar leden ingediende aanmelding, Gezien de inlichtingen die de Commissie uit hoofde van artikel 47 van het EGKS-Verdrag op 24 september 1996 werden verstrekt, Gezien de schriftelijke opmerkingen die krachtens artikel 36 van het EGKS-Verdrag op 29 april 1997 namens de partijen zijn voorgelegd en de brief van 12 mei 1997, waarin de partijen formeel afzien van het recht monde- linge opmerkingen te maken, Overwegende hetgeen volgt: I. DE FEITEN A. PROCEDURE (1) Op 28 mei 1996 werd bij de Commissie een systeem voor de uitwisseling van informatie aange- meld namens de Wirtschaftsvereinigung Stahl, de beroepsvereniging van de Duitse staalindusrie en haar 16 leden. Op 8 juli 1996 werd de vereniging een schriftelijke aanmaning summiere gezonden. Gezien het karakter van de aanmelding besloot de Commissie na een ontmoeting met de partijen op 31 juli 1996 artikel 47 van het EGKS-Verdrag toe te passen en een verzoek om inlichtingen tot de partijen te rich- ten. Na bestudering van de ontvangen inlichtingen en met name van de vragenlijsten 2-71, 2-72, 2-73 en 2-74 betreffende de 16 ondernemingen over de afgelopen vier jaar, deelde de Commissie de partijen op 4 maart 1997 haar punten van bezwaar mee. De partijen maakten op 29 april 1997 hun opmer- kingen kenbaar. De hierondergenoemde feiten uit de mededeling van punten van bezwaar werden in generlei wijze weerlegd, maar de partijen waren van oordeel dat deze geen inbreuk vormden op de mededingingsregels. B. DE PARTIJEN (2) (3) De aanmelding is ingediend namens de 16 Duitse staalproducenten (1) en de organisatie waarvan zij deel uitmaken, de Wirtschaftsvereinigung Stahl. De Wirtschaftsvereinigung Stahl (hieronder „WV” genoemd) is een vereniging waarvan vrijwel alle Duitse staalproducenten en enkele Belgische en Luxemburgse ondernemingen lid zijn. De vereniging heeft tot doel de gemeenschappe- lijke belangen van haar leden te behartigen. Een van de belangrijkste taken van de vereniging is de informatie van haar leden en van hun vertegen- woordigingen bij de nationale en communautaire overheidsinstanties. De WV is lid van Eurofer, een vereniging van communautaire staalproducenten en van nationale bonden van communautaire staalproducenten. (4) De 16 ondernemingen die de aanmelding hebben ingediend, behoren tot zes verschillende groepen, te weten Usinor, Cockerill-Sambre, Preussag, Arbed, Thyssen en Krupp. (1) De namen van deze 16 ondernemingen staan vet gedrukt. 3. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 1/11 (5) AG der Dillinger H(cid:129)ttenwerke (hierna „DH” genoemd) produceert gewoon en gelegeerd staal (uitgezonderd roestvrij staal) en verwerkt dit tot warmgewalste platte producten. DH is een dochter- onderneming van het Franse Usinor, dat via haar dochterondernemingen alle vormen en kwaliteiten vervaardigt. Usinor, dat 48,75 % van het kapitaal van DH bezit, is de tweede staalproducent van de Gemeenschap en de vierde van de wereld. Usinor heeft alleen of samen met andere ondernemingen de volgende staalpro- ducerende bedrijven (ook eindproducten): staalproducten in — in Frankrijk: Sollac SA, Creusot Loire Industrie, Unim(cid:130)tal, Ascom(cid:130)tal, Imphy, Lorfonte, Ugine, Ugine Savoie, GTS, Allevard, Fortech en Tecphy; — in Duitsland: DH en dochteronderneming Rogesa; — in Spanje: Sidmed (samen met het Luxem- burgse Arbed), Galmed (samen met het Luxem- burgs Arbed en het Duitse Thyssen Stahl AG); — in Portugal: Siderurgia Nacional Productos Planos (samen met de Nederlandse Hoogovens, achtste staalproducent in de Gemeenschap); — in Itali(cid:137): La Magona (samen met het Italiaanse Lucchini); — in Luxemburg: Train (cid:133) Fil SA Esch — Schif- flange en Sogerail. DH is lid van WV en van Eurofer. Usinor is lid van Eurofer via de bond van de Franse staalindustrie („F(cid:130)d(cid:130)ration fran(cid:135)aise de l’acier”). (7) (8) (9) (6) EKO Stahl GmbH (hierna „EKO” genoemd) produceert gewoon en gelegeerd staal dat wordt verwerkt tot koud- en warmgewalste en beklede platte producten. (10) EKO is een dochteronderneming van het Belgische Cockerill-Sambre, dat via haar dochteronderne- mingen staalproducten in alle vormen en kwali- teiten vervaardigt. Cockerill-Sambre is de zevende staalproducent van de Gemeenschap en heeft een zeer belangrijke positie op de markt voor platte producten. Cockerill-Sambre heeft alleen of samen met andere ondernemingen de volgende staalpro- ducerende bedrijven (ook eindproducten): — in Belgi(cid:137): Cockerill-Sambre, Carlam, Segal (samen met de Nederlandse Hoogovens en het Luxemburgse Arbed) en Delloye Mathieu; — in Duitsland: EKO; Cockerill-Sambre neemt deel in Eurofer via het verbond van de Belgische staalindustrie („Groupe- ment de la sid(cid:130)rurgie belge”). (hierna Krupp Hoesch Stahl AG (2) „KHS” genoemd) produceert zelf of via haar dochteronder- nemingen staalproducten in alle vormen en kwali- teiten en is de zesde staalproducent van de Gemeenschap. Behalve Krupp Thyssen Nirosta GmbH en Rasselstein, die ook aanmeldende onder- nemingen zijn (zie hierna) en waarover KHS samen met Thyssen zeggenschap heeft, heeft zij in Duits- land zeggenschap over de volgende staalproduce- rende bedrijven (ook eindproducten): Hoesch Hohenlimburg, Krupp VDM, Krupp Edel- stahlprofile, HSP Hoesch Spundwand en Profil. KHS is lid van WV en van Eurofer. Krupp Thyssen Nirosta GmbH (hierna „KTN” genoemd) produceert platte producten van roestvrij staal. Met een marktaandeel van rond de 40 % is de onderneming daarmee de grootste producent van roestvrij staal in de Gemeenschap. KTN heeft zeggenschap over de enige Italiaanse producent van platte producten van roestvrij staal, Acciai Speciali Terni. Preussag Stahl AG (hierna „Stahlwerke Preussag” genoemd) produceert in Duitsland ongelegeerd en (uitgezonderd roestvrij staal), dat gelegeerd staal grotendeels wordt verwerkt tot platte producten en profielbalken. Preussag is lid van WV en van Eurofer. Stahlwerke Bremen GmbH (hierna „Stahlwerke Bremen” genoemd) produceert gewoon en gele- geerd staal (uitgezonderd roestvrij staal), dat wordt verwerkt tot platte producten. Stahlwerke Bremen is een dochter van de Luxemburgse Arbed, die via haar dochterondernemingen staalproducten in alle vormen en kwaliteiten vervaardigt. Arbed is de vierde staalproducent van de Gemeenschap en heeft alleen of samen met andere ondernemingen de controle over de volgende staalproducerende bedrijven (ook eindproducten): — in Luxemburg: Profilarbed, Laminoir de Dude- lange, Galvalange (samen met Cockerill-Sambre (zie hiervoor)), Ares, Giebel (samen met Ewald Giebel); — in Duitsland: Stahlwerke Bremen, Bregal (samen met het Finse Rautaruukki en het Japanse Itoh) en Stahlwerke Th(cid:129)ringen; — in Frankrijk: Beautour, PUM en Haironville; — in Luxemburg: Galvalange (samen met het Luxemburgse Arbed). (2) Bij beschikking van 28 juli 1997 verleende de Commissie uit hoofde van artikel 66 van het EGKS-Verdrag naar goedkeu- ring voor de samenwerking tussen Thyssen Stahl AG en Krupp Hoesch Stahl AG in de sector platte producten van koolstofstaal. L 1/12 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 1. 98 (11) — in Belgie: Sidmar, ALZ (roestvrij staal), Sikel, Segal (samen met de Nederlandse Hoogovens en het Belgische Cockerill-Sambre (zie hierna)), Decosteel en Galtec (samen met de Neder- landse Hoogovens); — in Frankrijk: Stul; — in Spanje: Aceralia. Stahlwerke Bremen is lid van WV en van Eurofer. Arbed neemt deel in Eurofer via het Verbond van de Luxemburgse Staalindustrie. Thyssen Stahl AG (3) (hierna „Thyssen” genoemd) produceert zelf of via haar dochterondernemingen staalproducten in alle vormen en kwaliteiten en is de vijfde staalproducent van de Gemeenschap. Behalve KTN (zie hiervoor) en Rasselstein (zie hierna), die ook deel uitmaken van de aanmelding en waarover Thyssen samen met KHS zeggenschap heeft, heeft Thyssen alleen of samen met andere ondernemingen ook zeggenschap over de volgende staalproducerende bedrijven (ook eindproducten): — in Duitsland: R(cid:148)hrenwerke Bous (samen met Mannesmann), Rasselstein Hoesch GmbH, EBG Bochum, Stahlwerk Oberhausen GmbH, Walzdraht Hochfeld GmbH (4), WK Edelstahl Witten Krefeld GmbH. — in Nederland: Nedstaal; — in Spanje: Galmed (samen met het Luxem- burgse Arbed en het Franse Usinor (zie hier- voor)). Thyssen is lid van WV en van Eurofer. C. DE AANGEMELDE OVEREENKOMST (12) De aangemelde overeenkomst betreft de uitwisse- ling van inlichtingen en heeft volgens de partijen een informeel karakter. Deelneming geschiedt op vrijwillige basis. 1. Aard van de inlichtingen (13) Er worden inlichtingen uitgewisseld over de EGKS-vragenlijsten 2-71 tot en met 2-74 (5) en over het marktaandeel van de producenten in Duitsland. Deze de zijn Commissie en worden haar meegedeeld krachtens artikel 47 van het EGKS-Verdrag „ter vervulling van de taken van de Gemeenschap overeenkomstig vragenlijsten opgesteld door (3) Zie voetnoot 2. (4) Deze onderneming werd na de aanmelding gekocht door de groep IPSAT. (5) Beschikking nr. 1566/86/EGKS (PB L 141 van 28. 5. 1986, blz. 1), laatstelijk gewijzigd bij Beschikking nr. 3641/92/EGKS (PB L 376 van 22. 12. 1992, blz. 1). Deze gegevens worden verwerkt door het Bureau voor de statistiek, dat ze gebruikt voor het opstellen van uitgebreidere statistieken. artikel 3 van het EGKS-Verdrag”. De aangemelde informatie-uitwisseling heeft betrekking op: — de marktaandelen van de staalproducenten op de diverse productmarkten in Duitsland en in de Gemeenschap; — de leveringen van de verschillende EGKS- producten per producent per lidstaat (vragenlijst 2-71) (alle kwaliteiten); — de leveringen van de verschillende EGKS- in bepaalde derde producten per producent landen per geografische zone (vragenlijst 2-72); — de leveringen op de binnenlandse markt per product en verbruikende industrie (vragenlijst 2-73); — leveringen van bepaalde soorten staal per product en per lidstaat (vragenlijst 2-74). Er worden alleen gegevens over marktaandelen en leveringen uitgewisseld. 2. Samenvoeging van de gegevens (14) Alle gegevens die worden uitgewisseld, zijn indivi- dueel. De deelnemers aan het systeem ontvangen alle gegevens over de andere producenten, ook voor producten die ze zelf niet produceren. (15) Voor de berekening van de marktaandelen worden de leveringen van iedere producent vergeleken met het totaal van de leveringen in Duitsland. Dit totaal wordt als volgt berekend: Leveringen in Duitsland (Vragenlijst 2-71) + Leveringen binnen de Gemeenschap (statis- tieken SBA (6)) + Invoer uit derde landen (idem) 5 Statistische correcties = Leveringen op de Duitse markt (16) De gegevens zijn ingedeeld per product en per lidstaat van levering. Samenvoeging van de lijsten 2-71 en 2-74 laat de leveringen per staalsoort zien. De statistieken omvatten 45 producten en acht staalsoorten. Voor de leveringen op de Duitse markt (vragenlijst 2-73) worden 28 verschillende groepen afnemers aangegeven. 3. Actualiteit van de gegevens (17) De gegevens worden steeds uitgewisseld aan het einde van de maand volgende op de periode waarop zij betrekking hebben. Het betreft dus een maandelijkse uitwisseling van recente ((cid:130)(cid:130)n maand oude) gegevens. (6) Statistisches Bundesamt. 3. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 1/13 4. Opzet van het systeem (18) WV verzamelt de informatie die de deelnemende vormen in verschillende ondernemingen haar (schriftelijk, elektronisch) doen toekomen. De uitgewisselde gegevens worden niet aan derden ter beschikking gesteld. Het personeel van WV is onafhankelijk van de leden. De gegevens worden niet besproken in de vergaderingen van de leden. (19) Slechts 16 van de 74 leden van WV hebben hun deelneming aan het systeem aangemeld, maar WV streeft ernaar op vrij korte termijn ook de andere leden te laten deelnemen. De 16 ondernemingen die hun deelneming hebben aangemeld, vertegen- woordigen 94 % van de leveringen van platte producten door Duitse ondernemingen en 27 % van de leveringen van lange producten (100 % bij damplanken en 80 % in het geval van spoorweg- materiaal). D. DE PRODUCTMARKTEN (20) 1. Staalindustrie: algemeen Tussen 1977 en 1988 bestonden voor de productie c. q. afzet van de staalindustrie in de Gemeenschap min of meer bindende quotaregelingen die verge- zeld gingen van maatregelen op het gebied van de prijzen en de handel met derde landen. Deze rege- lingen hielden op 30 juni 1988 op te bestaan. Wel heeft de Commissie daarna een toezichtsysteem ingevoerd voor de productie en de leveringen van producenten binnen de Gemeenschap en aan derde landen. Dit systeem waarbij iedere onderneming haar leveringen bij de Commissie moest aanmel- den, bleef tot 1990 van kracht. De verslechtering van de situatie in de staalsector was voor de Commissie aanleiding om in maart 1993 (7) richt- snoeren op te stellen voor de productie en de afzet van staalproducten binnen de gemeenschappelijke markt. Deze richtsnoeren werden aan alle onderne- mingen voor de hen betreffende producten meege- deeld. Toen de Commissie in 1994 vaststelde dat de situatie in de staalindustrie aanzienlijk was verbeterd, besloot zij ook deze maatregelen te be(cid:137)indigen. (21) In de afgelopen zeven jaar heeft de Commissie tevens twee beschikkingen gegeven naar aanleiding van schendingen van artikel 65 van het EGKS- Verdrag (Beschikking 90/417/EGKS (8) betreffende (7) PB C 83 van 24. 3. 1993, blz. 6. (8) PB L 220 van 15. 8. 1990, blz. 28. roestvrij staal en Beschikking 94/215/EGKS (9) betreffende profielliggers). Bij deze zaken waren alle grote staanondernemingen van de Gemeen- schap betrokken. (22) De staalindustrie is kapitaalintensief, met name in de sectorplatte producten. Dit betekent dat de markttoetredingsdrempels hoog zijn wegens de kosten die begininvesteringen vergen. Ook de vaste kosten zijn meer hoog. De staalsector heeft te kampen et een chronische overcapaciteit, vooral omdat de uittredingsdrempels zo hoog zijn. Om deze te verlagen heeft de Commissie in 1993 finan- ci(cid:137)le voorzieningen voor de stillegging van de productiecapaciteit van de communautaire ijzer- en staalindustrie zware profielen, bandstaal, warmgewalst breedband en kwartoplaat (10) goedge- keurd. voor (23) Tot de jaren tachtig waren staalproducerende ondernemingen dikwijls staatsbedrijven met een sterk nationaal karakter. Concentraties en nieuwe ondernemingen zorgden ervoor dat communautaire groepen ontstonden met vestigingen in verschil- lende lidstaten. Niettemin blijft het handelsverkeer tussen de lidstaten opmerkelijk stabiel. roestvrij (24) De communautaire staalmarkten zijn verzadigd met uitzondering van de markt voor staal, omdat de vraag hiernaar toeneemt. De producten van de verschillende staalproducenten zijn homo- geen. In het algemeen hebben de afnemers geen voorkeur voor een bepaalde leverancier: de kwaliteit van de producten staat vast en de verschillende parameters. ) zijn eenvoudig te vergelijken. (leveringstermijn, vervoerskosten, (25) Artikel 60 van het EGKS-Verdrag verplicht staalon- dernemingen ertoe hun prijsschalen openbaar te maken. Zij moeten ten minste twee werkdagen voordat aan de Commissie worden toegezonden. Ook moeten de prijsschalen aan alle belangstellenden die hierom verzoeken, worden verstrekt. van toepassing worden, zij Aangezien voor de staalindustrie lange tijd kaderre- gelingen hebben bestaan, zijn tevens talrijke statis- tische gegevens beschikbaar. (9) PB L 116 van 6. 5. 1994, blz. 1. (10) Beschikking 94/6/EGKS van de Commissie van 21 december 1993 tot goedkeuring van gemeenschappelijke financi(cid:137)le voorzieningen met het oog op de uitvoering van programma’s voor de individuele stillegging van productiecapaciteit van de communautaire ijzer- en staalindustrie voor zware profielen, bandstaal en warmgewalst breedband alsmede kwartoplaat (PB L 6 van 8. 1. 1994, blz. 30). L 1/14 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 1. 98 2. De afzetmarkten van de staalindustrie ongeveer 24 miljoen ton verkocht werd als halffa- brikaten. (26) schroot Staal wordt vervaardigd uit ijzererts („ge(cid:139)ntegreerd productieproces” (11)) of uit („elektrisch productieproces” (12)). Ongeveer 70 % van de staal- productie in de Gemeenschap verloopt via het ge(cid:139)ntegreerde productieproces. Staal dat verkregen wordt na smelting van erts of schroot (halffabri- katen in de vorm van blokken, plakken, blooms en billets) is als zodanig niet bruikbaar en moet eerst gewalst worden om de definitieve vorm en de gewenste eigenschappen te krijgen. (27) Naar vorm kunnen twee grote groepen producten worden onderscheiden: en bekleed — platte producten in de vorm van plaat of rollen. Enkel warmgewalste producten kunnen nog worden koudgewalst (vertind, verzinkt). De meeste platte producten (behalve roestvrij stalen producten) worden vervaardigd via het ge(cid:139)ntegreerde productieproces. Platte producten worden gebruikt voor de vervaardi- ging van buizen, schepen, ketels, bouwproduc- ten, auto-onderdelen, verpakking enzovoort. — lange producten: wapeningsstaal, staven, profiel- liggers, profielstaal, walsdraad. Deze producten worden gebruikt voor de bouw, bout- en schroefwerk en draadtrekkerijen. (28) Naar samenstelling kan een onderscheid worden tussen ongelegeerd staal, roestvrij staal, gemaakt hittebestendig staal en andere staallegeringen. (29) De producten die genoemd worden in de vragen- lijsten waarop de aanmelding betrekking heeft, behoren wegens hun eigenschappen, het gebruik ervan en de installaties en kennis die voor de tot verschillende product- productie nodig zijn, markten. In totaal worden 23 productmarkten onderscheiden: halffabrikaten, twaalf markten voor platte producten en tien markten voor lange producten. a) Halffabrikaten (30) Ruwstaal wordt in blokken (staven, plakken, blooms, billets) gegoten, die vervolgens uitgewalst worden tussen twee rollen om hun dikte te vermin- deren en het staal zijn definitieve vorm te geven. De meeste producenten van afgewerkte producten produceren staal voor eigen gebruik, maar verkopen ook een deel als halffabrikaten. Zo werd in 1995 152 miljoen ton ruwstaal geproduceerd waarvan (11) Zware installaties (cokesfabricage, sinterinstallaties, hoog- ovens, converters), weinig flexibel in het gebruik, gemiddelde capaciteit minimaal 2 miljoen ton per jaar, hoge kosten voor aanvangsinvesteringen en onderhoud. (12) Beperkte investeringen (elektrische oven), zeer flexibel te ge- bruiken. In de Gemeenschap zijn er meer dan 125 onderne- mingen of groepen van ondernemingen die ruwstaal produceren. Er zijn dus vele aanbieders op de markt. b) Platte producten (31) Er zijn twaalf verschillende markten voor platte producten: Warmgewalste breedband en bandstaal van onge- legeerd staal: Deze producten kunnen als zodanig worden verkocht (ongeveer 40 % van de productie) of verwerkt worden tot koudgewalste platen die op hun beurt weer direct verkocht of bekleed kunnen worden. Er zijn in de Gemeenschap twaalf ondernemingen of groepen van ondernemingen die zelfstandig breedband produceren. Voor de verwerking tot koudgewalst staal of beklede staalplaat (60 % van de productie) bestaan in de Gemeenschap tien gemeenschappelijke ondernemingen. Zes hiervan zijn productieco(cid:148)peraties. Van de twaalf bovenge- noemde groepen zijn er maar zeven geheel onaf- hankelijk. Warmgewalste breedband van roestvrij staal: De Gemeenschap heeft maar zes producenten, waarvan de erste drie 70 % van de productie voor hun reke- ning nemen. Warmgewalste breedband van gelegeerd staal (roestvrij staal uitgezonderd): Er zijn tien produ- centen in de Gemeenschap. Meer dan de helft wordt geproduceerd door Duitse ondernemingen. Koudgewalst plaatstaal ongelegeerd: Door koud- walsen wordt het materiaal nog dunner en krijgt het bepaalde eigenschappen. Nadat het warmge- walste tweederde bekleed. Koudgewalste staalplaat is 25 % duurder dan warmgewalste breedband. Van de dertien producenten zijn er maar zeven volledig onafhan- kelijk. is koudgewalst, wordt staal Koudgewalst plaatstaal van roestvrij staal: Er zijn maar zes producenten in de Gemeenschap, waarvan de eerste drie goed zijn voor 70 % van de productie. Koudgewalste staalplaat van gelegeerd staal (roestvrij staal uitgezonderd): In de Gemeenschap bestaat een tiental producenten. De Duitse onder- nemingen nemen 37 % van de communautaire productie voor hun rekening. 3. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 1/15 Bekleed plaatstaal (behalve verpakkingsstaal en vertinde plaat): Van niet-vertind plaatstaal wordt meer dan 90 % gegalvaniseerd. Meer dan de helft van het koudgewalste staal wordt niet met tin bekleed, maar met een ander metaal (door onder- dompeling toegegevoegde elektrolyse). De waarde bedraagt ongeveer 40 %. of Er zijn twaalf producenten in de Gemeenschap en tien gemeenschappelijke ondernemingen, waar- onder zes productieco(cid:148)peraties (dit wil zeggen zonder commerci(cid:137)le doeleinden). Slechts vijf van de twaalf producenten zijn volledig onafhankelijk. Verpakkingsstaal (of vertinde plaat): Koudgewalst staal wordt vertind verkocht, dit wil zeggen ter bescherming tegen roest met een laag tin bekleed. De toegevoegde waarde van deze operatie ligt rond de 60 %. Er zijn in de Gemeenschap acht producenten. De eerste twee nemen 45 % van de productie voor hun rekening. Kwartoplaat en strips van ongelegeerd staal: Dit is dikke staalplaat die niet opgerold is. Er zijn in de Gemeenschap 20 ondernemingen of groepen van ondernemingen. De eerst drie zijn goed voor 44 % van de productie. Kwartoplaat en strips van roestvrij staal: Er zijn in de Gemeenschap maar vijf ondernemingen of groepen van ondernemingen, waarvan de eerst twee 60 % van de productie vertegenwoordigen. Kwartoplaat van gelegeerd staal (roestvrij staal uitgezonderd): Er zijn nog geen vijftien onderne- mingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. De helft van de productie komt van Duitse ondernemingen. De Duitse ondernemingen leveren 25 % van de productie. Wapeningsstaal: Er zijn meer dan 50 onderne- mingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. De eerste vier leveren 40 % van de productie. Handelsstaafstaal niet-gelegeerd: Er zijn meer dan 80 ondernemingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. De eerste vijf leveren 40 % van de productie. Handelsstaafstaal van roestvrij staal: Er zijn ongeveer 15 ondernemingen of groepen van onder- nemingen in de Gemeenschap. Handelsstaafstaal gelegeerd (roestvrij staal uitge- zonderd): Bij gebrek aan nauwkeurige gegevens mag worden aangenomen dat de producenten van handelsstaafstaal zowel gelegeerd als niet-gelegeerd staal produceren. Spoorwegmateriaal: Er zijn ongeveer tien onderne- mingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. De eerste drie leveren meer dan de helft van de productie. Damwandplanken: Er zijn slechts vier onderne- mingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. De verschillende markten voor lange producten vertonen dus grote structurele verschillen. Sommige markten zijn zeer geconcentreerd (damwandplan- ken, veel spoorwegmateriaal), heterogener (wapeningsstaal, handelsstaafstaal, wals- draad). balken, andere Magneetplaat: Er zijn acht ondernemingen in de Gemeenschap. De eerste twee leveren 60 % van de productie. (33) Alle markten voor platte producten worden dus gekenmerkt door een hoge concentratiegraad. c) Lange producten (32) Er zijn tien verschillende markten voor producten. lange E. DE GEOGRAFISCHE MARKT In tal van beschikkingen op grond van artikel 66 van het EGKS-Verdrag wordt de gemeenschappe- lijke markt als referentiemarkt voor de verschil- lende producten van de staalindustrie beschouwd, omdat het handelsverkeer binnen de Gemeenschap niet aan beperkingen is onderworpen en 30 % van de totale afzet van de communautaire staalprodu- centen in de Gemeenschap plaatsvindt. Profielbalken en ondersteuningen in mijngangen: Er zijn 20 ondernemingen in de Gemeenschap. De eerste vier leveren meer dan 65 % van de produc- tie. Walsdraad van ongelegeerd staal: Er zijn 40 ondernemingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. De eerste vier leveren meer dan 40 % van de productie. Walsdraad van roestvrij staal: Er zijn acht produ- centen in de Gemeenschap. Walsdraad van gelegeerd staal (roestvrij staal uitgezonderd): Er zijn 30 ondernemingen of groepen van ondernemingen in de Gemeenschap. (34) Deze redenering moet nader worden toegelicht. Het is namelijk zo dat de meeste communautaire landen niet alle staalproducten produceren en dat de binnenlandse markt niet altijd groot genoeg is om de nationale productie af te zetten. Daardoor komt men op een cijfer van 30 %. Bovendien blijkt dat, wanneer er een nationale producent is, deze goed is voor meer dan de helft van de leveringen door communautaire producenten (13) en dat de marktaandelen van de overige producenten vrij stabiel blijven. (13) Dit geldt vooral voor platte producten, speciaal staal en som- mige lange producten (damplanken, spoorwegmateriaal en ondersteuningen voor mijngangen). L 1/16 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 1. 98 F. MARKTPOSITIE VAN DE DUITSE ONDERNEMINGEN VERGELEKEN MET DIE VAN DE ANDERE ONDERNEMINGEN VAN DE GEMEENSCHAP (35) Afzet van Duitse ondernemingen: Aandeel van de Duitse ondernemingen in de totale afzet van communautaire ondernemingen in de Gemeenschap in 1995 (%) Niet-gelegeerd staal Roestvrij staal Gelegeerd staal (behalve roestvrij) Breedbandstaal Koudgewalst plaatstaal Bekleed staal Verpakkingsstaal Kwartoplaat Magneetplaat Balken Walsdraad Handelsstaafstaal Wapeningsstaal Damwandplanken Spoorwegmateriaal Totaal 25 26 28 19 25 36 26 31 10 11 40 25 24 18 24 — — 24 — — 11 17 — — — 21 51 37 21 — 51 38 52 25 25 — — — 38 Aandeel van de Duitse ondernemingen in de afzet van de communautaire ondernemingen in Duitsland in 1995 (%) Niet-gelegeerd staal Roestvrij staal Gelegeerd staal (behalve roestvrij) Breedbandstaal Koudgewalst plaatstaal Bekleed staal Verpakkingsstaal Kwartoplaat Magneetplaat Balken Walsdraad Handelsstaafstaal Wapeningsstaal Damwandplanken Spoorwegmateriaal Totaal 76 67 68 71 66 93 57 77 38 60 73 76 67 44 55 — — 46 — — 46 52 — — — 52 84 57 38 — 89 84 72 67 66 — — — 76 3. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 1/17 G. VERVLECHTING MET ONDERNEMINGEN IN ANDERE LIDSTATEN (36) Bovendien mag niet worden vergeten dat sommige Duitse ondernemingen deel uitmaken van commu- nautaire groepen van staalondernemingen: — British Steel (UK) heeft zeggenschap over Manstaedtwerke; — Usinor (Frankrijk) bezit 48,75 % van het kapi- taal van DH; — Cockerill-Sambre (Belgi(cid:137)) heeft zeggenschap over EKO Stahl; (39) Zoals de Commissie reeds in de zaak UK Trac- tors (14) heeft bepaald, kunnen afspraken over de uitwisseling van gevoelige, recente en ge(cid:139)ndividuali- seerde gegevens op een markt met een hoge concentratiegraad en met belangrijke toegangsbe- lemmeringen leiden tot beperking van de mede- dinging tussen de deelnemende bedrijven, daar de markt zo doorzichtig wordt, dat iedere concurren- tiehandeling van een van de marktdeelnemers onmiddellijk wordt waargenomen door de concur- renten, die vervolgens doelgericht kunnen reageren. Door de uitwisseling van gegevens verdwijnt de nog bestaande mededinging op de markt. Dit betekent dat ondernemingen weinig profijt zullen hebben van eventuele acties en waarschijnlijk zullen afzien van uitbreiding van hun marktaandeel. — Arbed (Luxemburg) heeft zeggenschap over Stahlwerke Bremen, Stahlwerke Th(cid:129)ringen en Bregal; (40) — Riva (Itali(cid:137)) heeft zeggenschap over Hennings- dorf en Brandenburger; — Feralpi Riesa; (Itali(cid:137)) heeft zeggenschap over ESF — Rautaruukki (Finland) heeft samen met Arbed zeggenschap over Bregal. (37) Op dezelfde wijze hebben ook Duitse onderne- mingen zeggenschap over ondernemingen in andere lidstaten: Krupp en Thyssen in Itali(cid:137) (AST) en Thyssen in Spanje (Galmed). tussen de Bovengenoemd standpunt werd bevestigd door het Gerecht van eerste aanleg, dat op 27 oktober 1994 in de zaak UK Tractors (15) oordeelde dat het zeer regelmatig uitwisselen van nauwkeurige gegevens over geregistreerde voertuigen en de plaats waar zij voornaamste geregistreerd worden, aanbieders op een sterk geconcentreerde oligopolis- tische markt, waar de mededinging dus toch al sterk beperkt is en gegevens zonder moeite kunnen worden uitgewisseld, de nog bestaande mededin- ging tussen de marktdeelnemers aanzienlijk kan be(cid:139)nvloeden. Wanneer namelijk steeds weer gege- vens worden verstrekt over de toestand op de markt, zijn alle marktdeelnemers voortdurend op de hoogte van de marktpositie en de marketingstra- tegie(cid:137)n van hun concurrenten. II. BEOORDELING A. ARTIKEL 65, LID 1 1. Algemeen (38) Artikel 65, lid 1, van het EGKS-Verdrag luidt als volgt: „Verboden zijn: alle overeenkomsten tussen ondernemingen, alle besluiten van verenigingen van ondernemingen en alle onderling samenhan- gende gedragingen, welke er direct of indirect toe zouden kunnen leiden om op de gemeenschappe- lijke markt de normale werking van de mededin- ging te beletten, te beperken of te vervalsen en in het bijzonder: a) de prijzen vast te leggen of te bepalen; b) de productie, de technische ontwikkeling of de investeringen te beperken of te beheersen; c) de markten, producten, afnemers of voorzie- ningsbronnen te verdelen. ”. (41) Hoewel dit oordeel gebaseerd is op artikel 85 van is het ook van toepassing op het EG-Verdrag, artikel 65 van het EGKS-Verdrag, aangezien de twee Verdragen volgens een arrest van het Hof van 18 mei 1962 (16) op dezelfde gedachten berusten. Zo worden de verboden van de artikelen 65, lid 1, lid 1, van het van het EGKS-Verdrag en 85, EG-Verdrag wanneer het gaat om de uitwisseling van informatie tussen ondernemingen, door de Commissie meestal op dezelfde wijze uitgelegd. De Commissie maakt in haar „Bekendmaking inzake overeenkomsten, besluiten en onderling afgestemde feitelijke gedragingen betreffende samenwerking tussen ondernemingen” (17), dan ook geen verschil tussen samenwerking op grond van het ene of het andere verdrag. (14) Beschikking 92/157/EEG van de Commissie inzake een pro- cedure op grond van artikel 85 van het EEG-Verdrag — UK Agricultural Tractor Registration Exchange (PB L 68 van 13. 3. 1992, blz. 19). (15) Arresten van 27 oktober 1994 in de zaken T-34/92, Fiatagri en New Holland Ford (Jurispr. 1994, blz. II-905, r. o. 91) en T-35/92, John Deere (Jurispr. 1994, blz. II-957, r. o. 51). (16) Arrest van 18 mei 1962, zaak 13/60, Verkoopkantoren voor kolen van het Ruhr-bekken „Geitling” (Jurispr. 1962, blz. 171). (17) Bekendmaking inzake overeenkomsten, besluiten en onder- ling afgestemde feitelijke gedragingen betreffende samenwer- king tussen ondernemingen (PB C 75 van 29. 7. 1968, blz. 3, gerectificeerd in PB C 84 van 28. 8. 1968, blz. 14). L 1/18 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 1. 98 2. Restricties die het gevolg zijn van de aange- melde overeenkomst worden beschouwd als markten met een hoge concentratiegraad. (42) De ondernemingen hebben besloten de EGKS- vragenlijsten 2-71, 2-72, 2-73 en 2-74 (zie voetnoot 5) uit te wisselen. Aangezien de laatste twee en de eerste rechtstreeks verband met elkaar houden, moeten zij samen worden onderzocht. a) Vragenlijsten 2-71, 2-73 en 2-74 (43) (44) Vragenlijst 2-71 bevat gegevens over leveringen naar product en naar land van bestemming. Het betreft individuele, recente, maandelijkse gegevens. is gevoelige en vertrouwelijke informatie, Dit omdat hiermee de marktpositie van de verschil- lende ondernemingen kan worden vastgesteld. Samen met de vragenlijsten 2-73 en 2-74 geeft deze lijst uitsluitsel over de bedrijfsstrategie van iedere onderneming in iedere lidstaat voor de verschil- lende producten (45 soorten producten en acht kwaliteiten). Dit geldt met name voor de Duitse markt (28 verschillende categorie(cid:137)n afnemers). Voor de beoordeling van de aangemelde overeen- komst zijn de concentratiegraad van de betreffende markt en de kenmerken ervan doorslaggevend. In is immers duidelijk de rechtspraak (zie boven) bepaald, dat mededingingsbeperkingen ontstaan, omdat uitwisseling van informatie op een oligopo- listische markt de doorzichtigheid zodanig doet liever van toenemen, dat de marktdeelnemers concurrentie afzien. (45) Op alle markten voor platte producten en voor spoorwegmateriaal en balken, damwandplanken, walsdraad van roestvrij staal bestaat een hoge concentratiegraad. Bij de beoordeling van de concentratiegraad moeten verschillende criteria in aanmerking worden genomen, zoals het aantal op de markt aanwezige producenten, het bestaan van structurele banden tussen ondernemingen, de gecu- muleerde marktaandelen van de voornaamste ondernemingen en de markttoetredingsdrempels. Voor platte producten, balken, damwandplanken, spoorwegmateriaal en walsdraad van roestvrij staal bestaan in de Gemeenschap niet meer dan 20 producenten (zie boven). Bovendien nemen in al deze gevallen de vier eerste producenten meer dan de helft van de productie voor hun rekening. Daar- naast zijn de toetredingsdrempels buitengewoon hoog wegens het kapitaalintensieve karakter van de sector. Er bestaan talrijke structurele banden tussen groepen van staalondernemingen. Zo zijn bijvoor- beeld maar zeven van de twaalf producenten van warmgewalst breedbandstaal en maar vijf van de twaalf producenten van bekleed staal volledig onaf- hankelijk (zie boven). Deze markten moeten dus leiden. Wanneer (46) Op deze markten met een hoge concentratiegraad kan de aangemelde overeenkomst over de uitwisse- ling van informatie tot beperking van de mede- dinging concurrenten elkaar maandelijks informeren over hun leveringen van diverse producten in de verschillende lidstaten en over hun marktaandeel op de eigen markt, zal het animo om naar uitbreiding van het marktaandeel te streven, afnemen. De concurrenten kunnen name- lijk precies vaststellen, wie tracht zijn marktaandeel te vergroten, en vervolgens „represaillemaatregelen” nemen. Dit betekent dat de aangemelde overeen- komst ertoe kan leiden, dat ondernemingen afzien van elementair concurrentiegedrag, namelijk het streven naar uitbreiding van het marktaandeel. De periode waarin een onderneming profijt kan trekken van een concurrerende handeling wordt sterk beperkt, omdat met grote regelmaat recente gegevens worden uitgewisseld. De aangemelde overeenkomst betreft een vrij gesloten markt die gekenmerkt wordt door een nagenoeg stabiele handelsstroom tussen de lidstaten, een sterke homogeniteit van producten en een chronische overcapaciteit en zal dus ook de nog overblijvende mededinging doen verdwijnen. Het is daarom zeer waarschijnlijk dat de overeenkomst zal leiden tot bevriezing van de marktaandelen van de concurren- ten. (47) De ondernemingen die deelnemen aan de overeen- komst, vertegenwoordigen ongeveer (cid:130)(cid:130)n vierde van de leveringen in de Gemeenschap. Aangenomen mag worden, dat de mededinging aanzienlijk zal worden beperkt door de aangemelde uitwisseling van informatie. Dit geldt in sterkere mate voor de Duitse markt, waar de betrokken ondernemingen 50 % tot 75 % van de leveringen binnen de Gemeenschap voor hun rekening nemen. (48) Bovendien bestaat voor enkele van deze producten (balken, magneetstaal, verpakkingsstaal, de meeste roestvrijstalen producten) slechts (cid:130)(cid:130)n deelnemende producent. Aangezien deze onderneming haar gegevens doorgeeft aan ondernemingen die niet op dezelfde productmarkt opereren, ontstaan niet onmiddellijk mededingingsbeperkingen. Sommige van deze ondernemingen worden echter beheerst door ondernemingen die wel rechtstreekse concur- renten zijn en het is dus niet uitgesloten dat deze bijzonder gevoelige gegevens toch de concurrentie bereiken. Om bovengenoemde redenen is de Commissie van mening dat de uitwisseling van de vragenlijsten 2-71, 2-73 en 2-74 mededingingsbeperkingen tot gevolg heeft voor de volgende producten: 3. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 1/19 Product Vragenlijst 2-71, kolom nr. Vragenlijst 2-73, kolom nr. Vragenlijst 2-74, kolom nr. Warmgewalste breedband en bandstaal 311 t/m 336 311 t/m 336 8320, 8330 Koudgewalst plaatstaal 411, 416 411, 416 8410 Bekleed plaatstaal 451 t/m 457 451 t/m 457 Verpakkingsstaal 430, 440 430, 440 Kwartoplaat Magneetplaat Profielbalken Walsdraad van roestvrij staal 341 t/m 350 341 t/m 350 8340 421 t/m 427 420 540 t/m 559 540, 550 1550, 8550 1510, 2510, 3510, 4510, 5510, 6510, 7510 en 8510 Spoorwegmateriaal Damwandplanken 570 560 570 560 (49) Op andere productmarkten zijn vele producenten aanwezig. In die gevallen is het restrictieve effect van de informatie-uitwisseling veel minder sterk. Daarom heeft de Commissie geen bezwaar tegen informatie-uitwisseling over de volgende producten: halffabrikaten, handelsstaal, wapeningsstaal, wals- draad (met uitzondering van walsdraad van roestvrij staal). b) Vragenlijst 2-72 (50) De Commissie heeft geen bezwaar tegen de uitwis- seling van deze vragenlijsten. 3. Argumenten van de partijen (51) De partijen hebben ter rechtvaardiging van hun aanmelding (cid:130)(cid:130)n juridische en twee economische studies bijgevoegd. De voornaamste argumenten van deze studies staan hieronder vermeld: Actualiteit van de gegevens (52) In hun aanmelding merken de partijen op dat uitsluitend gegevens worden uitgewisseld over hoeveelheden en niet over prijzen of omzet. De uitgewisselde gegevens hebben betrekking op hetgeen op de markt heeft plaatsgevonden en niet op toekomstige handelingen. hand van vorige acties. Waarneming van het gedrag van de concurrenten en van hun eerdere resultaten leiden tot de restrictieve gevolgen van de overeen- komst als hierboven beschreven. Naarmate de informatie over de verkochte hoeveelheden en de marktaandelen nauwkeuriger en recenter is, wordt het toekomstige gedrag van de marktdeelnemers hierdoor sterker be(cid:139)nvloed. Dit neemt niet weg, dat informatie over eerdere acties na een bepaalde tijd alleen nog maar als refe- rentie dient en geen werkelijke invloed meer heeft op het gedrag van concurrenten (18). Hebben de uitgewisselde gegevens betrekking op een voorbije periode, dan moeten zij als recent beschouwd worden, wanneer deze periode minder dan een jaar bedraagt (hier een maand). Bewijs van de restrictieve werking (53) De ondernemingen die de overeenkomst hebben aangemeld, merken op dat de uitwisseling van gegevens niet onder artikel 65, lid 1, van het EGKS-Verdrag valt, omdat zij geen concurrentiebe- perking tot doel of tot gevolg heeft. Maar op een markt met een stabiele vraag, zoals hier het geval is, kunnen toekomstige acties van concurrenten grotendeels voorspeld worden aan de (18) Zo oordeelde de Commissie in de zaak UK Tractors dat een jaarlijkse uitwisseling van gegevens over de afzet van de ver- schillende concurrenten in het afgelopen jaar geen wezenlijke invloed heeft op de mededinging (bovengenoemde beschik- king, overweging 50). L 1/20 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 1. 98 De Commissie is echter van mening dat niet alleen naar de onmiddellijke en zichtbare gevolgen moet worden gekeken, maar ook naar de potenti(cid:137)le consequenties en naar het feit dat een structuur geschapen wordt die het mogelijk maakt deze gege- vens wel te gebruiken voor doeleinden die de mededinging nadelig be(cid:139)nvloeden. Artikel 65, lid 1, heeft ten doel een effici(cid:137)nte mededingingsstructuur te handhaven en daarom vallen hieronder ook effecten die potentieel nadelig zijn voor de mede- dinging. Dit geldt met name voor een sterk gecon- centreerde markt, waar uitwisseling van inlich- tingen de marktdoorzichtigheid zodanig vergroot, dat zelfs geen verborgen concurrentie meer moge- lijk is. De omstandigheid dat de Commissie niet in staat is op dit moment aan te tonen dat de mede- dinging daadwerkelijk wordt belemmerd, heeft geen invloed op de beslechting van het geschil, omdat artikel 65, lid 1, niet alleen daadwerkelijke, maar ook zuiver potenti(cid:137)le mededingingsbelemme- ringen verbiedt, mits zij voldoende merkbaar zijn. Het arrest in de zaak UK Tractors (54) De partijen zijn van mening dat het arrest van het Gerecht van eerste aanleg de Commissie gedeelte- lijk in het ongelijk heeft gesteld. Volgens het juridische betoog dat bij de aanmel- ding is gevoegd, heeft het Gerecht van eerste aanleg de Commissie in de zaak UK Tractors slechts gedeeltelijk in het gelijk gesteld, omdat het bepaald heeft dat bij de uitwisseling van gegevens slechts sprake is van schending van artikel 85, lid 1, wanneer deze plaatsvindt op een markt met een sterke concentratie waarop toch al weinig mede- dinging bestaat. De Commissie deelt deze uitlegging niet. Het Gerecht van eerste aanleg heeft in deze zaak geoor- deeld (19), dat het met korte tussenpozen uitwisselen van nauwkeurige gegevens over de registratie en de kenmerken van voertuigen alsmede over de plaats van registratie tussen de voornaamste aanbieders op een sterk geconcentreerde oligopolistische markt zoals de markt in kwestie, waar de concurrentie dus al zeer beperkt en de uitwisseling van informatie sterk vereenvoudigd is, de nog bestaande concur- rentie tussen de marktdeelnemers merkbaar kan be(cid:139)nvloeden. In dit geval is de be(cid:139)nvloeding van de concurrentie dus niet beschouwd als een aanvullende voorwaarde voor de toepassing van artikel 85, lid 1, maar als een logisch gevolg van het oligopolistische karakter van de markt in kwestie. Bestaande concurrentie op de markt (55) Ter staving van bovengenoemde bewering hebben de partijen de Commissie een studie voorgelegd, waaruit moet blijken dat op de staalmarkt een levendige concurrentie bestaat. (56) In de studie wordt geen verschil gemaakt tussen de verschillende productmarkten, hoewel het om zeer uiteenlopende markten gaat (concentratiegraad op de markt, benutting van de productiecapaciteit, ontwikkeling van de prijzen, markttoetredings- drempels met name wegens ongelijke vaste kosten, vervoerskosten. ). Gezien de betekenis van deze verschillende elementen voor de beoordeling van het restrictieve effect van de aangemelde overeen- komst, is deze studie dus niet echt relevant. Uitwisseling van informatie over de omzet andere sectoren in (57) De partijen hebben ter ondersteuning van hun aanmelding een studie bijgelegd waaruit moet blijken dat het bestaan van recente en ge(cid:139)ndividu- sector aliseerde consumptiegoederen de concurrentie en dat dit dus ook voor de aange- melde overeenkomst geldt. in bevorderlijk gegevens de is voor (58) Dit argument moet om twee redenen worden afge- wezen. In de eerste plaats gaat het in bovenge- noemd geval niet om overeenkomsten over de uitwisseling van informatie tussen concurrenten waarmee artikel 65 van het EGKS-Verdrag of artikel 85 van het EG-Verdrag wordt geschonden. Het gaat hier om studies van gespecialiseerde insti- tuten, die enqu(cid:136)tes houden in verkooppunten. In de tweede plaats worden deze gegevens door de enqu(cid:136)tebureaus en niet uitgewisseld tussen concurrenten. Hoe nauwkeurig dergelijke enqu(cid:136)tes ook mogen zijn, het gaat hier om dienst- verlening door derden en niet om overeenkomsten die eventueel onder artikel 65 van het EGKS- Verdrag vallen. verkocht 4. Toepasselijkheid van artikel 65, lid 1 (59) De Commissie heeft in haar mededeling van 31 december 1994 betreffende het intrekken van de driemaandelijkse richtsnoeren inzake de productie en de levering van staalproducten (20) de onderne- mingen en de organisaties eraan herinnerd, dat het hun krachtens artikel 65, lid 1, van het EGKS- Verdrag verboden is de tot dusverre door de Commissie ingevoerde beveiligingsmaatregelen te vervangen informatie- uitwisselingssysteem van dezelfde of vergelijkbare aard. particulier door een (60) De uitwisseling van de vragenlijsten 2-71 en 2-73 is in strijd met artikel 65, lid 1, omdat het gaat om gegevens betreffende leveringen en marktaandelen op de markten voor platte producten, profielbalken, damwandplanken en spoorwegmateriaal. (19) Zie voetnoot 15. (20) PB C 379 van 31. 12. 1994, blz. 36. 3. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 1/21 (61) De uitwisseling van vragenlijst 2-74 is in strijd met artikel 65, lid 1, voor bovengenoemde producten en voor walsdraad. waarden voor ontheffing krachtens artikel 65, lid 2, van het EGKS-Verdrag. B. NIET-TOEPASSELIJKHEID VAN ARTIKEL 65, LID 2 (62) Daar het bij de aangemelde overeenkomst noch om een specialisatieovereenkomst noch om een over- eenkomst aankoop of verkoop gaat, kan geen vrijstelling worden verleend op grond van artikel 65, lid 2. tot gemeenschappelijke C. TOEPASSELIJKHEID VAN ARTIKEL 65, LID 5 (63) De Commissie kan krachtens artikel 65, lid 5, boeten en dwangsommen opleggen aan onderne- mingen die een van rechtswege nietige overeen- komt hebben gesloten, een van rechtswege nietig besluit of een overeenkomst hebben toegepast of gepoogd toe te passen of die zich aan gedragingen schuldig maken welke in strijd zijn met de bepa- lingen van lid 1. (64) In het onderhavige geval beweren de partijen dat zij de aangemelde overeenkomst naar aanleiding van de schriftelijke waarschuwing van de Commissie van 8 juli 1996 niet hebben toegepast. De Commissie hoeft dus geen boeten op te leggen, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 De op 28 mei 1996 aangemelde overeenkomst over de uitwisseling van informatie vormt een inbreuk op artikel 65 van het EGKS-Verdrag, voorzover deze overeenkomst betrekking heeft op de uitwisseling van de vragenlijsten 2-71, 2-73 en 2-74 betreffende platte producten, profiel- balken, damwandstaal, spoorwegmateriaal en walsdraad van roestvrij staal. Artikel 2 De op 28 mei 1996 aangemelde overeenkomst over de uitwisseling van informatie voldoet niet aan de voor- Artikel 3 De „Wirtschaftsvereinigung Stahl” en de 16 onderne- mingen die de overeenkomst hebben aangemeld, zien af van de aangemelde uitwisseling van informatie. Artikel 4 Deze beschikking is gericht tot: Wirtschaftsvereinigung Stahl Breitestraße 69 D-40213 D(cid:129)sseldorf AG der Dillinger H(cid:129)ttenwerke Postfach 1580 D-66748 Dillingen EKO Stahl GmbH Werkstraße 1 D-15890 Eisenh(cid:129)ttenstadt Krupp Hoesch Stahl AG Eberhardstraße 12 D-44145 Dortmund Krupp Thyssen Nirosta GmbH Alleestraße 165 D-44793 Bochum Preussag Stahl AG Eisenh(cid:129)ttenstraße 99 D-38239 Salzgitter Stahlwerke Bremen GmbH Auf den Delben 35 D-28237 Bremen Thyssen Stahl AG Kaiser-Wilhelm-Straße 100 D-47166 Duisburg. Gedaan te Brussel, 26 november 1997. Voor de Commissie Karel VAN MIERT Lid van de Commissie


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3783/97 af Carlos PIMENTA til Kommissionen. EU-finansiering af afprøvning af fælder til human fældefangst

eurovoc_concepts:
EU financing
animal experimentation
animal welfare
international standard
protection of animals
research programme
rodent

text: 17. 7. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 223/21 (98/C 223/21) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3765/97 af Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. november 1997) Om: Vilk(cid:229)rene for den jordsk(cid:230)lvsramte befolkning i Italien Vil Kommissionen › under henvisning til tragedien som fłlge af de vedvarende jordrystelser i Midtitalien og de, i łvrigt utilstr(cid:230)kkelige, bevillinger, som Den Europ(cid:230)iske Union har givet tilsagn om › oplyse, hvorn(cid:229)r disse bevillinger vil blive stillet til r(cid:229)dighed, og om den vil undersłge, hvem der skal till(cid:230)gges skylden for forsinkelserne med at klargłre pr(cid:230)fabrikerede huse til de jordsk(cid:230)lvsramte, som endnu ikke har tag over hovedet, under overholdelse af de menneskerettigheder, som Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab s(cid:229) ofte henviser til? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. januar 1998) Kommissionen łnsker hermed at gentage sin medfłlelse med ofrene for de jordsk(cid:230)lv, der i efter(cid:229)ret 1997 med s(cid:229) stor kraft ramte det centrale Italien. Kommissionen er bevidst om det us(cid:230)dvanlige omfang af de skader, der er sket i de p(cid:229)g(cid:230)ldende egne og de omfattende łkonomiske behov, som denne katastrofe har skabt. Hvad ang(cid:229)r F(cid:230)llesskabets nłdhj(cid:230)lp til befolkningen i de katastroferamte omr(cid:229)der, łnsker Kommissionen at głre det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at budgettet for 1997 ikke indeholder tilstr(cid:230)kkelige midler til, at der over den relevante budgetpost (B4-3400) kan tr(cid:230)ffes foranstaltninger til fordel for katastroferamte europ(cid:230)iske medbor- gere samt, at budgettet for 1998, hvis det kommer til at fremtr(cid:230)de som i budgetbehandlingsfasen, ikke mere vil indeholde mulighed for at gennemfłre denne form for operationer, der tager sigte p(cid:229) hurtigst muligt at komme de virkeligt nłdlidende til hj(cid:230)lp. Hvad ang(cid:229)r strukturstłtteforanstaltninger har Kommissionen allerede over for de italienske myndigheder bekr(cid:230)ftet, at den fuldt ud er indstillet p(cid:229) inden for partnerskabsrammerne at p(cid:229)begynde de nłdvendige formaliteter med henblik p(cid:229) at udvide enhedsprogrammeringsdokumenterne for m(cid:229)l 5b for disse omr(cid:229)der til at omfatte s(cid:230)rforanstaltninger til genopbygning. (98/C 223/22) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3783/97 af Carlos Pimenta (PPE) til Kommissionen (26. november 1997) Om: EU-finansiering af afprłvning af f(cid:230)lder til human f(cid:230)ldefangst I henhold til bilag I, del IV, i forslag til aftale mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, Canada og Den Russiske Fłderation om internationale standarder for human f(cid:230)ldefangst (97/C 207/11) (1) skal Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab gennemfłre et specifikt forskningsprogram med henblik p(cid:229) »at forbedre det videnskabelige grundlag for vurdering af fangne dyrs velf(cid:230)rd«. Det foresl(cid:229)ede EF-forskningsprogram vedrłrer bisamrotten (Ondatra zibethicus) og skal gennemfłres inden for en tidsfrist p(cid:229) tre (cid:229)r. Kan Kommissionen oplyse, hvilken budgetpost denne forskning skal finansieres over, bekr(cid:230)fte, at denne forskning vil blive gennemfłrt i nłje overensstemmelse med kravene i direktiv 86/609/E(cid:216)F (2), oplyse det sandsynlig tidspunkt for p(cid:229)begyndelsen af denne forskning samt głre rede for den nłjagtige karakter af forskningen og antallet af dyr, der skal anvendes? (1) EFT C 207 af 8. 7. 1997, s. 14. (2) EFT L 358 af 18. 12. 1986, s. 1


title: QUESTION ECRITE no 3800/97 de Gianni TAMINO à la Commission. Utilisation de fusils laser dans les villes d'Europe pour le "contrôle" de la faune sauvage

eurovoc_concepts:
Europe
application of EU law
civil defence
laser weapon
protection of animal life
public health
town


title: REGLAMENTO (CE) N° 2336/97 DE LA COMISIÓN de 26 de noviembre de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2339/97 DA COMISSÃO de 26 de Novembro de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2336/97, annettu 26 päivänä marraskuuta 1997, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2343/97 DELLA COMMISSIONE del 26 novembre 1997 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione di olio d'oliva

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3783/97 do Deputado Carlos PIMENTA à Comissão. Financiamento da UE de ensaios de métodos de armadilhagem sem crueldade

text: 17. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 223/21 (98/C 223/21) PERGUNTA ESCRITA E-3765/97 apresentada por Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) e Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (21 de Novembro de 1997) Objecto: Situa(cid:231)a(cid:152)o das vitimas do tremor de terra Considerando a trage·dia provocada pelos prolongados tremores de terra no centro da Ita·lia e a dota(cid:231)a(cid:152)o, insuficiente, prometida pela Unia(cid:152)o Europeia, podera· a Comissa(cid:152)o informar quando e· que essas dota(cid:231)o(cid:152)es podera(cid:152)o ser utilizadas e quem deve ser responsabilizado pelo atraso registado no fornecimento de casas pre·-fabricadas para as vitimas do tremor de terra que esta(cid:152)o ainda desalojadas, de modo a que sejam respeitados os direitos do Homem a que a Europa comunita·ria tantas vezes faz refere(cid:136)ncia? Resposta dada por Jacques Santer em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Janeiro de 1998) A Comissa(cid:152)o reitera a sua simpatia pelas v(cid:14)·timas dos tremores de terra que devastaram o Centro de Ita·lia, no Outono de 1997. A Comissa(cid:152)o esta· ciente da excepcional envergadura dos preju(cid:14)·zos sofridos pelos cidada(cid:152)os europeus dessas regio(cid:152)es, bem como das imensas necessidades financeiras decorrentes de tal trage·dia. No que diz respeito a‘ ajuda de emerge(cid:136)ncia comunita·ria a favor das popula(cid:231)o(cid:152)es da Comunidade v(cid:14)·timas de cata·strofes, a Comissa(cid:152)o recorda aos Senhores Deputados que o Or(cid:231)amento de 1997 na(cid:152)o dota a rubrica or(cid:231)amental correspondente (B4-3400) das verbas suscept(cid:14)·veis de permitir a realiza(cid:231)a(cid:152)o de uma ac(cid:231)a(cid:152)o de solidariedade para com os cidada(cid:152)os europeus afectados e que, na fase actual do processo or(cid:231)amental, essa forma de ac(cid:231)a(cid:152)o destinada a prestar rapidamente aux(cid:14)·lio a‘s v(cid:14)·timas mais afectadas foi eliminada do Or(cid:231)amento para 1998. Em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘s ajudas de cara·cter estrutural, a Comissa(cid:152)o ja· confirmou a‘s autoridades italianas a sua plena disponibilidade para encetar, no quadro da parceria, as dilige(cid:136)ncias necessa·rias com vista a refor(cid:231)ar os documentos u·nicos de programa(cid:231)a(cid:152)o do objectivo 5b dessas regio(cid:152)es com ac(cid:231)o(cid:152)es espec(cid:14)·ficas consagradas a‘ reconstru(cid:231)a(cid:152)o. (98/C 223/22) PERGUNTA ESCRITA E-3783/97 apresentada por Carlos Pimenta (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Novembro de 1997) Objecto: Financiamento da UE de ensaios de me·todos de armadilhagem sem crueldade Nos termos do Anexo I, Parte IV, do proposto Acordo sobre normas internacionais de armadilhagem sem crueldade entre a Comunidade Europeia, o Canada· e a Federa(cid:231)a(cid:152)o Russa (97/C 207/11) (1), a Comunidade Europeia compromete-se a realizar um programa de investiga(cid:231)a(cid:152)o espec(cid:14)·fica destinado a melhorar os conhecimentos cient(cid:14)·ficos no dom(cid:14)·nio da avalia(cid:231)a(cid:152)o do bem-estar dos animais capturados com armadilhas. Este programa de investiga(cid:231)a(cid:152)o da CE diz respeito ao rato almiscarado (Ondatra zibethicus) e sera· realizado ao longo de um per(cid:14)·odo de tre(cid:136)s anos. Pode a Comissa(cid:152)o indicar a rubrica or(cid:231)amental no a(cid:136)mbito da qual esta investiga(cid:231)a(cid:152)o sera· financiada, confirmar que essa investiga(cid:231)a(cid:152)o sera· estritamente conforme com os requisitos da Directiva 86/609/CEE (2), indicar a data prova·vel do in(cid:14)·cio dessa investiga(cid:231)a(cid:152)o e esclarecer a natureza exacta da investiga(cid:231)a(cid:152)o a realizar e o nu·mero de animais a utilizar? (1) (2) JO C 207 de 8. 7. 1997, p. 14. JO L 358 de 18. 12. 1986, p. 1


title: QUESTION ECRITE no 3786/97 de John IVERSEN à la Commission. Droits de transmission des manifestations sportives

eurovoc_concepts:
Denmark
application of EU law
cable distribution
exclusive distribution agreement
private media
restriction on competition
sporting event
television

text: C 174/130 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 8. 6. 98 Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (14 janvier 1998) En raison de l(cid:146)ampleur de la re·ponse, la Commission la transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 174/196) QUESTION E· CRITE E-3786/97 pose·e par John Iversen (PSE) a‘ la Commission (26 novembre 1997) Objet: Droits de transmission des manifestations sportives La Commission voudrait-elle confirmer ou infirmer que le projet de loi danois disposant que deux cha(cid:14)(cid:136)nes publiques de te·le·vision couvrant l(cid:146)ensemble du pays ont le monopole de la retransmission des manifestations sportives importantes est contraire a‘ la le·gislation communautaire? En effet, une cha(cid:14)(cid:136)ne prive·e de publicite· ayant achete· auparavant les droits de transmission des manifestations sportives pre·tent aujourd(cid:146)hui que ce projet de loi danois est contraire a‘ l(cid:146)article 90 du traite· instituant l(cid:146)UE. Cette cha(cid:14)(cid:136)ne prive·e peut e(cid:136)tre re(cid:231)ue dans l(cid:146)ensemble du pays, mais seulement par le re·seau cable· ou par le biais d(cid:146)une antenne parabolique. Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (8 janvier 1998) Conforme·ment a‘ l(cid:146)article 3 bis de la directive 89/552/CEE, modifie·e par la directive 97/36/CEE, visant a‘ la coordination de certaines dispositions le·gislatives, re·glementaires et administratives des E· tats membres relatives a‘ l(cid:146)exercice d(cid:146)activite·s de radiodiffusion te·le·visuelle (1), chaque E· tat membre peut prendre des mesures, conforme·ment au droit communautaire, pour assurer que les organismes de radiodiffusion te·le·visuelle relevant de sa compe·tence ne retransmettent pas d(cid:146)une manie‘re exclusive des e·ve·nements qu(cid:146)il juge d(cid:146)une importance majeure pour la socie·te· d(cid:146)une fa(cid:231)on qui prive une partie importante du public dudit E· tat membre de la possibilite· de suivre ces e·ve·nements en direct ou en diffe·re· sur une te·le·vision a‘ acce‘s libre. Ces mesures doivent e(cid:136)tre notifie·es imme·diatement a‘ la Commission. La Commission dispose de trois mois a‘ compter de la notification pour s(cid:146)assurer qu(cid:146)elles sont compatibles avec le droit communautaire. Elle demande l(cid:146)avis du comite· de contact institue· a‘ l(cid:146)article 23 bis de la directive. La Commission n(cid:146)a pas encore re(cid:231)u de notification des autorite·s danoises conforme·ment a‘ cette directive. Elle n(cid:146)est, par conse·quent, pas en mesure d(cid:146)exprimer un avis sur la compatibilite· avec le droit communautaire et, en particulier, avec l(cid:146)article 90 du traite· CE ou avec la directive elle-me(cid:136)me des mesures que prendra le gouvernement danois. (1) JO L 202 du 30. 7. 1997. (98/C 174/197) QUESTION E· CRITE E-3788/97 pose·e par Panayotis Lambrias (PPE) a‘ la Commission (26 novembre 1997) Objet: Le traite· d(cid:146)Amsterdam et les personnes handicape·es La Commission a de·ja‘ signale· le caracte‘re bien peu audacieux de la clause sur la lutte contre › entre autres › les discriminations en raison d(cid:146)une infirmite· (article 6a) qui a e·te· introduite dans le traite· d(cid:146)Amsterdam (absence de re·sultat imme·diat, unanimite· requise au sein du Conseil). De surcro(cid:14)(cid:136)t, au dernier moment, une mention spe·ciale concernant les personnes handicape·es a e·te· retire·e de l(cid:146)article 118 (politique sociale) du nouveau traite·. Par ailleurs, la de·claration no 22 du traite·, qui stipule qu(cid:146)il est tenu compte des besoins de ces personnes lors de l(cid:146)adoption de mesures sur la base de l(cid:146)article 100 A (rapprochement des le·gislations), n(cid:146)a pas › de par sa nature juridique me(cid:136)me › valeur contraignante


title: Ändrat förslag till rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik (KOM(97) 49 slutlig)

eurovoc_concepts:
EU law
environmental policy
environmental protection
water management
water pollution

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 26. 11. 1997 KOM(97) 614 slutlig 97/0067 (SYN) Ändrat förslag till RÅDETS DIREKTIV om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik (KOM(97) 49 slutlig) (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) 1. INLEDNING MOTIVERING I artikel 13 i kommissionens förslag till rådets direktiv om upprättandet av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik (KOM(97) 49 slutlig) föreskrivs att ett kombinerat tillvägagångssätt skall tillämpas för att bekämpa utsläpp av förorenande ämnen i vatten. Detta kombinerade tillvägagångssätt skall bidra till att uppnå en hög nivå av miljöskydd genom att i första hand säkerställa att bästa tillgängliga teknik tillämpas, och i de fall där detta inte räcker för att uppnå den goda vattenstatus som eftersträvas genom direktivet, införa strängare begränsningar efter behov. redan införda. industriföretag genomförs Delvis är de begränsningar som krävs för den första delen av det kombinerade tillvägagångssättet redan I stora begränsningar utgående från bästa tillgängliga teknik, i enlighet med direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (96/61/EG), och i direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG) samt direktivet om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (91/676/EEG) införs källbegränsning av syreförbrukande och eutroferande ämnen. I kommissionens ursprungliga förslag till ett ramdirektiv för vatten fastställs att det kombinerade tillvägagångssättet skall kompletteras med ett särskilt initiativ för att åtgärda föroreningar från små industrier. Efter närmare överläggningar har kommissionen dock kommit fram till att ett snabbare och enklare sätt att uppnå samma mål är att i ramdirektivet införa en förenklad och uppdaterad version av befintliga begränsningar för små anläggningar enligt direktiv 76/464/EEG (om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö), eftersom dessa utgör en form av föroreningsbegränsning för små anläggningar som möter relativt stort erkännande. På så sätt kan det kombinerade tillvägagångssättet för utsläpp i vatten fullbordas utan ytterligare förseningar, medan utvecklingen av ett integrerat tillståndsförfarande för små anläggningar kan genomgå den ingående granskning som krävs. Denna konsolidering behandlas i detta dokument. 2. FÖRESLAGNA ÄNDRINGAR De nödvändiga ändringarna kan lättast göras inom ramen för artikel 21 i KOM(97)49 slutlig. Denna artikel behandlar gemenskapens strategier för att minska föroreningar av vissa förorenande ämnen. Till stora delar ingick de nödvändiga ändringarna redan i artikel 21, och det räcker ofta att utveckla dessa element för att överta de grundläggande kraven i direktiv 76/464/EEG. Den största fördelen med den artikeln var dess omfattning: alla källor till ett visst föroreningsproblem togs med i beräkningen, inte bara processkällor, och den lämpligaste ut. Detta tillvägagångssätt har bibehållits i det föreliggande ändrade förslaget. Syftet med ändringarna av artikel 21 kan sammanfattas på följande sätt: begränsningsmetoder kombinationen valdes av i) ii) De skall införa en metod för att upprätta prioritetsordningar för behandlingen av farliga ämnen, De skall utgöra en ram för åtgärder i samband med de prioriterade ämnena, bl. a. a) b) identifiering av de viktigaste källorna för utsläppen i fråga (processer och produkter) och analys för att fastställa den proportionerliga begränsningsnivån och de kostnadseffektivaste kombinationerna av begränsning av sådana källor. Processkällorna skall begränsas i enlighet med bästa tillgängliga teknik och i överensstämmelse med föreskrifterna i direktiv 76/464/EEG. 2. 1 Prioritering av vissa ämnen Ett problem med direktiv 76/464/EEG var att det inte fanns något sätt att fastställa vilka av de ämnen som ingår i förteckningen i direktivets bilaga I som skulle åtgärdas i första hand. Det är av avgörande betydelse för ett program som syftar till att åtgärda farliga ämnen att ämnena behandlas i hanterbara grupper, att kriterierna för hur behandlingen av de olika ämnena prioriteras är öppna och entydiga samt att det urval som görs i enlighet med dessa kriterier har hela gemenskapens stöd, i enlighet med de förfaranden som fastställs i fördraget. Syftet är att fastställa en ram för verksamheten, och att identifiera de problematiska ämnena i kommande förslag, i enlighet med denna ram. Kommissionen kommer därför att lägga fram ett separat förslag till en första prioritetsförteckning, som förmodligen kommer att omfatta ett trettiotal farliga ämnen. Denna förteckning skall antas i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i fördraget, och skall läggas fram senast den 31 december 1998. Prioriteringsmekanismen skall göra det möjligt att fastställa för vilka ämnen kombinationen av ämnets farlighet och dess miljöpåverkan är störst. Denna kombination kallas, tekniskt sett, för ämnets riskfaktor. I stycke 2 fastställs tre alternativ för att identifiera riskfaktorn. Det första alternativet är riskbedömning i enlighet med den metodik som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 793/93 (artikel 21. 2 a). Ett program för riskbedömning, i enlighet med denna förordning, har redan upprättats, och dess resultat kommer att vara av största vikt. När det gäller den typ av riskbedömning som avses här, dvs. i samband med utsläpp i vatten, behöver man förmodligen inte tillgripa hela det förfarande som avses i förordning (EEG) nr 793/93, eftersom de enda relevanta frågorna är humantoxicitet via vatten, samt miljötoxicitet i vattenmiljö. Därför föreslås i artikel 21. 2 b en andra möjlighet som endast tar hänsyn till dessa båda frågor. En sådan målinriktad bedömning skulle genomföras i enlighet med den metodik som föreskrivs i förordning (EEG) nr 793/93, även om den är av begränsad omfattning. i de som krävs uppgifter enlighet med metodiken Om i förordning (EEG) nr 793/93 inte rimligtvis kan erhållas inom föreskriven tid är kommissionen besluten att detta inte skall få leda till att prioriteringen uppskjuts. Prioriteringen skall dock alltid grundas på en entydig metodik som är öppen för insyn. Om ett sådant fall uppstår kommer kommissionen att tillämpa ett förenklat riskbedömningsförfarande, varvid metoden skall offentliggöras och all tillgänglig information om risk och exponering skall beaktas, i enlighet med bestämmelserna i artikel 21. 2 c. I artikel 21. 3 fastställs att kommissionen skall ta hänsyn till rekommendationer och andra relevanta uppgifter som eventuellt kan inkomma när den sammanställer sitt från Vetenskapliga förslag. Detta omfattar i rekommendationer synnerhet internationella organisationer som är verksamma kommittén för undersökning av kemiska föreningars toxicitet och ekotoxicitet samt inom kommentarer från havsmiljösektorn. Detta är av största vikt för àtt säkerställa att inte bara sötvattnets, utan även havsvattnets känslighet tas i beaktande när prioriteringarna fastställs. Artikel 21. 4 är endast avsedd som en administrativ åtgärd. Förmodligen kommer de prioriterade ämnena redan att ingå i någon av de grupper av ämnen som ingår i förteckningen i bilaga VIII till förslaget till ett ramdirektiv om vatten, och i bilaga III till direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, men om så inte är fallet innebär stycke 4 att de kan tas upp i dessa förteckningar. 2. 2 Begränsningarnas omfång och art Så snart de problematiska ämnena identifierats kommer kommissionen att föreslå begränsningar i enlighet med de principer som fastställts i stycke 5 i den ändrade artikel 21. Det första steget kommer att vara att identifiera alla viktiga källor för de berörda utsläppen. tillgängliga Det följande steget är att fastställa begränsningar. Anläggningar för vilka inga begränsningar införts i enlighet med direktiv 96/61/EG kommer att åläggas begränsningar utgående från utsläppsgränsvärden eller liknande begränsningar utgående från bästa i enlighet med det kombinerade teknik, tillvägagångssättet. Anläggningar som omfattas av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar skall, enligt gällande mekanismer, tillämpa begränsningar i enlighet med bästa tillgängliga teknik i alla händelser. I artikel 18 i det direktivet föreskrivs dock också att åtgärder vid behov skall vidtas på gemenskapsnivå för de industrianläggningar som omfattas av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Behovet av sådana åtgärder, liksom det informationsutbyte som föreskrivs i artikel 16 i direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar skall undersökas inom ramen för det kombinerade tillvägagångssättet. För produkter kommer åtgärderna att sättas in inom ramen för befintliga gemenskapsmekanismer, om sådana finns, och annars genom förslag till andra, lämpliga rättsakter. föroreningarna Ett väsentligt element i förslaget är det övergripande tillvägagångssättet för alla källor, och en noggrann analys av begränsningsmöjligheterna. I alla enskilda fall skall den lämpliga kombinationen av åtgärder för att uppnå en stegvis eliminering av och proportionalitetsaspekter. Detta kommer att innebära att man måste ta hänsyn till operatörens kostnader för att uppfylla kraven, samt förvaltningskostnaderna för de myndigheter som har hand om genomförandet och genomdrivandet av de planerade begränsningarna. kostnadseffektivitets- fastställas utifrån bearbetningsteknik, I praktiken kommer alla identifierade åtgärder, vare sig det rör sig om framställnings- och andra begränsningsmöjligheter att i möjligaste mån klassas efter de kostnader som krävs för att uppnå ytterligare begränsningar av ett ämne, med hänsyn tagen till möjligheterna att genomföra och genomdriva åtgärderna. Besluten om hur långt man bör gå i begränsningen av ett visst ämne skulle då grundas på en bedömning av produktbegränsning eller huruvida kostnaderna för ytterligare begränsningar av ämnet står i proportion till dessa begränsningar. För processkällor skall de mest avancerade metoder för föroreningsbegränsning tillämpas som låter sig motiveras genom en jämförelse av kostnadema och de uppnådda begränsningarna. Detta överensstämmer med kommissionens förpliktelser enligt fördraget att ta hänsyn till den potentiella nyttan och de potentiella kostnaderna av alla åtgärder som vidtas eller underlåts. Det överensstämmer också införandet av med brukliga förfaranden kostnadsaspekter i definitionen av "bästa tillgängliga teknik" i direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. inom processreglering och med Det är naturligtvis alltid en bedömningsfråga vid vilken punkt kostnaderna för ytterligare begränsningar blir oproportionerligt höga i förhållande till de uppnådda resultaten. Här är det viktigt att kommissionens bedömning i alla konkreta fall utförs så öppet som möjligt, så att alla intressenter kan höras och en objektiv debatt kan föras mellan gemenskapens institutioner. I enlighet med det kombinerade tillvägagångssättet skall kvalitetsnormer tillämpas på de prioriterade ämnen som identifierats, utöver utsläppsbegränsningarna, för att på så sätt säkerställa högst möjliga nivå av miljöskydd. Detta säkerställs genom artikel 21. 6. I artikel 21. 7 behandlas situationer som kan uppstå om ett visst föroreningsproblem som inte uppmärksammats i samband med att prioriteringslistan sammanställdes senare upptäcks, och det visar sig att gemenskapsåtgärder snabbt måste vidtas. 2. 3 Övriga faktorer De övriga föreslagna ändringarna syftar till att föra över andra bestämmelser från den befintliga strukturen enligt direktiv 76/464/EEG och att säkerställa att dessa är förenliga med gällande rätt. Ingressen ändras för att ta hänsyn till ändringarna i texten till direktivförslaget. En grupp ändringsförslag som bl. a. omfattar ändringar av artiklarna 1, 2. 1, 3. 1, 13. 1 och 23, nya definitioner 2. 5 b och 2. 5 c och nya stycken 4. 1 e och 13. 3 i införs i syfte att vidga ramdirektivets geografiska omfattning så att det motsvarar direktiv 76/464/EEG. Dessa ändringar syftar också till att införa bestämmelserna i andra gemenskapsrättsakter om havsvatten i ramdirektivets struktur, och att fastställa det mål beträffande havsvatten som medlemsstaterna har förbundit sig att eftersträva i samband med Förenta nationernas Havsrättskonvention. I artikel 23 föreskrivs att kommissionen skall granska förpliktelserna beträffande havsmiljön i ljuset av den vetenskapliga utvecklingen, i syfte att säkerställa att havsförvaltningen fullständigt integreras i ramlagstiftningen så snart den nödvändiga vetenskapliga grunden är lagd. En annan grupp ändringsförslag beträffande artiklarna 2. 20, 2. 22, 2. 23, 2. 27, 2. 30, 13. 3 d, 13. 4 och 21. 6 redogör för hur åliggandet (artikel 7 i direktiv 76/464/EEG) att i utveckla program förteckning II i det direktivet tas över i ramdirektivet. I artikel 13. 3 d föreskrivs, allmänt uttryckt, att så snart föroreningar upptäcks, miljökvalitetsnormer för de föroreningsbegränsning förorenande ämnen för för förorenande ämnena skall uppställas och - vattnen övervakas, och att ett åtgärdsprogram skall utvecklas som säkerställer att normerna uppnås (artikel 13. 4). i artikel 21. 6 att Som allmän och övergripande princip föreskrivs dock medlemsstaterna skall fastställa normer för alla ämnen som ingår i förteckningen över prioriterade ämnen, och för vilka inga normer ännu fastställts på EU-nivå. innebär endast att medlemsstaterna skall behandla de ämnen som Detta gemenskapen redan åtagit sig att behandla, och att de skall göra det på samma sätt som gemenskapen, så att inga luckor uppstår i lagstiftningen beträffande dessa ämnens begränsning under tiden fram till dess att EU-normer tagits fram. De övriga ändringarna innebär anpassningar av definitionerna för att ta hänsyn till de nya normerna. Det nya stycket 2. 36 innehåller en definition av utsläppsgränsvärden som redan finns i direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Dessa värden måste fastställas på så sätt att den minskning som krävs i i enlighet med det kombinerade direktivet uppnås. Denna minskning skall tillämplig tillvägagångssättet utgöras av den minskning gemenskapslagstiftning utgående från bästa tillgängliga teknik plus de ytterligare minskningar som krävs för att uppfylla kvalitetsnormen. Det är även möjligt att genomföra en motsvarande begränsning, dvs. en begränsning genom vilken samma minskning uppnås inom samma tidsfrist. som krävs i Det nya stycket 4. 1 d är följden av det kombinerade tillvägagångssättet och innebär att till direktivets syfte även läggs eliminering av vattenförorening genom sådana föroreningar som identifieras i enlighet med artikel 21 samt i de gällande dotterdirektiven till direktiv 76/464/EEG. Denna bestämmelse om eliminering är övertagen från artikel 2 i direktiv 76/464/EEG och är av största vikt för att visa kontinuiteten i gemenskapens politik i fråga om farliga ämnen. Ändringen av stycke 13. 1 innebär att de miljömål i direktiv 76/464/EEG som ännu inte övertagits införs i ramdirektivet. Det rör sig om tre sådana mål: minskning av föroreningar från sådana kemiska ämnen som inte omfattas av planerna för föroreningseliminering, oförändrad vattenkvalitet från och med det datum då direktiv 76/464/EEG antogs samt föreskriften att direktivets genomförande skall säkerställas i syfte att förebygga en ökning av föroreningen av havsvattnet. Ändringen av stycke 13. 3 f i förslaget innebär att bestämmelserna om tillstånd tas över från direktiv 76/464/EEG, men tillåter samtidigt registrering utifrån allmänt bindande bestämmelser, så som redan är brukligt i många medlemsstater. Sådana bestämmelser är administrativt sett mer praktiska än fullständiga tillstånd för begränsning av föroreningar från små anläggningar. Medlemsstaterna skall säkerställa begränsningen av all övrig verksamhet som påverkar vattenstatusen genom tillståndsförfaranden, registrering eller föregående reglering. I det nya stycket 13. 3 h införs alla utsläppsgränsvärden som fastställts i enlighet med dotterdirektiven till direktiv 76/464/EEG i detta direktivs grundläggande åtgärdspaket. Detta är logiskt, eftersom det kombinerade tillvägagångssättet innebär att sådana gränsvärden respekteras tillsammans med de kvalitetsnormer i dessa direktiv som redan omfattas av den nuvarande bilagan X till ramdirektivförslaget om vatten. Liksom när det gäller kvalitetsnormer är det otillfredsställande att överföra dessa normer utan att de ses över. I detta fall bör de granskas utifrån de 6 ändringar av begränsningskriterierna som föreslås här, och utifrån den utveckling av begränsningsteknik och -metoder som ägt rum sedan de antogs. Kommissionen avser dock fortfarande att respektera det åtagande som gjordes i motiveringen till KOM(97) 49 slutlig, att de ämnen som omfattas av dotterdirektiven skall ses över i första hand, inom ramen för bestämmelserna i artikel 21. Dessa överväganden skall naturligtvis inbegripa översyn både av kvalitetsnormerna och gränsvärdena för utsläpp. Bilaga IX (om de principer enligt vilka kommissionen kommer att utveckla sina strategier i överensstämmelse med artikel 21) ersätts av det nya utkastet till artikel 21, och bilaga X, som blir bilaga IX, ändras helt enkelt så att terminologin i direktiv 76/464/EEG läses i enlighet med de definitioner som anges i det föreliggande förslaget. av ändrade versionen artikel 26 behandlas upphävandet I den av direktiv 76/464/EEG. I den ändrade artikel 21 i ramdirektivet för vatten övertas bestämmelserna i artikel 6 i direktiv 76/464/EEG rörande grunden för framtida åtgärder på gemenskapsnivå beträffande farliga ämnen. Denna bestämmelse kan därför upphävas från och med den dag då ramdirektivet träder i kraft. De övriga i direktiv 76/464/EEG berör krav på tillstånd för utsläpp, bestämmelserna definitioner beträffande utsläppsbegränsning samt upprättandet av åtgärdsprogram för ämnen som inte regleras på EU-nivå. Dessa bestämmelser kommer att övertas av ramdirektivet till det datum då de åtgärdsprogram som avses i direktivet skall inledas, dvs. till den 31 december 2007. Direktivet kan därför upphävas i sin helhet vid det datumet. 2. 4 Rättslig grund Inga av de ändringar som föreslås påverkar det ursprungliga valet av artikel 130s. l i fördraget som rättslig grund. De föreslagna åtgärderna för att begränsa utsläppen av farliga ämnen vid källan syftar till att uppnå den höga miljöskyddsnivå som fastställs som mål i fördragets artikel 130r, och omfattas entydigt av artikel 130s. l. 3. FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR NÄRINGSLIVET Dessa ändringar för över den ram för gemenskapens åtgärder rörande farliga ämnen som hittills fastställts i direktiv 76/464/EEG till ramdirektivförslaget om vatten. Inga ytterligare element har tillförts, och bestämmelsema innebär inga kostnader. De förslag som i framtiden kommer att läggas fram inom denna ram kommer, som redan nämnts ovan, att utgå från en omfattande analys av de berörda åtgärdernas kostnadseffektivitet. En viktig synpunkt i samband med att denna ram för framtida verksamhet fastställdes var behovet av en struktur som inte innebär onödiga belastningar eller anpassningskostnader för näringslivet, och i synnerhet inte för små och medelstora företag. Därför skall särskild hänsyn tas till följderna av storleksskillnader för de kostnader som uppstår när bestämmelserna tillämpas, när lämpligt omfång och kombinationer av begränsningsåtgärder bedöms. Detta innebär att tröskelvärden skall införas för att utesluta företag under en viss storlek, för vilka uppenbarligen inga utgifter för begränsningsåtgärder kan motiveras som proportionerliga i förhållande till de uppnådda resultaten, från dessa åtgärders tillämpningsområde. Ändrat förslag till RÅDETS DIREKTIV om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på området för vattenpolitik (KOM(97) 49 slutlig) Ingress 1. Följande stycke skall införas: "18a. Principen om försiktighetsåtgärder och principen om förebyggande av föroreningar vid källan innebär att förorening genom utsläpp av olika farliga ämnen måste elimineras. Rådet bör, på kommissionens förslag, fastställa vilka ämnen som skall prioriteras när åtgärder vidtas, och bör vidare, på kommissionens förslag, anta rättsakter om stegvis eliminering av förorening genom dessa ämnen, med hänsyn tagen till alla betydande källor och till de och tillgängliga proportionalitet. " begränsningsåtgärdernas kostnadseffektivitet 2. Följande stycke skall läggas till: "38. Den ram för begränsning av förorening genom farliga ämnen som fastställts i rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö* övertas i detta direktivs bestämmelser. Direktiv 76/464/EEG bör därför upphävas från och med den dag då de åtgärdsprogram som skall inledas i enlighet med detta direktiv startas. * EGT nr L 129, 18. 5. 1976, s. 23. Direktivet är äfldrat genom direktiv 91/692/EEG, EGT nr L 377, 31. 12. 1991, s. 48. " Skall ersättas med följande: Artikel 1 "Artikel 1 Syfte Det övergripande syftet med detta direktiv är att upprätta ett ramverk för skyddet av gemenskapens vatten som a) för ytvatten, flodmynningar, kustvatten och grundvatten i) ii) förhindrar ytterligare försämringar och skyddar och förbättrar statusen hos ekosystemen i vatten och, i fråga om deras vattenbehov, även ekosystemen på land, främjar en ekologiskt hållbar vattenkonsumtion genom långsiktigt skydd av de tillgängliga vattenresurserna, och b) för territorialvatten och andra havsvatten inkorporerar de skyddskrav som i Förenta nationernas i annan gemenskapslagstiftning och fastställs Havsrättskonvention och därigenom bidrar till tillhandahållandet av vattenresurser av den kvalitet och i den kvantitet som fordras för en hållbar användning av dessa resurser. " 1. Punkt 1 skall ersättas med följande: Artikel2 "1. Ytvatten: sött ytvatten, flodmynningar, kustvatten, territorialvatten och andra havsvatten. För de syften som avses i punkt 17-20 skall termen dock inte omfatta territorialvatten eller andra havsvatten, och för de syften som avses i punkterna 21,22 och 23 skall termen inte omfatta andra havsvatten. För de syften som avses i punkterna 13 och 14, samt i artikel 4 skall termen inte omfatta andra havsvatten, och endast omfatta territorialvatten vad beträffar deras kemiska status. " 2. Följande punkter skall införas som punkterna 5a och 5b: "5a. 5b. Territorialvatten: alla vatten som fastställts som sådana av medlemsstaterna i enlighet med Förenta nationernas Havsrättskonvention och som inte omfattas av definitionerna i punkt 2-5. Andra havsvatten: alla vatten som av medlemsstaterna fastställts såsom hörande till deras exklusiva ekonomiska zon enligt Förenta nationernas Havsrättskonvention, och som inte omfattas av definitionerna i punkt 2-5a. " 3. I punkt 20 skall första stycket ersättas med följande: "20. God ekologisk status: ekologisk status som uppnåtts av en ytvattenförekomst som visats vara påverkad i väsentlig grad av mänsklig verksamhet, men som trots detta har ett rikt, balanserat och hållbart ekosystem. Uppnåendet av god ekologisk status skall medföra uppnåendet av alla fysisk-kemiska, fysikaliska och biologiska normer som fastställts för att säkerställa att god ekologisk status uppnås, inbegripet de miljökvalitetsnormer som avses i artikel 13. 3 d ii. " 4. Punkterna 22 och 23 skall ersättas med följande: "22. Hög kemisk status: kemisk status som uppnåtts av en vattenförekomst i vilken inga förorenande ämnen är närvarande i nivåer som överstiger de naturliga bakgrundsnivåerna. 23. God kemisk status: kemisk status som uppnåtts av en vattenförekomst i inte överstiger de vilken koncentrationerna av förorenande ämnen miljökvalitetsnormer som fastställs i bilaga IX och artikel 21. 6 och genom annan relevant gemenskapslagstiftning som fastställer miljökvalitetsnormer och i vilken tendenserna i övervakningsuppgifterna inte tyder på att sådana miljökvalitetsnormer kommer att överstigas i framtiden. " 5. Punkt 27 skall ersättas med följande: "27. Förorenande ämne: ämne som kan förorsaka föroreningar, i synnerhet sådana ämnen som förtecknas i bilaga VIII. " 6. Punkt 30 andra stycket skall ersättas med följande: "I detta direktiv fastställs miljökvalitetsnormer på gemenskapsnivå i bilaga IX och i enlighet med artikel 21. 6. Dessutom skall miljökvalitetsnormer fastställas av medlemsstaterna enligt artikel 8. 2 med hänsyn till vattenresurser som används för uttag av dricksvatten, enligt artikel 13. 3 d för vatten som inte når upp till god ekologisk status, och enligt artikel 21. 6 för prioriterade ämnen för vilka inga gemenskapsnormer ännu fastställts. Alla dessa miljökvalitetsnormer skall betraktas som miljökvalitetsnormer enligt artiklarna 2. 7 och 10 i direktiv 96/61/EG. " 7. Följande punkter skall läggas till som punkterna 36 och 37: "36. Utsläppsgränsvärden: Ett utsläpps massa (uttryckt i förhållande till vissa fastställda parametrar), koncentration och/eller nivå, som inte får överskridas under tidsperioder. Utsläppsgränsvärden kan också fastställas för vissa grupper, klasser eller kategorier av ämnen, i synnerhet sådana som identifierats i enlighet med artikel 21. tidsperiod antal visst eller viss ett en Ett ämnes utsläppsgränsvärde skall normalt sett tillämpas vid den punkt där ämnet lämnar anläggningen, och hänsyn skall inte tas till utspädning när de fastställs. För indirekta utsläpp i vatten kan effekterna av reningsverk beaktas vid för de berörda anläggningarna, förutsatt att skyddsnivån för miljön som helhet bibehålls, och förutsatt att det inte leder till högre föroreningsnivåer i miljön. fastställandet av utsläppsgränsvärdena 10 37. "Motsvarande begränsning som ett utsläppsgränsvärde: en annan typ av begränsningsåtgärd som säkerställer att den minskning som krävs i detta direktiv uppnås inom den tidsfrist som anges i direktivet. " Punkt 1 skall ersättas med följande: Artikel 3 "1. Medlemsstaterna skall identifiera de enskilda avrinningsområden som ligger inom deras nationella territorium och skall för detta direktivs syften hänföra dem till enskilda avrinningsdistrikt. Mindre avrinningsområden kan kombineras med större avrinningsområden eller förenas med angränsande mindre områden för att bilda enskilda avrinningsdistrikt där detta är lämpligt. I de fall grundvattenresurser inte helt följer ett speciellt avrinningsområde, skall de hänföras till det närmaste eller lämpligaste avrinningsdistriktet. Kustvatten, territorialvatten och andra havsvatten skall hänföras till det närmaste eller lämpligaste avrinningsdistriktet. Utan att det påverkar artikel 4. 1 e skall förpliktelser beträffande avrinningsdistrikt dock endast gälla för territorialvatten och andra havsvatten i den mån dessa förpliktelser redan fastställts i andra gemenskapsrättsakter. " I punkt 1 skall följande led d) och e) läggas till: Artikel 4 "d) eliminera vattenföroreningar genom vissa förorenande ämnen i enlighet med bestämmelserna i artikel 13. 3 h. e) respektera alla krav i den övriga gemenskapslagstiftningen för territorialvatten och andra havsvatten, och vidta alla åtgärder som överensstämmer med folkrätten och som krävs för att förhindra, minska och begränsa förorening av havsmiljön från alla typer av källor, och i detta syfte tillämpa de bästa genomförbara metoderna de har tillgång till, och i enlighet med deras kapacitet. " 1. Punkt 1 skall ersättas med följande: Artikel 13 "1. Medlemsstaterna skall se till att det inom varje avrinningsdistrikt upprättas ett åtgärdsprogram som utformats för att uppnå de miljömål som fastställts enligt artikel 4. Ett åtgärdsprogram skall vara en del av planerna för förvaltningen av varje avrinningsområde i enlighet med artikel 16. I samband med att dessa program upprättas och inleds skall medlemsstaterna respektera de miljöresultat som krävs enligt direktiv 76/464/EEG. " 11 2. I punkt 3 a skall andra stycket ersättas med följande: "För de grundläggande åtgärder som täcker utsläpp av förorenande ämnen skall ett kombinerat tillvägagångssätt tillämpas, genom kontroll av utsläppen vid källan med hjälp av fastställande av utsläppsgränsvärden eller motsvarande begränsningar och fastställande av miljökvalitetsnormer för de berörda förorenande ämnena. " 3. Punkt 3 d skall ersättas med följande: "d) följande åtgärder för alla vattenförekomster vars status är lägre än "god": i) ii) intensivare övervakning av föroreningens omfattning och art inom vattenförekomsten, fastställande av miljökvalitetsnormer för de identifierade förorenande ämnena, avsedda att säkerställa att det mål som fastställs i artikel 4 beträffande ekologisk status uppnås till den 31 december 2010. Dessa normer skall minst vara lika stränga som de normer som fastställs i bilaga IX eller enligt artikel 21. 6 eller i annan relevant gemenskapslagstiftning, iii) undersökning av föroreningens källa, och översyn iv) omedelbar alla av och utsläppstillstånd, följt av åtgärder som baseras på risknivån i sammanhanget. " relevanta bemyndiganden 4. Punkt 3 f skall ersättas med följande: "f) ett krav på förhandsbemyndigande eller registrering utgående från allmänt bindande regler för alla processutsläpp som kan tänkas innehålla signifikanta mängder av något förorenande ämne, och i synnerhet av ämnen som ingår i förteckningen i bilaga VIII, och ett krav på förhandsbemyndigande, förhandsreglering eller registrering utgående från allmänt bindande regler för all övrig verksamhet eller verksamhetsområden som eventuellt kan ha signifikant negativ inverkan på vattenstatusen när förhandsbemyndigande, reglering eller registrering inte på annat sätt föreskrivs enligt annan gemenskapslagstiftning. Villkoren för bemyndigandet, bestämmelserna eller de allmänt bindande reglerna skall säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv uppfylls. Bemyndigandet, bestämmelserna eller de allmänt bindande reglerna skall ses över med jämna mellanrum och uppdateras vid behov. För processutsläpp skall utsläppsgränsvärden eller motsvarande begränsningar av de berörda förorenande ämnena fastställas i bemyndigandet eller de allmänt bindande reglerna," 5. Följande punkter skall läggas till som punkterna 3 h och 3 i: "h) de utsläppsgränsvärden eller motsvarande begränsningar och de kvalitetsnormer som fastställs i de direktiv som förtecknas i bilaga IX samt 12 de åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 21. Om inte annat krävs i de berörda direktiven skall de utsläppsgränsvärden som anges i de direktiv som förtecknas i bilaga IX uppnås senast det datum då åtgärdsprogrammet skall inledas den 31 december 2007. i) sådana åtgärder som krävs territorialvatten och andra havsvatten som avses i artikel 4. 1 e. " för att uppfylla de förpliktelser för 6. Punkt 4 skall ersättas med följande: "4. "Komplementära åtgärder" är sådana åtgärder som utformas och genomförs som tillägg till de grundläggande åtgärderna för att uppnå de mål som fastställts enligt artikel 4. Åtgärdsprogrammet skall inkludera de komplementära åtgärder som anses nödvändiga för att uppnå dessa mål, för att uppnå de inbegripet de åtgärder som anses nödvändiga miljökvalitetsnormer som anges i punkt 3 d ii, särskilt vad gäller en hållbar vattenkonsumtion. Del B i bilaga VI innehåller en icke uttömmande förteckning över komplementära åtgärder. " Skall ersättas med följande: Artikel 21 "Artikeln Strategier för att förebygga förorening av vatten 1. Rådet skall anta särskilda begränsningsåtgärder avseende förorening av vatten genom enstaka förorenande ämnen eller grupper av förorenande ämnen som utgör en oacceptabel miljörisk. 2. Senast den 31 december 1998 skall kommissionen lägga fram ett förslag om en första prioriteringslista för förorenande ämnen. Ämnena skall väljas ut för prioriterad behandling utgående från den risk de utgör för eller via vattenmiljön. Bedömningen skall genomföras a) b) genom riskbedömning i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93* eller genom målinriktad riskbedömning (i överensstämmelse med den metod som föreskrivs i förordning (EEG) nr 793/93) som endast skall vara inriktad på miljötoxicitet i vatten och humantoxicitet via vattenomgivningen, eller, om detta inte är genomförbart inom ramen för den utsatta tidsfristen, c) genom ett förenklat riskbedömningsförfarande varvid särskild hänsyn tas till följande: 13 i) Uppgifter rörande det berörda ämnets inneboende farlighet, och i i vatten och humantoxicitet vid synnerhet dess miljötoxicitet exponering via vatten, ii) Uppgifter från övervakning om omfattande miljöförorening, iii) Andra konstaterade faktorer som kan tyda på möjligheten av omfattande miljöförorening, som t. ex. i vilken skala det berörda ämnet produceras eller används, och hur det används. Kommissionen skall se över prioritetsförteckningen senast den 31 december 2004, och därefter vart sjätte år, och vid behov lägga fram förslag. 3. När förslaget förbereds skall kommissionen ta hänsyn till rekommendationer från Vetenskapliga kommittén för undersökning av kemiska föreningars toxicitet och ekotoxicitet, medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska miljöbyrån, gemenskapens vilka gemenskapen är part, europeiska företagsorganisationer, inbegripet sådana som representerar små och medelstora företag, europeiska miljöorganisationer samt annan relevant information som kommit till kommissionens kännedom. forskningsprogram, internationella organisationer i 4. Om ämnena i prioritetsförteckningen inte ingår i bilaga VIII till detta direktiv eller i bilaga III till direktiv 96/61/EG skall de läggas till i dessa. 5. Kommissionen skall lägga fram förslag till begränsning av de viktigaste berörda utsläppskällorna för de ämnen som ingår i prioritetsförteckningen. Därvid skall hänsyn tas både till produkt- och processkällor, och en kostnadseffektiv och proportionerlig kombination av åtgärder skall fastställas. Om så är lämpligt kan åtgärder för processbegränsning på gemenskapsnivå fastställas sektorsvis. För processkällor som inte begränsas i enlighet med direktiv 96/61/EG skall begränsningarna utgöras av utsläppsgränsvärden eller motsvarande begränsningar utgående från bästa tillgängliga teknik. Kommissionen skall undersöka behovet av av ytterligare direktiv 96/61/EG, inbegripet sådana åtgärder som avses i artikel 18 i det direktivet. begränsningar anläggningar omfattas som för Produktbegränsningarna kan omfatta följande: a) b) c) d) och 91/414/EEG** Europaparlamentets En översyn av de relevanta bemyndiganden som utfärdats i enlighet med direktiv rådets direktiv [biocider]. *** Antagandet av åtgärder i enlighet med rådets direktiv 76/769/EEG. **** eller rådets förordning EEG/2455/92. ***** Antagandet åtgärder av förordning EEG nr 880/92. ****** Antagandet av andra lämpliga åtgärder. enlighet rådets med och i I varje förslag till begränsningar skall arrangemang för deras översyn och uppdatering specificeras. 6. Kommissionen skall lämna in förslag till kvalitetsnormer som kan tillämpas på koncentrationer av de prioriterade ämnena i vatten, sediment eller flora och fauna. Om sådana normer saknas på gemenskapsnivå skall medlemsstaterna i planen för 14 avrinningsområdesförvaltning fastställa miljökvalitetsnormer för dessa ämnen som skall gälla för alla vatten som berörs av utsläpp av ämnena i fråga. 7. Kommissionen kan utveckla strategier mot förorening av vatten genom andra förorenande ämnen eller grupper av sådana ämnen, inbegripet förorening till följd av olyckor. * ** *** **** ***** ****** EGT nr L 84, 5. 4. 1993, s. 1. EGT nr L 230, 19. 8. 1991, s. 1. Gemensam ståndpunkt (EG) nr 10/97, EGT nr C 69, 5. 3. 1997, s. 13. EGT nr L 262, 27. 9. 1976, s. 201. EGT nr L 251,29. 8. 1992, s. 13. EGT nr L 99, 11. 4. 1992, s. 1. " Följande punkt skall läggas till som punkt 3: Artikel 23 "3. Senast den 31 december 2001, och därefter minst vart sjätte år, skall kommissionen se över bestämmelserna i detta direktiv beträffande territorialvatten och andra havsvatten i ljuset av den vetenskapliga utvecklingen, i syfte att ytterligare integrera förvaltningen av dessa vatten i direktivets tillämpningsområde. Kommissionen skall lämna en rapport rörande denna översyn till Europaparlamentet och rådet, tillsammans med de ändringar av detta direktiv som kommissionen anser vara nödvändiga. " Följande led skall läggas till: Artikel 26 "g) Direktiv 76/464/EEG, utom artikel 6 som skall upphöra att gälla från och med den dag då det här direktivet träder i kraft. " Skall utgå. Blir bilaga IX. BILAGA IX BILAGA X Titeln och de inledande satserna skall ersättas med följande: "Utsläppsgränsvärden och miljökvalitetsnormer De "gränsvärden" och "kvalitetsmål" som fastställts i enlighet med dotterdirektiven till direktivet om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens som utsläppsgränsvärden och skall betraktas vattenmiljö miljökvalitetsnormer för detta direktivs syfte. De fastställs i följande direktiv: " (76/464/EEG) Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 15 ISSN 1024-4506 KOM(97) 614 slutlig DOKUMENT SV 14 15 05 Katalognummer : CB-CO-97-634-SV-C ISBN 92-78-27756-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg M