title: ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Νοεμβρίου 1997 σχετικά με την αναστολή των αγορών βουτύρου σε όλα τα κράτη μέλη

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
butter
intervention buying


title: Harmonisierte Verbraucherpreisindizes : September 1997.

eurovoc_concepts:
consumer price
economic statistics
inflation
price index


title: 98/541/CE: Decisione della Commissione del 18 novembre 1997 relativa a un aiuto che il Belgio (regione Vallonia) progetta di accordare sotto forma di premi alla coltivazione di colza autunnale a fini non alimentari [notificata con il numero C(1997) 3697] (I testi in lingua francese e olandese sono i soli facenti fede) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Walloon region (Belgium)
agricultural guidance
aid to agriculture
application of EU law
control of State aid
oil seed rape

formats: html pdf print

text: L 254/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 16. 9. 98 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 18 novembre 1997 relativa a un aiuto che il Belgio (regione Vallonia) progetta di accordare sotto forma di premi alla coltivazione di colza autunnale a fini non alimentari [notificata con il numero C(1997) 3697] (I testi in lingua francese e olandese sono i soli facenti fede) (Testo rilevante ai fini del SEE) (98/541/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 93, paragrafo 2, primo comma, visto il regolamento n. 136/66/CEE del Consiglio, del 22 settembre 1966, relativo all’attuazione di un’organizza- zione comune dei mercati nel settore dei grassi (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1581/96 (2), in particolare l’articolo 33, visto il regolamento (CEE) n. 1765/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, che istituisce un regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1422/97 (4), dopo avere, conformemente all’articolo 93, paragrafo 2, primo comma, del trattato, interessati di presentare le proprie osservazioni, intimato agli considerando quanto segue: memente all’articolo 93, paragrafo 3, del progetto d’aiuto menzionato in oggetto. trattato, il Con lettera n. SG (95) D/3326 del 20 marzo 1995, la Commissione ha avviato la procedura di cui all’articolo 93, paragrafo 2, del trattato nei confronti dell’aiuto in oggetto, ed ha intimato al governo belga di presentare le sue osservazioni, invitando altres(cid:141) gli altri Stati membri e gli altri interessati, attraverso una pubblicazione ufficiale nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee (5), a presentare le loro osservazioni. Non sono state presentate osservazioni n(cid:130) da parte delle autorit(cid:133) belghe, n(cid:130) da parte di terzi. In mancanza di osservazioni, in particolare delle autorit(cid:133) sulla compatibilit(cid:133) delle misure in belghe, questione con il le ragioni seguenti. trattato sussistono, per i dubbi I II Con lettera del 5 dicembre 1994, registrata il 7 dicembre 1994, la rappresentanza permanente del Belgio presso l’Unione europea ha notificato alla Commissione, confor- (1) GU 172 del 30. 9. 1966, pag. 3025/66. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 11. (3) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 12. (4) GU L 196 del 24. 7. 1997, pag. 18. Le misure nei cui confronti la Commissione ha aperto la procedura ai sensi dell’articolo 93, paragrafo 2, del trattato consistono in premi alla coltivazione di colza autunnale a fini non alimentari. Il premio ammonta a 2 000 BEF (5 50 ECU) per ettaro di colza autunnale a fini non (5) GU C 142 del 14. 5. 1996, pag. 4. 16. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 254/25 alimentari su superfici messe a riposo che beneficiano di un premio nel quadro della messa a riposo delle terre conformemente alla legislazione comunitaria e nazionale. Il premio viene concesso per una superficie minima di un ettaro e massima di venti ettari per imprenditore. Il bene- ficiario dell’aiuto deve conformarsi agli obblighi seguenti: (cid:190) stipulare un contratto di coltivazione come previsto dal regolamento (CEE) n. 334/93 della Commis- sione (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2991/95 (2), recante modalit(cid:133) d’applicazione relative all’uso di superfici ritirate dalla produzione allo scopo di ottenere materiali per la fabbricazione, nella Comu- nit(cid:133), di prodotti non destinati in primo luogo al consumo umano o animale; (cid:190) rispettare i metodi di produzione (fertilizzazione, protezione fitosanitaria) che sono descritti dettagliata- mente nella «Carta ambiente» per la coltivazione di colza autunnale a fini non alimentari. III Nella sua messa in mora, la Commissione aveva tenuto conto degli elementi e delle considerazioni che seguono. Secondo le autorit(cid:133) belghe, l’aiuto (cid:138) motivato dall’inten- zione di trovare nuovi sbocchi e di diversificare la produ- zione agricola. Inoltre, secondo le stesse autorit(cid:133), la misura dovrebbe contribuire a una migliore protezione dell’am- biente attraverso l’adeguamento dei metodi di produzione previsto dalla «Carta ambiente» Esaminando il progetto di aiuto, la Commissione (cid:138) giunta alla conclusione che, poich(cid:130) l’importo dell’aiuto (cid:138) calco- lato in funzione dell’unit(cid:133) di superficie interessata, l’aiuto stesso, non avendo alcun effetto durevole sullo sviluppo del settore, deve essere considerato come un aiuto al funzionamento incompatibile con il mercato comune. Secondo la prassi costante della Commissione, questo aiuto conduce direttamente a migliorare le possibilit(cid:133) di in questione da produzione e di smercio dei prodotti parte degli operatori interessati rispetto agli altri operatori che non beneficiano (sul territorio nazionale nonch(cid:130) negli altri Stati membri) di aiuti comparabili. L’aiuto nazionale (cid:138) concesso per promuovere la produ- zione di una coltura soggetta alle regole di un’organizza- zione comune di mercato. In base alla giurisprudenza costante della Corte di giustizia delle Comunit(cid:133) europee, tale normativa dev’essere considerata come un sistema completo ed esaustivo che esclude qualsiasi facolt(cid:133) per gli Stati membri di adottare misure suscettibili di derogarvi o di recarvi pregiudizio. Esso non pu(cid:149) quindi beneficiare di nessuna delle deroghe previste dall’articolo 92, paragrafo 3, del trattato. Per quanto riguarda il fatto che l’aiuto viene concesso nel quadro delle disposizioni comunitarie della politica agri- cola comune, occorre rilevare che n(cid:130) il regolamento (CEE) n. 1765/92, n(cid:130) il regolamento (CEE) n. 334/93 permet- tono agli Stati membri di concedere aiuti supplementari rispetto alla compensazione comunitaria per la messa a riposo di superfici destinate alla produzione non alimen- tare. L’aiuto, essendo concesso per le colture praticate sulle superfici soggette al regime instaurato dal regolamento (CEE) n. 1765/92, (cid:138) incompatibile con le disposizioni ivi previste e che instaurano un sistema di interventi destinati a stabilizzare i mercati nel quadro dell’organizzazione comune dei mercati agricoli [cfr. articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1765/92. ] Pertanto, qualsiasi intervento statale nel settore contem- plato dal regolamento (CEE) n. 1765/92 equivarrebbe a un’ingerenza dello Stato nel «sistema completo ed esau- stivo» per il quale la Corte di giustizia ha pi(cid:151) volte affer- mato a pi(cid:151) riprese l’esclusiva competenza comunitaria. Per quanto riguarda l’intenzione delle autorit(cid:133) belghe di migliorare la protezione dell’ambiente la Commissione ricorda che, trattandosi di superfici messe a riposo, si applica l’articolo 7, paragrafo 3, del regolamento (CEE) n. 1765/92; detto articolo prevede che gli Stati membri applichino sulle superfici suddette misure appropriate di tutela ambientale che tengano conto della situazione specifica delle superfici ritirate dalla produzione. L’appli- cazione di metodi di produzione compatibili con le esigenze di tutela dell’ambiente va pertanto considerata come l’adempimento di un obbligo gi(cid:133) imposto dalla normativa comunitaria. Inoltre per i terreni messi a riposo destinati a produzioni non alimentari, l’articolo 10 del regolamento (CE) n. 2078/92 del Consiglio (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2772/95 della Commissione (4), vieta qualunque misura di aiuto nazionale supplementare rispetto agli aiuti previsti dallo stesso regolamento, (i quali non possono essere concessi per programmi ambientali da realizzare su superfici messe a riposo e utilizzate per produzioni non alimentari). La misura nazionale di cui trattasi sembra quindi incom- patibile con l’articolo 10 del regolamento (CEE) n. 2078/ 92. IV L’articolo 33 del regolamento n. 136/66/CEE rende gli articoli 92, 93 e 94 del trattato applicabili alla produzione ed al commercio dei prodotti di cui all’articolo 1, fatte salve le disposizioni contrarie del regolamento stesso. (1) GU L 38 del 16. 2. 1993, pag. 12. (2) GU L 312 del 23. 12. 1995, pag. 9. (3) GU L 215 del 30. 7. 1992, pag. 85. (4) GU L 288 dell’1. 12. 1995, pag. 35. L 254/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 16. 9. 98 (cid:221) pertanto coperta anche la colza autunnale. o settoriale o di ogni singolo caso di applicazione di regimi di aiuti generali. Ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 1, del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi fra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati membri, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Le misure in questione costituiscono aiuti concessi ai sensi dell’articolo 92, paragrafo l, del trattato. Difatti, esse migliorano la situazione economica delle imprese beneficiarie rispetto ai loro concorrenti che non fruiscono di quest’assistenza. Di conseguenza, esse falsano o minacciano di falsare la concorrenza nel senso sopra citato. Prendendo in considerazione, da una parte, il volume di scambi di colza (per il 1995: esportazioni dal Belgio, compreso il Lussemburgo, verso gli altri Stati membri: 7,81 milioni di ECU; importazioni dagli altri Stati membri verso il Belgio (compreso il Lussemburgo): 71,37 milioni di ECU (1) e, dall’altra, la produzione belga (18 900 t) rispetto alla produzione degli altri Stati membri (8,5 milioni di t (2)), appare chiaro che tali aiuti possono influire sugli scambi fra gli Stati membri in quanto favori- scono la produzione nazionale a detrimento delle impor- tazioni dagli altri Stati membri. A tale proposito giova sottolineare che l’importanza relati- vamente scarsa di un aiuto o l’entit(cid:133) relativamente modesta dell’impresa beneficiaria non escludono a priori l’eventualit(cid:133) che gli scambi fra Stati membri abbiano a risentirne. Tenuto conto di quanto sopra, gli aiuti in causa sono aiuti di Stato che rispondono ai criteri di cui all’articolo 92, paragrafo 1, del trattato. Il principio di incompatibilit(cid:133) sancito dall’articolo 92, paragrafo 1, del trattato conosce tuttavia alcune eccezioni. V Le deroghe a questa incompatibilit(cid:133) previste all’articolo 92, paragrafo 2, non sono manifestamente applicabili. Del resto, esse non sono state neppure invocate dalle autorit(cid:133) belghe. Le deroghe previste all’articolo 92, paragrafo 3, del trattato debbono essere interpretate rigorosamente al momento dell’esame di ogni programma d’aiuto a finalit(cid:133) regionale (1) Comext 2. (2) Eurostat. In particolare, esse possono essere accordate soltanto nel caso in cui la Commissione possa stabilire che l’aiuto (cid:138) necessario per la realizzazione di uno degli obiettivi previsti. Accordare il beneficio di tali deroghe ad aiuti che non implicano una tale contropartita equivarrebbe a fra Stati membri e permettere pregiudizi agli scambi distorsioni della concorrenza non giustificati dell’interesse comunitario e, correlativamente, vantaggi indebiti per gli operatori di certi Stati membri. Nel caso specifico, l’aiuto non comporta alcuna contro- partita del genere. Difatti, n(cid:130) il governo belga ha fornito, n(cid:130) la Commissione ha trovato, alcuna giustificazione che induca a stabilire che l’aiuto in questione risponde alle l’applicazione di una delle condizioni deroghe di cui all’articolo 92, paragrafo 3. richieste per Non si tratta di misure destinate a promuovere la realizza- zione di un progetto importante di comune interesse europeo ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 3, lettera b), in quanto, per gli effetti che essi possono avere sugli scambi, questi aiuti sono contrari all’interesse comune. Non si tratta neppure di misure tendenti a rimediare a una perturbazione grave dell’economia dello Stato membro in causa ai sensi della stessa disposizione. L’aiuto non (cid:138) stato inoltre notificato come aiuto a finalit(cid:133) regionale ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 3, lettera a), del trattato. Per quanto riguarda gli aiuti destinati a facilitare lo sviluppo di talune attivit(cid:133) o di talune regioni economiche, la Commissione pu(cid:149) considerarli come compatibili con il mercato comune ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 3, lettera c), del trattato, qualora l’aiuto: (cid:190) non alteri le condizioni degli scambi in misura contraria all’interesse comune e (cid:190) agevoli lo sviluppo di talune regioni economiche promuovendo lo smercio delle loro produzioni specifiche. talune attivit(cid:133) o di Trattandosi di aiuti ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 1, essi per definizione falsano o minacciano di falsare la concorrenza, ma, ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 3, lettera c), sono incompatibili d’ufficio soltanto nella misura in cui sono contrari all’interesse comune. Orbene, l’interesse comune si oppone in modo assoluto alla concessione degli aiuti in causa, tenuto conto delle infrazioni rilevate nella sezione III. 16. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 254/27 Di conseguenza, per quanto concerne le deroghe previste all’articolo 92, paragrafo 3, lettere a) e c), nei confronti degli aiuti destinati a favorire o a facilitare lo sviluppo economico delle regioni, nonch(cid:130) quella prevista per determinate attivit(cid:133) di cui alla citata lettera c), la Commis- sione constata che tali misure non possono beneficiare di tali deroghe. Di conseguenza, gli aiuti non possono beneficiare di alcuna delle deroghe di cui all’articolo 92 del trattato e vanno considerati come incompatibili con il mercato comune. Essi non possono quindi essere concessi, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Gli aiuti previsti all’articolo 2 del progetto di decreto del governo della regione Vallonia relativo alla concessione di un premio alla coltivazione di colza a fini non alimentari sono incompatibili con il mercato comune ai dell’articolo 92 del trattato CE. sensi Articolo 2 Il governo belga informa la Commissione, entro due mesi dalla notifica della presente decisione, delle misure adot- tate per conformarvisi. Articolo 3 Il Regno del Belgio (cid:138) destinatario della presente deci- sione. Fatto a Bruxelles, il 18 novembre 1997. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Indices des prix à la consommation harmonisés : Septembre 1997.


title: Panorama mensuel de l'industrie européenne. NUMÉRO 11/97 NOVEMBRE 1997.

eurovoc_concepts:
consumer price
foreign trade
industrial statistics
price index
trade balance


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2307/97 af 18. november 1997 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed

eurovoc_concepts:
export monitoring
marketing
protected species
protection of animal life
protection of plant life
trade restriction

formats: html pdfa1b print


title: 98/276/EG: Kommissionens beslut av den 18 november 1997 om den tyska delstaten Sachsen-Anhalts motgaranti som säkerhet för Bürgschaftsbank Sachsen-Anhalt GmbH:s garantier till förmån för företag i svårigheter (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Saxony-Anhalt
aid system
aid to undertakings
commercial bank
credit guarantee
credit institution

text: L 126/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 98 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 18 november 1997 om den tyska delstaten Sachsen-Anhalts motgaranti som s(cid:132)kerhet f(cid:148)r B(cid:129)rg- schaftsbank Sachsen-Anhalt GmbH:s garantier till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag i sv(cid:134)rig- heter (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/276/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artiklarna 92 och 93 i detta, med beaktande av Avtalet om europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 61 i detta, efter att ha givit de (cid:148)vriga medlemsstaterna och andra ber(cid:148)rda parter tillf(cid:132)lle att yttra sig i enlighet med artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I Den 9 oktober 1996 besl(cid:148)t kommissionen att inleda ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget med anled- ning av ett st(cid:148)dprogram som den tyska delstaten Sachsen- Anhalt och B(cid:129)rgschaftsbank Sachsen-Anhalt GmbH (nedan kallad garantibanken) genomf(cid:148)rt gemensamt. Inom ramen f(cid:148)r det s(cid:132)rskilda garantiprogrammet f(cid:148)r f(cid:148)retag med likviditetsproblem Sonderb(cid:129)rgschaftspro- gramm Liquidit(cid:132)tssicherung beviljade garantibanken f(cid:148)retag med s(cid:132)te i Sachsen-Anhalt garantier p(cid:134) upp till 90 % av de l(cid:134)n som de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen var tvungna att ta upp i privata kreditinstitut och som annars inte hade beviljats dem. F(cid:148)retagen var st(cid:148)dber(cid:132)ttigade om de p(cid:134) grund av yttre och of(cid:148)ruts(cid:132)gbara omst(cid:132)ndigheter hade drabbats av likviditetsproblem. Programmet inleddes i december 1994. Ans(cid:148)kan kunde l(cid:132)mnas fram till slutet av 1995. Delstaten Sachsen-Anhalt st(cid:132)llde en global motga- ranti som ursprungligen uppgick till ett belopp av 100 miljoner tyska mark. Beloppet s(cid:132)nktes till 16 miljoner tyska mark i april 1996, dvs. efter det att tiden f(cid:148)r ans(cid:148)kan hade g(cid:134)tt ut. Delstaten finns representerad i garantiban- kens Inga (Bewilligungsausschuß). som beslut om garantier med delstatens motgaranti s(cid:132)kerhet kunde fattas utan att f(cid:148)rst godk(cid:132)nnas av delstats- regeringens representanter. beslutskommitt(cid:130) St(cid:148)dordningen g(cid:132)llde (cid:134)ren 1994 och 1995 (tid f(cid:148)r inl(cid:132)m- nande av ans(cid:148)kan) och anm(cid:132)ldes inte, vilket strider mot artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget. Kommissionen uttryckte tvivel om huruvida st(cid:148)dord- ningen (cid:132)r f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden, eftersom den ger f(cid:148)retag, vilkas (cid:148)verlevnad st(cid:134)r p(cid:134) spel, m(cid:148)jlighet att forts(cid:132)tta med sin verksamhet, trots att st(cid:148)det inte uppfyller kriterierna i gemenskapens riktlinjer f(cid:148)r st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering av statligt f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter (nedan kallad riktlinjerna) (1). Den tyska regeringen underr(cid:132)ttades genom en skrivelse av den 22 oktober 1996 om kommissionens beslut att inleda f(cid:148)rfarande och uppmanades att komma in med ett synpunkter. De andra medlemsstaterna och ber(cid:148)rda parter informerades och uppmanades att yttra sig genom att skrivelsen offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2). Den tyska regeringen framf(cid:148)rde sina synpunkter i en Ingen annan skrivelse av den 18 december 1996. medlemsstat eller annan part har kommit in med synpunkter. (1) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (2) EGT C 35, 4. 2. 1997, s. 10. 28. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 126/33 II motgaranti som s(cid:132)kerhet kan fattas utan att godk(cid:132)nnas av delstatsregeringens representanter. Garantibanken (cid:132)r ett bolag med begr(cid:132)nsat ansvar (GmbH). Bankens del(cid:132)gare (cid:132)r fem regionala n(cid:132)ringsorganisationer, fem av landets industrif(cid:148)rbund, handelskammare och hantverksf(cid:148)reningar, elva kreditinstitut samt tre f(cid:148)rs(cid:132)k- ringsbolag. Bolagets aktiekapital uppg(cid:134)r till 16 146 000 tyska mark. Det garantiprogram Sonderb(cid:129)rgschaftsprogramm Liqui- dit(cid:132)tssicherung som n(cid:132)mns i punkt I avser f(cid:148)retag som drabbats av likviditetsproblem p(cid:134) grund av yttre omst(cid:132)n- digheter som normalt inte kan f(cid:148)rutses av aff(cid:132)rsledningen. S(cid:134)dana f(cid:148)retag kan enligt best(cid:132)mmelserna i programmet ans(cid:148)ka om garantier i garantibanken f(cid:148)r att t(cid:132)cka bankl(cid:134)n som annars inte hade blivit beviljade p(cid:134) grund av att f(cid:148)retagen inte sj(cid:132)lva kan st(cid:132)lla tillr(cid:132)ckliga s(cid:132)kerheter. Garantin beviljas f(cid:148)r upp till 90 % av l(cid:134)nebeloppet. Varje ans(cid:148)kande f(cid:148)retag m(cid:134)ste l(cid:132)gga fram en plan f(cid:148)r sin finan- siella konsolidering och p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt visa att garantin bidrar till att ordna upp f(cid:148)retagets ekonomiska l(cid:132)ge. Garantierna har en l(cid:148)ptid p(cid:134) maximalt tre (cid:134)r och kan uppg(cid:134) till h(cid:148)gst 2 miljoner tyska mark per f(cid:148)retag. Enligt best(cid:132)mmelserna i st(cid:148)dordningen kan garantin endast ges till f(cid:148)retag med s(cid:132)te i delstaten Sachsen-Anhalt och kan i regel endast beviljas f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda och med en oms(cid:132)ttning p(cid:134) h(cid:148)gst 40 miljoner tyska mark. inom Stora f(cid:148)retag eller sektorer med s(cid:132)rskilda regler f(cid:148)r statligt st(cid:148)d (cid:132)r dock inte uttryckligen uteslutna. L(cid:134)net som t(cid:132)cks av garantin ges med en fast r(cid:132)nta som ligger 1 % under den vanliga r(cid:132)ntan f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara l(cid:134)n. Som motprestation f(cid:148)r garantin beg(cid:132)r garantibanken en eng(cid:134)ngsavgift p(cid:134) 2 % och en (cid:134)rsavgift p(cid:134) 1 % av det belopp som t(cid:132)cks av garantin. s(cid:134)dana f(cid:148)retag som verkar F(cid:148)ruts(cid:132)ttningen f(cid:148)r att delstaten Sachsen-Anhalt skall st(cid:132)lla en motgaranti enligt punkt I (cid:132)r att de ifr(cid:134)gavarande garantierna uteslutande l(cid:132)mnas s(cid:134)dana sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (h(cid:132)nvisning till gemenskapens defini- tion av ”sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag” saknas) och egenf(cid:148)- retagare som inte sj(cid:132)lva kan st(cid:132)lla de s(cid:132)kerheter som bankerna i vanliga fall kr(cid:132)ver f(cid:148)r att ge ett l(cid:134)n. till Den ekonomiska risken har d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)ljande f(cid:148)rdelning: L(cid:134)ngivare (kreditinstitut): Garantibanken: Delstaten Sachsen-Anhalt: 9 % 9 % 81 % Delstaten finns representerad i garantibankens besluts- Inga beslut om garantier med delstatens kommitt(cid:130). Med delstaten Sachsen-Anhalts motgaranti som s(cid:132)kerhet beviljade garantibanken garantier med belopp p(cid:134) mellan 18 000 och 1,8 miljoner tyska mark till 39 f(cid:148)retag. Antalet anst(cid:132)llda i de st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retagen l(cid:134)g mellan 2 och 174. Den sista garantin beviljades i april 1996. Av det ursprungliga totala maximibelopp p(cid:134) 100 miljoner tyska mark f(cid:148)r motgarantin utnyttjades i verkligheten endast 15,645 miljoner tyska mark, varf(cid:148)r maximibeloppet i april 1996 s(cid:132)nktes till 16 miljoner tyska mark. III Den tyska regeringen utgick enligt egna uppgifter fr(cid:134)n att st(cid:148)dintensiteten vid en till(cid:132)mpning av garantiprogrammet Sonderb(cid:129)rgschaftsprogramm Liquidit(cid:132)tssicherung skulle komma att ligga under den f(cid:148)rsumbarhetstr(cid:148)skel som g(cid:132)ller f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre betydelse. Regeringen medde- lade dessutom kommissionen att beslutskommitt(cid:130)n vid till(cid:132)mpningen av st(cid:148)dordningen utgick fr(cid:134)n den defini- tion av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som fastst(cid:132)lls i kommissionens rekommendation av den 3 april 1996. De rege- st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retagens ringen inte av det slag som avses i riktlinjerna, utan best(cid:134)r i likviditetsproblem till f(cid:148)ljd av utest(cid:134)ende kundfordringar eller p(cid:134) grund av kunders betalningsdr(cid:148)jsm(cid:134)l. Eftersom de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen har s(cid:134) litet eget kapital, vilket enligt regeringen (cid:132)r en typisk situation f(cid:148)r (cid:148)sttyska f(cid:148)retag och en f(cid:148)ljd av Tysklands delning f(cid:148)re 1990, (cid:132)r det sv(cid:134)rt att l(cid:148)sa de finansiella problemen. St(cid:148)dordningens (cid:132)ndam(cid:134)l var enligt regeringen inte heller att hj(cid:132)lpa till att omstruk- turera de st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retagen i syfte att (cid:134)terst(cid:132)lla l(cid:148)nsamheten, vilket hade kr(cid:132)vt en omstruktureringsplan, utan endast att bidra till den finansiella konsolideringen av i (cid:148)vrigt livskraftiga f(cid:148)retag. sv(cid:134)righeter (cid:132)r enligt N(cid:132)r det g(cid:132)ller villkoret att endast f(cid:148)retag med s(cid:132)te i Sachsen-Anhalt kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r st(cid:148)d, meddelade den tyska regeringen kommissionen att beslutskommitt(cid:130)n (cid:132)ven beviljat st(cid:148)d till tv(cid:134) f(cid:148)retag med s(cid:132)te i Niedersachsen respektive Nordrhein-Westfalen och som endast har fili- aler i Sachsen-Anhalt. Vad g(cid:132)ller kravet p(cid:134) att st(cid:148)det skall begr(cid:132)nsas till vad som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att uppn(cid:134) m(cid:134)len med st(cid:148)det, h(cid:132)nvisade den tyska regeringen till delstaten Sachsen-Anhalts budgetordning, enligt vilken varje myndighet i samband med offentliga finansiella transaktioner (cid:132)r skyldig att till s(cid:134) l(cid:134)ga kostnader som m(cid:148)jligt uppn(cid:134) b(cid:132)sta m(cid:148)jliga resultat. L 126/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 98 IV som beviljades av garantibanken inom De garantier ramen f(cid:148)r sitt garantiprogram Sonderb(cid:129)rgschaftspro- gramm Liquidit(cid:132)tssicherung utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d enligt definitionen i artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet, eftersom de till 90 % t(cid:132)cktes av en motga- ranti st(cid:132)lld av delstaten Sachsen-Anhalt och eftersom de beviljades under medverkan av statliga myndigheter. Inga beslut om garantier med delstatens motgaranti som s(cid:132)kerhet kunde fattas utan delstatsregeringens godk(cid:132)n- nande. Den risk som garantibanken utsatte sig f(cid:148)r var begr(cid:132)nsad till 9 % av garantibeloppet. Risken t(cid:132)cktes av en (cid:134)rsavgift p(cid:134) 1 % av garantibeloppet. F(cid:148)r den risk som banken tog erh(cid:148)ll den s(cid:134)ledes en avgift p(cid:134) 10 %. F(cid:148)r det totala l(cid:134)ne- beloppet ber(cid:132)knade kreditgivaren den vanliga (cid:134)rliga r(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)n mot borgen minus 1 % i syfte att t(cid:132)cka sitt risktagande p(cid:134) 10 % av det totala l(cid:134)nebeloppet. J(cid:132)mf(cid:148)rt med den vanliga marknadsr(cid:132)ntan f(cid:148)r driftsl(cid:134)n erh(cid:148)ll de ber(cid:148)rda kreditinstituten s(cid:134)ledes en h(cid:148)g kompensation f(cid:148)r den ekonomiska risk de utsatte sig f(cid:148)r. Kompensationen borde d(cid:132)rf(cid:148)r vara tillr(cid:132)ckligt stor f(cid:148)r att t(cid:132)cka den (cid:134)terst(cid:134)- ende risken i samband med de l(cid:134)n som utan tillr(cid:132)ckliga s(cid:132)kerheter gavs till f(cid:148)retag med likviditetsproblem. Statens bidrag i form av en motgaranti kompenserades inte genom att st(cid:148)dmottagaren, dvs. varje f(cid:148)retag som utnytt- jade ett l(cid:134)n med garantin som s(cid:132)kerhet, betalade n(cid:134)got slags avgift. Inslaget av st(cid:148)d i st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rden bed(cid:148)ms d(cid:132)rf(cid:148)r uppg(cid:134) till 81 % av det l(cid:134)n som beviljades respektive f(cid:148)retag, vilket motsvarar det belopp som t(cid:132)cktes av den statliga motgarantin. P(cid:134) grund av f(cid:148)ljande kan st(cid:148)dordningen inte anses vara f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget i f(cid:148)rening med riktlinjerna: (cid:190) Best(cid:132)mmelserna f(cid:148)r beviljande av st(cid:148)d utesluter inte uttryckligen ur st(cid:148)dordningen s(cid:134)dana f(cid:148)retag som finns s(cid:132)rskilda verkar inom sektorer f(cid:148)r vilka det gemenskapsregler f(cid:148)r statligt st(cid:148)d (se punkt 2. 2 i rikt- linjerna). Best(cid:132)mmelserna inneh(cid:134)ller inga uppgifter som skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r kommissionen att avg(cid:148)ra, huruvida de (cid:148)verensst(cid:132)mmer med de relevanta reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d i s(cid:132)rskilda sektorer. (cid:190) Best(cid:132)mmelserna utesluter inte uttryckligen stora f(cid:148)retag fr(cid:134)n st(cid:148)dordningen och inneh(cid:134)ller inte n(cid:134)gra f(cid:148)reskrifter om f(cid:148)rhandsanm(cid:132)lan n(cid:132)r det g(cid:132)ller s(cid:134)dana f(cid:148)retag. (cid:190) Best(cid:132)mmelserna inneh(cid:134)ller inte n(cid:134)gra regler om kumulering med annat st(cid:148)d med samma (cid:132)ndam(cid:134)l. (cid:190) Enligt best(cid:132)mmelserna (cid:132)r det varken f(cid:148)rbjudet eller uteslutet att garantier beviljas upprepade g(cid:134)nger eller att de f(cid:148)rl(cid:132)ngs. (cid:190) Enligt best(cid:132)mmelserna (cid:132)r st(cid:148)det inte begr(cid:132)nsat till den tid som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att uppr(cid:132)tta den h(cid:134)llbara omstruktu- reringsplan som kr(cid:132)vs. (cid:190) Enligt best(cid:132)mmelserna r(cid:132)cker det att l(cid:132)gga fram en plan f(cid:148)r finansiell konsolidering av f(cid:148)retaget i st(cid:132)llet f(cid:148)r en omstruktureringsplan (3. 2 i riktlinjerna). (cid:190) Enligt best(cid:132)mmelserna inte uttryckligen begr(cid:132)nsat till vad som (cid:132)r absolut n(cid:148)dv(cid:132)n- digt f(cid:148)r att omstrukturera eller unds(cid:132)tta det ber(cid:148)rda f(cid:148)retaget. garantibeloppet (cid:132)r Best(cid:132)mmelserna i st(cid:148)dordningen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte av s(cid:134)dant slag att de uppfyller huvudkriterierna f(cid:148)r unds(cid:132)ttnings- och omstruktureringsst(cid:148)d enligt riktlinjerna. Den tyska regeringen har h(cid:132)vdat att de f(cid:148)retag som programmet ursprungligen avs(cid:134)g inte var f(cid:148)retag i sv(cid:134)rig- heter utan f(cid:148)retag som egentligen (cid:132)r livskraftiga men som drabbats av vissa likviditetsproblem. Programmet lades enligt regeringen upp f(cid:148)r att unds(cid:132)tta f(cid:148)retag med sv(cid:134)rig- heter av det slag som (cid:132)r typiskt f(cid:148)r (cid:153)sttyskland, dvs. problem med indrivningen av kundfordringar och med otillr(cid:132)ckligt eget kapital f(cid:148)r att (cid:148)verbrygga de d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande likviditetsflaskhalsarna. Detta argument kan inte godtas. F(cid:148)retag som saknar till- r(cid:132)ckligt med kapital f(cid:148)r att klara av normala risker s(cid:134)som kunders betalningsdr(cid:148)jsm(cid:134)l eller f(cid:148)r att kunna teckna en kreditf(cid:148)rs(cid:132)kring f(cid:148)r att t(cid:132)cka denna risk, b(cid:148)r betraktas som f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter n(cid:132)r de drabbas av likviditetspro- blem som hotar deras (cid:148)verlevnad. F(cid:148)r att se om de st(cid:148)dordningar som syftar till att l(cid:148)sa dessa problem (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden m(cid:134)ste de bed(cid:148)mas enligt gemenskapens riktlinjer f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)rig- heter. Att s(cid:134)dana sv(cid:134)righeter (cid:132)r vanligare i (cid:153)sttyskland (cid:132)n i andra, mer utvecklade omr(cid:134)den i unionen (cid:132)r inte en f(cid:148)ljd av Tysklands delning f(cid:148)re 1990 utan h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n de allm(cid:132)nt d(cid:134)liga ekonomiska resultaten i denna region, vilket (cid:132)ven kan iakttas i andra missgynnade omr(cid:134)den inte heller inom unionen. St(cid:148)dordningen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 2 c i EG-f(cid:148)rdraget. Inte heller enligt artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget kan st(cid:148)dordningen anses vara f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden. Huvudsyftet (cid:132)r att ge st(cid:148)d (cid:134)t s(cid:134)dana f(cid:148)retag med s(cid:132)te i Sachsen-Anhalt som hamnat finansiella sv(cid:134)righeter. (cid:142)ven om till(cid:132)mpningen av en st(cid:148)dordning av detta slag begr(cid:132)nsas till ett visst st(cid:148)domr(cid:134)de m(cid:134)ste de principer som fastst(cid:132)lls i riktlinjerna beaktas. Punkt 3. 2. 3 i i 28. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 126/35 riktlinjerna har f(cid:148)ljande ordalydelse: ”De villkor som anges i punkt 3. 2. 2 g(cid:132)ller d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)ven st(cid:148)domr(cid:134)den, (cid:132)ven om h(cid:132)nsyn tas till behovet av regional utveckling”. efterkomma beslutet. Inom ramen f(cid:148)r rapporteringen om hur detta beslut genomf(cid:148)rs b(cid:148)r Tyskland s(cid:132)rskilt ange de fall i vilka regeln f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre betydelse till(cid:132)mpas. Dessutom undantas f(cid:148)retag med s(cid:132)te i en annan delstat (cid:132)n Sachsen-Anhalt formellt fr(cid:134)n st(cid:148)det, vilket (cid:132)r en diskrimi- nering som strider mot artikel 52 ff. i EG-f(cid:148)draget. Det faktum att det i strid med best(cid:132)mmelsen (cid:132)ven beviljats st(cid:148)d till tv(cid:134) v(cid:132)sttyska f(cid:148)retag (cid:132)r ovidkommande, eftersom det i detta sammanhang handlar om st(cid:148)dordningen som s(cid:134)dan och om hur den till(cid:132)mpas enligt best(cid:132)mmelserna i den ordningen och inte om enskilda fall. Samma sak g(cid:132)ller f(cid:148)r begr(cid:132)nsningen till sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag samt till f(cid:148)retag som verkar inom sektorer med s(cid:132)rskilda regler f(cid:148)r statligt st(cid:148)d. Eftersom den ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dordningen inte heller syftar till att uppfylla n(cid:134)got av de andra m(cid:134)len som avses i artikel 92. 2 och 92. 3 i EG-f(cid:148)rdraget, m(cid:134)ste kommissionen dra slutsatsen att ordningen inte kan anses vara f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden. St(cid:148)det beviljades olagligen, eftersom st(cid:148)dordningen inf(cid:148)rdes i strid med best(cid:132)mmelserna i artikel 93. 3 i EG- f(cid:148)rdraget. Den tyska regeringens f(cid:148)rklaring att den utgick fr(cid:134)n att beviljandet av st(cid:148)d omfattades av regeln f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre betydelse kan inte godtas, eftersom det plane- rade st(cid:148)dbeloppet – h(cid:148)gst 2 miljoner tyska mark per st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retag f(cid:148)r en period p(cid:134) tre (cid:134)r – ligger (cid:148)ver de tr(cid:148)skelbelopp som g(cid:132)ller f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre bety- delse. Allt st(cid:148)d som olagligen beviljats m(cid:134)ste i princip (cid:134)terkr(cid:132)vas fr(cid:134)n det st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retaget f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla de ekonomiska f(cid:148)rh(cid:134)llanden som hade f(cid:148)relegat om det ifr(cid:134)- inte hade utbetalats. (cid:143)terbetalningen gavarande st(cid:148)det f(cid:148)rfaranden och best(cid:132)mmelser i skall ske enligt tysk lagstiftning, inbegripet r(cid:132)nta som ber(cid:132)knas enligt den referensr(cid:132)nta som anv(cid:132)nds vid bed(cid:148)mningen av regional- st(cid:148)dsordningar och l(cid:148)per fr(cid:134)n och med den dag st(cid:148)det beviljades. Tyskland m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:134)terkr(cid:132)va det st(cid:148)d som beviljats inom ramen f(cid:148)r garantiprogrammet Sonderb(cid:129)rgschafts- programm Liquidit(cid:132)tssicherung och m(cid:134)ste inom tv(cid:134) m(cid:134)nader efter det att detta beslut delgivits underr(cid:132)tta kommissionen om vilka (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtagits f(cid:148)r att Tyskland har m(cid:148)jlighet att till kommissionen anm(cid:132)la andra enskilda fall i vilka Tyskland anser att det enligt best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rdraget (cid:132)r motiverat att bevilja nytt st(cid:148)d. Kommissionen kommer i s(cid:134) fall att ta st(cid:132)llning till detta inom ramen f(cid:148)r det vanliga f(cid:148)rfarandet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 St(cid:148)dordningen Sonderb(cid:129)rgschaftsprogramm Liquidit(cid:132)ts- sicherung (cid:132)r olaglig, eftersom den inf(cid:148)rdes i strid med best(cid:132)mmelserna i artikel 93. 3. Den (cid:132)r inte f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden. Artikel 2 Tyskland skall (cid:134)terkr(cid:132)va allt st(cid:148)d som beviljats inom ramen f(cid:148)r st(cid:148)dordningen. (cid:143)terbetalningen skall ske enligt f(cid:148)rfaranden och best(cid:132)mmelser i tysk lagstiftning, inbe- gripet r(cid:132)nta som ber(cid:132)knas enligt den referensr(cid:132)nta som anv(cid:132)nds vid bed(cid:148)mningen av regionalst(cid:148)dsordningar och som l(cid:148)per fr(cid:134)n och med den dag st(cid:148)det beviljades. Artikel 3 Tyskland skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader efter delgivningen av detta beslut underr(cid:132)tta kommissionen om vilka (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtagits f(cid:148)r att efterkomma beslutet. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till F(cid:148)rbundsrepubliken Tyskland. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 18 november 1997. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Recommendation on European cooperation in quality assurance in higher education (COM(97)0159 C4-0263/97 97/0121 (SYN))

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
education policy
exchange of information
higher education
information network
project evaluation
quality control circle
teaching curriculum

formats: html print


title: Nařízení Komise (ES) č. 2288/97 ze dne 18. listopadu 1997, kterým se stanoví obchodní norma pro česnek

eurovoc_concepts:
bulb vegetable
labelling
marketing standard
packaging
perishable goods

text: 03/sv. 22 CS Úřední věstník Evropské unie 85 31997R2288 19. 11. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 315/3 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2288/97 ze dne 18. listopadu 1997, kterým se stanoví obchodní norma pro česnek KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zele- ninou (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení, (ES) že vzhledem k tomu, že česnek je uveden v příloze I nařízení (ES) č. 2200/96 mezi produkty, pro které musí být přijaty normy; dne Rady 26. ledna 1965, kterým se stanoví společná norma jakosti pro česnek (2), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 888/97 (3) bylo několikrát pozměněno, a proto již nezaručuje právní přes- nost; č. 10/65/EHS nařízení ze vzhledem k tomu, že je tedy třeba přistoupit k přepracování uvedených pravidel a nařízení č. 10/65/EHS zrušit; že za tím účelem by pro zajištění transparentnosti světového trhu měla být vzata v úvahu norma doporučená pro česnek Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů; vzhledem k tomu, že pro usnadnění obchodu s česnekem by měla být, v souladu s mezinárodní normou doporučenou Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů, zjednodušena ustanovení společné normy, která se týkají obchodní úpravy tohoto produktu, aby norma byla méně omezující; vzhledem k tomu, že cílem uplatňování této normy je vyloučit z trhu produkty neodpovídající jakosti, zaměřit produkci na uspokojování požadavků spotřebitelů a usnadnit obchodní vztahy na základě poctivé hospodářské soutěže a přispět tak ke zlepšení výnosnosti produkce; vzhledem k tomu, že norma se vztahuje na všechna stádia uvádění na trh; že doprava na dlouhé vzdálenosti, skladování po určitou dobu nebo různá manipulace, kterým jsou produkty podrobeny, mohou způsobit poškození vyplývající z biologic- kého vývoje těchto produktů nebo jejich větší či menší náchyl- nosti k rychlé zkáze; že tato poškození je třeba vzít v úvahu při uplatňování normy ve stadiích uvádění na trh následujících po odeslání; že u produktů jakosti „Výběr“, které musí být obzvláště pečlivě tříděny a baleny, musí být vzato v úvahu pouze snížení čerstvosti a vadnutí; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Obchodní norma pro česnek kódu KN 0703 20 00 je 1. uvedena v příloze. Norma se vztahuje na všechna stadia uvádění na trh za 2. podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 2200/96. Ve stadiích následujících po odeslání mohou však produkty oproti ustanovením normy vykazovat: — mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí, — u produktů zařazených do jiné třídy jakosti než do třídy jakosti „Výběr“ lehká poškození vyplývající z jejich vývoje a jejich větší či menší náchylnosti k rychlé zkáze. Nařízení č. 10/65/EHS se zrušuje. Článek 2 Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1998. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 18. listopadu 1997. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise (1) Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 19, 5. 2. 1965, s. 246/65. (3) Úř. věst. L 126, 17. 5. 1997, s. 11. 86 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 22 PŘÍLOHA NORMA PRO ČESNEK I. DEFINICE PRODUKTU Tato norma se vztahuje na česnek odrůd (kultivarů) Allium sativum L. , určený k dodání v čerstvém (1), polosuchém (2) nebo suchém (3) stavu spotřebiteli, nevztahuje se na zelený česnek s celou natí, který ještě nemá vyvinuté stroužky a pro česnek určený k průmyslovému zpracování. Norma stanoví vlastnosti, které musí česnek vykazovat po obalové úpravě a zabalení. II. USTANOVENÍ O JAKOSTI A. Minimální požadavky Cibule česneku všech tříd jakosti, s přihlédnutím ke zvláštním ustanovením uvedeným pro jednotlivé třídy jakosti a k dovoleným odchylkám, musí být: — zdravé; nedovolují se produkty napadené hnilobou, nebo s takovými vadami, které je činí nevhodnými pro lidskou spotřebu, — v podstatě bez škůdců, — v podstatě nepoškozené škůdci, — čisté, v podstatě bez viditelných cizích látek, — pevné, — nepoškozené mrazem nebo sluncem, — bez zvenku viditelných klíčků, — bez nadměrné povrchové vlhkosti, — bez cizího pachu a/nebo chuti (4). Česnek musí být v takovém stadiu vývoje a v takovém stavu, aby: — snesl přepravu a manipulaci a — mohl být do místa určení doručen v odpovídající jakosti. B. Třídy jakosti Česnek se zařazuje do tří tříd jakosti: i) Výběr Česnek zařazený do této třídy musí být vynikající jakosti. Musí vykazovat znaky typické pro odrůdu a/nebo tržní druh (5). Cibule musí být: — celé, — pravidelného tvaru, — dobře očištěné. Nedovolují se vady, s výjimkou velmi lehkých povrchových poškození, pokud nezhoršují celkový vzhled, jakost a uchovatelnost produktu a jeho obchodní úpravu v obalu. Stroužky musí být sevřené. U suchého česneku musí být kořínky odříznuty těsně u cibule. ii) I. jakost Česnek zařazený do této třídy musí být dobré jakosti. Musí vykazovat znaky typické pro odrůdu a/nebo tržní druh (5). Cibule musí být: — celé, — dostatečně pravidelného tvaru. (1) „Čerstvým“ se rozumí česnek, jehož nať je zelená a vnější slupka cibule ještě čerstvá. (2) „Polosuchým“ se rozumí česnek, jehož nať a vnější slupka cibule nejsou ještě zcela suché. (3) „Suchým“ se rozumí česnek, jehož nať, vnější slupka i slupka kolem každého stroužku jsou zcela suché. (4) Toto ustanovení se nevztahuje na charakteristický pach a chuť způsobené fumigací. (5) Toto ustanovení se nevztahuje na odlišné vybarvení způsobené fumigací. 03/sv. 22 CS Úřední věstník Evropské unie 87 Dovoluje se však, pokud nezhoršuje celkový vzhled, v obalu, tato lehká vada: — drobné trhliny na vnější slupce cibule. Stroužky musí být dostatečně sevřené. iii) II. jakost jakost a uchovatelnost produktu a jeho obchodní úpravu Do této třídy se zařazuje česnek, který nemůže být zařazen do vyšších tříd jakosti, ale který odpovídá minimálním požadavkům uvedeným výše. Dovolují se, pokud zůstanou zachovány základní znaky jakosti, uchovatelnosti a obchodní úpravy produktu, tyto vady: — trhliny na vnější slupce cibule nebo chybějící části vnější slupky cibule, — zacelená poškození, — lehké otlaky, — nepravidelný tvar, — cibule nejvýše bez tří stroužků. III. USTANOVENÍ O TŘÍDĚNÍ PODLE VELIKOSTI Česnek se třídí podle příčného průměru měřeného v nejširším místě cibule. i) Minimální příčný průměr je stanoven 45 mm pro česnek jakosti „Výběr“ a 30 mm pro česnek I. jakosti a II. jakosti. ii) Rozdíl mezi příčným průměrem nejmenší a největší cibule v témže obalu u česneku nesvazkovaného tj. bez natě, nebo u česneku ve svazcích nesmí přesahovat: — 15 mm, je-li příčný průměr nejmenší cibule menší než 40 mm, — 20 mm, je-li příčný průměr nejmenší cibule 40 mm a více. IV. USTANOVENÍ O DOVOLENÝCH ODCHYLKÁCH Pro produkty neodpovídající požadavkům dané třídy jakosti jsou v každém obalu, nebo u produktů volně ložených v každé šarži, dovoleny odchylky jakosti a velikosti. A. Dovolené odchylky jakosti (i) Výběr 5 % hmotnosti cibulí neodpovídajících požadavkům této třídy jakosti, ale odpovídajících požadavkům stanoveným pro I. jakost nebo výjimečně dovoleným odchylkám I. jakosti. (ii) I. jakost 10 % hmotnosti cibulí neodpovídajících požadavkům této třídy jakosti, ale odpovídajících požadavkům stanoveným pro II. jakost nebo výjimečně dovoleným odchylkám II. jakosti. V rámci této odchylky se dovoluje nejvýše 1 % hmotnosti cibulí, jejichž stroužky mají klíčky viditelné zvenku. (iii) II. jakost 10 % hmotnosti cibulí neodpovídajících požadavkům této třídy jakosti, ani minimálním požadavkům, s výjimkou produktů napadených hnilobou, poškozených mrazem nebo sluncem, nebo s jiným poškozením, které je činí nevhodnými pro lidskou spotřebu. Kromě toho se dovoluje nejvýše 5 % hmotnosti cibulí, jejichž stroužky mají klíčky viditelné zvenku. B. Dovolené odchylky velikosti Pro všechny třídy jakosti: 10 % hmotnosti cibulí neodpovídajících požadavkům na třídění podle velikosti a uvedené velikosti, ale odpovídajících velikosti bezprostředně vyšší a/nebo nižší, než je uvedena na obalu. V rámci této odchylky se dovolují nejvýše 3 % cibulí neodpovídajících stanovenému minimálnímu příčnému průměru, ale o příčném průměru nejméně 25 mm. V. USTANOVENÍ O OBCHODNÍ ÚPRAVĚ A. Stejnorodost Obsah každého obalu, nebo šarže v případě volně ložených produktů, musí být stejnorodý a obal (šarže) musí obsa- hovat jen česnek téhož původu, téže odrůdy nebo tržního druhu, téže třídy jakosti a velikosti (je-li česnek podle velikosti tříděn). Viditelná část obsahu obalu, nebo šarže v případě volně ložených produktů, musí odpovídat zbývající části obsahu obalu (šarže). 88 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 22 B. Obalová úprava Česnek musí být balen způsobem zajišťujícím náležitou ochranu produktu, s výjimkou česneku suchého v pletencích, který může být dodáván volně ložený (naložený přímo do dopravního prostředku). Materiály použité uvnitř obalů musí být nové, čisté a nesmějí způsobovat vnější ani vnitřní poškození produktů. Použití materiálů, především papíru nebo nálepek s obchodními údaji, se dovoluje, pokud jsou tisk nebo štítkování provedeny zdravotně nezávadnou barvou nebo lepidlem. V obalech, nebo v šarži v případě volně ložených produktů se nesmějí vyskytovat cizí příměsi. C. Obchodní úprava Česnek musí být dodáván následovně: i) nesvazkovaný, s natí seříznutou na délku nejvýše: — 10 cm u česneku čerstvého a polosuchého, — 3 cm u česneku suchého; ii) ve svazcích vázaných: — buď podle počtu cibulí, — nebo podle čisté hmotnosti. Nať musí být seříznuta na stejnou délku. iii) v pletencích, pouze česnek suchý a polosuchý, tvořených: — buď podle počtu cibulí; v tom případě pletence musí obsahovat nejméně 6 cibulí, — nebo podle čisté hmotnosti. U česneku ve svazcích nebo v pletencích musí být znaky česneku (počet cibulí nebo čistá hmotnost) v témže obalu stejnorodé. Při použití kteréhokoliv ze způsobů úpravy musí být nať seříznuta hladce a u česneku suchého jakosti „Výběr“ musí být hladce seříznuty i kořínky. VI. USTANOVENÍ O OZNAČOVÁNÍ Každý obal musí být označen na jedné straně následujícími údaji, které musí být uvedeny čitelně, nesmazatelně a tak, aby byly viditelné zvenku: U česneku v pletencích dodávaného volně loženého (naloženého přímo do dopravního prostředku) musí být tyto údaje uvedeny v průvodním dokladu zboží, upevněném na viditelném místě uvnitř dopravního prostředku. Balírna a/nebo odesílatel: jméno a adresa nebo identifikační symbol úředně vydaný nebo uznaný. Pokud je použit identi- fikační symbol, musí být údaj „balírna a/nebo odesílatel (nebo odpovídající zkratka)“ uveden v blízkosti tohoto identifi- kačního symbolu. A. Identifikace B. Druh produktu — „česnek čerstvý“, „česnek polosuchý“ nebo „česnek suchý“, není-li obsah obalu zvenku viditelný, — název odrůdy nebo tržního druhu („Česnek bílý“, „Česnek růžový“ atd. ), — „fumigovaný“ (pokud byl česnek tímto způsobem ošetřen). země původu a popřípadě pěstitelská oblast nebo národní, krajové nebo místní označení původu. C. Původ produktu — třída jakosti, — velikost (je-li produkt tříděn podle velikosti) vyjádřená nejmenším a největším příčným průměrem cibulí. D. Obchodní údaje E. Úřední kontrolní značka (není povinná)