title: WRITTEN QUESTION No. 3600/97 by José BARROS MOURA to the Commission. Socrates programme

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
Portugal
education policy
university

text: C 174/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 Enligt det ga¤llande Fo¤rdraget om Europeiska unionen saknar kommissionen initiativra¤tt na¤r det ga¤ller polisia¤rt och straffra¤ttsligt samarbete. Genom Amsterdamfo¤rdraget kommer kommissionen att ges en s(cid:229)dan ra¤tt. Genom ett protokoll till Amsterdamfo¤rdraget info¤rlivas Schengenregelverket inom Europeiska unionen. Detta kommer att ske na¤r fo¤rdraget tra¤der i kraft, men inneba¤r inte att Schengenavtalen blir automatiskt tilla¤mpliga. Na¤r Amsterdamfo¤rdraget tra¤der i kraft tilla¤mpas inte Schengenavtalen a¤nnu i medlemsstaterna. Fo¤r de medlemsstater som under tiden har tilltra¤tt Schengenavtalen, men som inte bo¤rjat tilla¤mpa dem fo¤re ikrafttra¤dandet, a¤r det r(cid:229)dets sak att besta¤mma na¤r Schengenavtalen skall bo¤rja tilla¤mpas. Na¤r det ga¤ller de la¤nder som inte har tilltra¤tt Schengenavtalen, Fo¤renade kungariket och Irland, fo¤reskriver protokollet om info¤rlivande av Schengenregel- verket att de kan bega¤ra att f(cid:229) tilla¤mpa hela eller delar av regelverket. R(cid:229)dets beslut i anledning av en s(cid:229)dan bega¤ran fattas med enha¤llighet bland Schengenavtalens medlemsstater och den medlemsstat som framsta¤llt bega¤ran. (98/C 174/131) SKRIFTLIG FR¯GA E-3593/97 fr(cid:229)n Yves Verwaerde (PPE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Ho¤gniv(cid:229)gruppen om sociala och fo¤retagsma¤ssiga aspekter p(cid:229) informationssamha¤llet Jag vill be kommissionen om en fo¤rsta utva¤rdering av arbetet i ho¤gniv(cid:229)gruppen om sociala och fo¤retagsma¤ssiga aspekter p(cid:229) informationssamha¤llet. Svar avgivet av Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (9 januari 1998) Expertgruppen p(cid:229) ho¤g niv(cid:229) na¤r det ga¤ller sociala och samha¤lleliga aspekter p(cid:229) informationssamha¤llet har avslutat sitt arbete. Gruppen lade nyligen fram en slutrapport och ett exemplar av denna rapport skall sa¤ndas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Fo¤r na¤rvarande h(cid:229)ller man p(cid:229) att utarbeta ett sammandrag av de kompletterande analyser som na¤mns i bilagan till slutrapporten och som genomfo¤rdes parallellt med gruppens arbete och det kommer att finnas tillga¤ngligt i bo¤rjan av det nya (cid:229)ret. (98/C 174/132) SKRIFTLIG FR¯GA E-3600/97 fr(cid:229)n Jose· Barros Moura (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Sokrates-programmet De portugisiska universiteten har, genom att fo¤lja andra EU-la¤nders exempel, i stor utstra¤ckning tagit avst(cid:229)nd fr(cid:229)n de institutionella avtal som kommissionen fo¤reslagit fo¤r terminen 1997-1998 inom ramen fo¤r programmet Sokrates. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende, skulle kommissionen kunna uppge: 1. Vilka a¤r orsakerna till kritiken? 2. P(cid:229) vilka punkter har kommissionen g(cid:229)tt med p(cid:229) att se o¤ver sitt fo¤rslag? 3. Vilka universitet undertecknade och vilka undertecknade inte det institutionella avtalet? Har kommissionen fo¤r avsikt att minska den byrokratiska tyngden fo¤r programmet Sokrates i fo¤rh(cid:229)llande till Erasmus? Anser kommissionen inte att en genomsnittlig gemenskapsfinansiering p(cid:229) 15 % a¤r otillra¤cklig med ha¤nsyn till programmets m(cid:229)l?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3600/97 af José BARROS MOURA til Kommissionen. Socrates-programmet

formats: html pdf print

text: C 174/82 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 6. 98 Ifłlge den nuv(cid:230)rende traktat om Den Europ(cid:230)iske Union har Kommissionen ingen initiativret inden for politisamarbejde og strafferetligt samarbejde. Det vil den f(cid:229) med Amsterdam-traktaten. I en protokol til Amsterdam-traktaten fasts(cid:230)ttes det, at Schengen-aftalen skal indarbejdes i samarbejdet inden for Den Europ(cid:230)iske Union. Dette vil ske samtidig med ikrafttr(cid:230)delsen af Amsterdam-traktaten, men det betyder ikke automatisk, at Schengen-bestemmelserne g(cid:230)lder for de medlemsstater, der p(cid:229) tidspunktet for Amsterdam- traktatens ikrafttr(cid:230)delse endnu ikke har taget Schengen-aftalen i anvendelse. Med hensyn til de tilf(cid:230)lde, hvor en medlemsstat i mellemtiden har tilsluttet sig Schengen-aftalen, men hvor den endnu ikke er tr(cid:229)dt i kraft p(cid:229) datoen for Amsterdam-traktatens ikrafttr(cid:230)delsesdato, er det op til R(cid:229)det at afgłre, hvorn(cid:229)r Schengen-aftalen skal gennemfłres. Ang(cid:229)ende de medlemsstater, der ikke har tilsluttet sig Schengen-aftalen, dvs. Det Forenede Kongerige og Irland, fasts(cid:230)ttes det i protokollen om indarbejdelsen af Schengen-aftalen i EU-samarbejdet, at de kan anmode om at deltage i en del af eller hele Schengen-samarbejdet. I s(cid:229) fald tr(cid:230)ffer R(cid:229)det afgłrelse med enstemmighed blandt Schengen-medlemslandene og det medlemsland, der har fremsat anmodningen. (98/C 174/131) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3593/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Ekspertgruppe p(cid:229) hłjt niveau vedrłrende de sociale og samfundsm(cid:230)ssige aspekter af informationssam- fundet Kan Kommissionen fremsende en fłrste status over arbejdet i ekspertgruppen p(cid:229) hłjt niveau vedrłrende de sociale og samfundsm(cid:230)ssige aspekter af informationssamfundet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (9. januar 1998) Ekspertgruppen p(cid:229) hłjt niveau vedrłrende de sociale og samfundsm(cid:230)ssige aspekter af informationssamfundet har afsluttet sit arbejde. Gruppen har for nylig forelagt en endelig rapport, og en kopi af denne rapport fremsendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Der udarbejdes i łjeblikket et resume· af de supplerende analyser, der n(cid:230)vnes i bilaget til denne endelige rapport, og som er blevet gennemfłrt parallelt med denne gruppes arbejde, og det vil foreligge i begyndelsen af det nye (cid:229)r. (98/C 174/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3600/97 af Jose· Barros Moura (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Socrates-programmet Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af de energiske protester, som de portugisiske universiteter i lighed med andre EU-lande har fremfłrt imod de institutionskontrakter, som Kommissionen har foresl(cid:229)et for det akademiske (cid:229)r 1997/98 i forbindelse med Socrates-programmet, oplyse fłlgende: 1. Hvad er (cid:229)rsagen til denne kritik? 2. P(cid:229) hvilke punkter har Kommissionen accepteret at revidere forslaget? 3. Hvilke universiteter har henholdsvis undertegnet/afvist at undertegne institutionskontrakten? Agter Kommissionen af mindske omfanget af den administrative byrde i forbindelse med Socrates-programmet i forhold til Erasmus-programmet? Anser Kommissionen ikke en gennemsnitlig f(cid:230)llesskabsfinansiering af programmet p(cid:229) 15% for utilstr(cid:230)kkelig?


title: QUESTION ECRITE no 3595/97 des députes Cristiana MUSCARDINI , Gastone PARIGI , Amedeo AMADEO à la Commission. Éradication de la peste porcine aux Pays-Bas

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
decontamination
epidemic
health control
health risk
slaughter of animals
swine

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3586/97 de Karin RIIS-JØRGENSEN à la Commission. Directive relative à la liberté d'accès à l'information en matière d'environnement

eurovoc_concepts:
access to information
confidentiality
dissemination of information
environmental policy
environmental protection
public authorities

text: 8. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 174/79 Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (6 janvier 1998) En re‘gle ge·ne·rale, la Commission ne conside‘re pas qu(cid:146)il soit compatible avec le droit communautaire que la re·glementation fiscale d(cid:146)un E· tat membre e·tablisse une discrimination a‘ l(cid:146)e·gard de l(cid:146)imposition des contributions aux fonds de pension et de retraite, ainsi que des be·ne·fices qui en de·coulent, en fonction du sie‘ge du Fonds ou du lieu ou‘ le contrat a e·te· signe·. Il se peut, toutefois, que pareille discrimination ait une justification objective, ainsi que la Cour de justice l(cid:146)a e·tabli dans l(cid:146)arre(cid:136)t Bachmann, du 28 janvier 1992 (affaire 204/90). La Cour a par la suite de·veloppe· la jurisprudence Bachmann dans divers arre(cid:136)ts (Wielockx, 11 aou(cid:136)t 1995, affaire 080/94 et Svensson, 14 novembre 1995, affaire 484/93). Une autre affaire est encore pendante (Jessica Safir, affaire 118/96). La compatibilite· avec le droit communautaire de la re·glementation fiscale de chaque E· tat membre en matie‘re de fonds de pension et de retraite doit e(cid:136)tre appre·cie·e a‘ la lumie‘re de cette jurisprudence. En ce qui concerne le re·gime espagnol d(cid:146)imposition des assurances vie, la Commission a examine· si la le·gislation aboutissait a‘ une discrimination en fonction du sie‘ge de la compagnie d(cid:146)assurance. Les autorite·s espagnoles ont indique· que l(cid:146)article 78, paragraphe 1, de la loi 30/95, du 8 novembre 1995, sur la re·glementation et le contro(cid:136)le des assurances prive·es dispose que les compagnies d(cid:146)assurance e·tablies dans les E· tats membres de l(cid:146)Espace e·conomique europe·en autres que l(cid:146)Espagne, qui ont obtenu l(cid:146)agre·ment dans leur E· tat membre d(cid:146)origine, peuvent exercer leurs activite·s en Espagne en vertu du droit d(cid:146)e·tablissement ou du principe de libre prestation des services. Elles ont e·galement pre·cise· que les primes d(cid:146)assurance vie verse·es par des re·sidents espagnols a‘ des compagnies d(cid:146)assurance qui ne sont pas e·tablies en Espagne, mais sont le·galement autorise·es a‘ y exercer leurs activite·s en vertu du principe de libre prestation des services, peuvent e(cid:136)tre de·duites du revenu imposable des personnes dans les me(cid:136)mes conditions que les primes verse·es aux compagnies d(cid:146)assurance e·tablies en Espagne. La Commission a par conse·quent conclu qu(cid:146)il n(cid:146)existait pas de traitement fiscal discriminatoire dans ce cas pre·cis. (98/C 174/126) QUESTION E· CRITE E-3582/97 pose·e par Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Passeport europe·en pour les plus de 60 ans Suite a‘ la re·ponse donne·e par la Commission a‘ la question E-1019/97 (1) qui e·voquait une e·tude de faisabilite· concernant un passeport europe·en pour les personnes de plus de 60 ans, cette e·tude a-t-elle e·te· re·alise·e et quels ont e·te· les progre‘s accomplis en l(cid:146)occurrence depuis avril 1997? (1) JO C 367 du 4. 12. 1997, p. 69. Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (13 janvier 1998) La Commission a re(cid:231)u tout re·cemment les re·sultats d(cid:146)une e·tude de faisabilite· consacre·e aux passeports pour les personnes de plus de 60 ans et re·alise·e par des organisations non gouvernementales s(cid:146)occupant des personnes a(cid:136)ge·es dans cinq E· tats membres. Ces re·sultats sont a‘ pre·sent soigneusement examine·s par la Commission. (98/C 174/127) QUESTION E· CRITE E-3586/97 pose·e par Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Directive relative a‘ la liberte· d(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)information en matie‘re d(cid:146)environnement Dans certaines situations ou‘ des informations sont requises conforme·ment a‘ la directive 90/313/CEE (1), des doutes peuvent surgir quant a‘ la question de savoir si des organisations prive·es ou des entreprises que les pouvoirs publics chargent de missions lie·es a‘ la protection de l(cid:146)environnement entrent dans le champ d(cid:146)application de la directive


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3595/97 dos Deputados Cristiana MUSCARDINI , Gastone PARIGI , Amedeo AMADEO à Comissão. Erradicação da peste suína nos Países Baixos


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2260/97 af 13. november 1997 om en undtagelse fra forordning (EØF) nr. 2454/93, hvad angår definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« i henhold til den generelle præferenceordning, for at tage hensyn til den særlige situation i Bangladesh for visse tekstilvarer, der udføres fra dette land til Fællesskabet

eurovoc_concepts:
Bangladesh
derogation from EU law
generalised preferences
import policy
originating product
textile product

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3632/97 del Luciano VECCHI a la Comisión. Garantías de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Luxemburgo

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Luxembourg
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/31 Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Francia esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/49) PREGUNTA ESCRITA E-3629/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Alemania Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Alemania esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/50) PREGUNTA ESCRITA E-3630/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Grecia Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Grecia esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/51) PREGUNTA ESCRITA E-3631/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Irlanda Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Irlanda esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/52) PREGUNTA ESCRITA E-3632/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Luxemburgo Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias


title: QUESTION ECRITE no 3582/97 de José APOLINÁRIO à la Commission. Passeport européen pour les plus de 60 ans

eurovoc_concepts:
European passport
Portugal
approximation of laws
elderly person
feasibility study
transport document
transport policy


title: WRITTEN QUESTION No. 3609/97 by Esko SEPPÄNEN to the Commission. Improving the position of general linguistic research in EU research funding

eurovoc_concepts:
EU programme
computer applications
information system
linguistics
new technology
research and development
research programme

text: C 174/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 (98/C 174/136) SKRIFTLIG FR¯GA E-3609/97 fr(cid:229)n Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Fo¤rba¤ttring av den allma¤nlingvistiska forskningens sta¤llning vid EU-finansiering av forskning I framtiden kommer en allt sto¤rre andel av de medel som riktas till europeisk spr(cid:229)kforskning att komma direkt fr(cid:229)n EU. I EU:s forskningsprogram har man indelat spr(cid:229)kforskningen i fyra huvudgrupper: › program fo¤r att utveckla och anva¤nda so¤ksystem fo¤r information och automatisk spr(cid:229)kanalys, › program relaterade till allma¤n kulturforskning, › program riktade sa¤rskilt till forskning och teknisk utveckling i fo¤re detta Sovjetunionen och de baltiska la¤nderna, samt i forna socialistiska la¤nder och utvecklingsla¤nder, › program som sto¤djer samarbete mellan forskare och utbildning. Fo¤r na¤rvarande finns det emellertid i EU:s forskningsprogram mycket f(cid:229) delomr(cid:229)den i spr(cid:229)kforskningen fo¤r s(cid:229) kallad grundforskning och teoretisk forskning. De sv(cid:229)righeter som ha¤nger ihop med spr(cid:229)klig grundforskning beror framfo¤r allt p(cid:229) att det vanligtvis dro¤jer la¤nge innan resultaten kommer till nytta. Bland de enskilda medlemsstaterna har emellertid Nederla¤nderna och Tyskland sett det som en ekonomisk investering att sto¤dja den teoretiska spr(cid:229)kforskningen. I b(cid:229)da la¤nderna ligger ocks(cid:229) den teoretiska forskningen p(cid:229) omr(cid:229)det p(cid:229) en mycket ho¤g niv(cid:229). Vilka eventuella (cid:229)tga¤rder har kommissionen o¤verlagt att vidta fo¤r att fo¤rba¤ttra den allma¤nlingvistiska forskningens sta¤llning? Vore det till exempel mo¤jligt att inbegripa spr(cid:229)kforskning i det Gemensamma forskningscentrets verksamhet eller att skapa ett program sa¤rskilt riktat till spr(cid:229)klig grundforskning? Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens va¤gnar (23 januari 1998) Kommissionens fo¤rslag till Femte ramprogrammet fo¤r forskning (1) omfattar inget delprogram fo¤r lingvistisk grundforskning. Men inom ramen fo¤r delprogrammet (cid:148)Utveckla ett anva¤ndarva¤nligt informationssamha¤lle(cid:148) planeras verksamhet som bero¤r ny spr(cid:229)kteknik i syfte att go¤ra informations- och kommunikationssystemen mer anva¤ndarva¤nliga. Gemensamma forskningscentret (GFC) h(cid:229)ller fo¤r na¤rvarande p(cid:229) att genomfo¤ra den verksamhet som planerats fo¤r Fja¤rde ramprogrammet fo¤r forskning och teknisk utveckling. I det ramprogrammet ing(cid:229)r ingen lingvistisk forskning. Dessutom har GFC inte beho¤righet att genomfo¤ra aktiviteter inom detta omr(cid:229)de. (1) KOM(97) 142 slutlig. (98/C 174/137) SKRIFTLIG FR¯GA E-3610/97 fr(cid:229)n Pervenche Bere‘s (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Invaliditetskort Den 1 september 1997 fr(cid:229)gade jag kommissionen om det var mo¤jligt att skapa ett enhetligt invaliditetskort fo¤r samtliga medlemsstater (skriftlig fr(cid:229)ga E-2815/97) (1). Den 3 oktober gav kommissionen det fo¤rv(cid:229)nande svaret att p(cid:229) grundval av de befogenheter och den kompetens som fo¤rdragen ger planerar inte kommissionen n(cid:229)gon harmonisering av de invaliditetskort som utfa¤rdas i de olika medlemsstaterna


title: WRITTEN QUESTION No. 3610/97 by Pervenche BERES to the Commission. Invalidity card

eurovoc_concepts:
approximation of laws
disability insurance
facilities for the disabled
health card
mutual recognition principle
parking area
physically disabled person

text: C 174/86 EN Official Journal of the European Communities 8. 6. 98 (98/C 174/136) WRITTEN QUESTION E-3609/97 by Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) to the Commission (13 November 1997) Subject: Improving the position of general linguistic research in EU research funding In the future, a growing proportion of the funds spent on European linguistic research will come direct from the EU. In the EU(cid:146)s research programmes, linguistic research is divided into four main categories: › information-gathering systems and programmes which develop and exploit computerized language analysis, › general cultural research programmes, › programmes focusing on research and technological development in the former Soviet Union, former socialist countries and developing countries, › programmes to promote cooperation between researchers and training. At present, however, the EU(cid:146)s language research programmes comprise very few sectors concerned with fundamental or theoretical research. The problems associated with the funding of fundamental linguistic research arise primarily from the fact that it is generally a long time before the findings can be exploited. Nonetheless, in two individual Member States for example › the Netherlands and Germany › funding of theoretical linguistic research has been regarded as an economic investment. In both countries, theoretical research into language is being pursued at a very advanced level. What possible measures has the Commission considered with a view to improving the position of general linguistic research? Would it be possible, for instance, to link linguistic research to the work of the JRC (Joint Research Centre) or to institute a special fundamental linguistic research programme? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (23 January 1998) The Commission(cid:146)s proposed 5th Framework Programme for research (1) does not include a specific programme concerning basic linguistic research. However, within the specific programme entitled (cid:145)Developing a user-friendly information society(cid:146) there is a plan to conduct activities on new language technologies in order to make information and communication systems more user friendly, more particularly as part of key-activity III (cid:145)Content and multimedia tools(cid:146). These activities will, inter alia, be aimed at certain aspects of basic research. The activities of the Joint Research Centre (JRC) do not at the moment include any linguistic research. Moreover, at least in the short term, the JRC would be in no position to begin work in this area. (1) COM(97) 142 final. (98/C 174/137) WRITTEN QUESTION E-3610/97 by Pervenche Bere‘s (PSE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Invalidity card On 1 September 1997 I asked the Commission about the possibility of adopting a harmonized invalidity card throughout the Member States (Written Question E-2815/97) (1). In its reply of 3 October the Commission surprisingly stated that (cid:145)on the basis of the powers and responsibilities conferred on it by the Treaties, the Commission currently has no plans to harmonise the invalidity cards issued in the various Member States(cid:146)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3604/97 af Franz LINSER til Kommissionen. Transeuropæiske net - Tunnelen mellem Brenner- Basis

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
combined transport
enlargement of the Union
feasibility study
financial aid
high-speed transport
rail transport
trans-European network

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 187/25 (98/C 187/38) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3598/97 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: D(cid:229)rlig udnyttelse af samarbejdsmidler I 1993 afsatte GD VIII ca. 6 mia lire til en italiensk ikke-statslig organisation i Bologna, CESTAS, til st(cid:230)rkt tiltr(cid:230)ngte interventioner p(cid:229) sundhedsomr(cid:229)det i Angola. S(cid:229) vidt vi er underrettet, har CESTAS stadig ikke foretaget sig noget i Angola, men organisationens bestyrelse gav mellem 1993 og 1994 tilladelse til mange dyre »evalueringsrejser« for sine medlemmer i dette plagede land. Endvidere ser det ud til, at n(cid:230)vnte ikke-statslige organisation havde utallige problemer med de kapverdiske myndigheder i 1994-1995, eftersom der klagedes over en flere m(cid:229)neder lang inaktivitet i forbindelse med forvaltningen af et projekt til bek(cid:230)mpelse af AIDS, som ogs(cid:229) var overdraget til CESTAS og finansieret af Kommissionens GD VIII. Vil Kommissionen: › straks kaste lys over disse sager? › undersłge muligheden for at suspendere enhver stłtte, som skulle vise sig at v(cid:230)re udbetalt uretm(cid:230)ssigt? › foretage en grundig kontrol p(cid:229) stedet af den faktiske og effektive udnyttelse af EU-midler? › undersłge, om der har v(cid:230)ret tale om favoritisme fra GD VIII(cid:146)s side og/eller om efterladende forvaltning fra de tjenestem(cid:230)nds side, som er ansvarlige for kontrollen med arbejdet p(cid:229) stedet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro (8. januar 1998) Kommissionen kan ikke vedkende sig, at den skulle have favoriserede bestemte NGO(cid:146)er i forbindelse med tildelingen af midler til udviklingssamarbejdet. Kommissionen undersłger systematisk, om projekter og programmer der foresl(cid:229)s af europ(cid:230)iske NGO(cid:146)er opfylder betingelserne, dvs. om de er i overensstemmelse med de berłrte landes udviklingspolitik, og dette sker inden der tr(cid:230)ffes beslutning om finansiering. Kommissionens tjenestegrene (b(cid:229)de i Bruxelles og p(cid:229) stedet) fłlger ogs(cid:229) nłje med i gennemfłrelsen af projekterne, og den videre finansiering st(cid:229)r og falder med om projektet gennemfłres under overholdelse af kravene, ogs(cid:229) i de tilf(cid:230)lde hvor forholdene er vanskelige. De forskellige projekter kontrolleres og evalueres p(cid:229) stedet af fagligt sagkyndige, som handler i fuld uafh(cid:230)ngighed af de lokale myndigheder og de berłrte NGO(cid:146)er. Finansieringen standses, straks hvis der konstateres overtr(cid:230)delse. Den sidste rate udbetales fłrst n(cid:229)r der foreligger en rapport over gennemfłrelsen, og det er konstateret at udgifterne er afholdt som planlagt og i overensstemmelse med de regler der g(cid:230)lder for anvendelsen af midlerne. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det projekt, der gennemfłres af Cestas p(cid:229) sundhedsomr(cid:229)det i Angola, er den sidste rate endnu ikke kommet til udbetaling. Kommissionen har m(cid:229)ttet konstatere, at denne NGO har haft vanskeligt ved at gennemfłre sit projekt i Angola, idet der hersker meget urolige tilstande i dette land. Kommissionen har forl(cid:230)nget foranstaltningen, men har anmodet organisationen om at omorganisere projektet og opstille et nyt sigte. Hvad ang(cid:229)r Cestas(cid:146) projekt i Kap Verde kan det n(cid:230)vnes at landets sundhedsministerium har beklaget sig over at det udstyr der stilles til r(cid:229)dighed som led i projektet, er blevet forsinket. Dette problem blev bragt i orden i 1993 efter at udsendte medarbejdere havde foretaget en evaluering. Projektet blev afsluttet i 1994 efter at alle de i kontrakten fastsatte leverancer var afviklet. Projektet viderefłres nu direkte i samarbejde med sundhedsminis- teriets uddannelsesafdeling. (98/C 187/39) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3604/97 af Franz Linser (NI) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Transeurop(cid:230)iske net › Tunnelen mellem Brenner-Basis P(cid:229) grund af forberedelsen af udvidelsen mod łst synes der at v(cid:230)re sket en forskydning inden for de transeurop(cid:230)iske net i łst/vestlig retning. Denne kendsgerning blev bl. a. ogs(cid:229) fremh(cid:230)vet p(cid:229) den europ(cid:230)iske transportkonference i Helsinki (23. -25. 6. 1997). Tunnelprojektet mellem Brenner-Basis har EU ved flere lejligheder prioriteret inden for rammerne af de transeurop(cid:230)iske net


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2267/97 af 13. november 1997 om bud for udførsel af havre, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1773/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
oats


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2264/97 DER KOMMISSION vom 13. November 1997 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1883/97

eurovoc_concepts:
ACP countries
Ceuta and Melilla
award of contract
common wheat
export refund


title: WRITTEN QUESTION No. 3606/97 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. Commission communication on the impact of the introduction of the euro on capital markets (COM(97)0337)

eurovoc_concepts:
capital market
euro
financial market
monetary cooperation
monetary policy
share
stock exchange

text: 17. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 223/9 3. vad den, med ha¤nsyn till direktiv 80/217/EEG (2), anser om bristen p(cid:229) en noggrann bokfo¤ring av boskap som a¤r smittade, missta¤nks vara smittade eller som befinner sig i skydds- eller o¤vervakningsomr(cid:229)den? (1) EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 32. (2) EGT L 47, 21. 2. 1980, s. 11. (98/C 223/09) SKRIFTLIG FR¯GA E-3596/97 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) och Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Slakt av pestsmittade svin Kan kommissionen › med ha¤nvisning till uppgifterna om den svinpest som har brutit ut i Nederla¤nderna, till rykten som vidh(cid:229)ller att nederla¤ndarna redan innan pestens utbrott borde ha slaktat ett avseva¤rt antal svin samt till den ekonomiska betydelse som (cid:229)tga¤rder fo¤r slakt av smittade djur inneba¤r fo¤r EU › ange 1. om det (cid:148)system(cid:148) som nederla¤ndarna har tillhandah(cid:229)ller tillra¤ckliga garantier fo¤r kontroll av mo¤jliga fel i syfte att blottla¤gga tekniska och administrativa brister, sa¤rskilt betra¤ffande fo¤rteckningar o¤ver utbrott av sjukdomen och slakt av de svin som varit i kontakt med smittade boskap? 2. om den anser att de ekonomiska uppskattningarna a¤r rimliga och da¤rmed kan utesluta o¤verdimensionering? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-3595/97 och E-3596/97 ingivna av Franz Fischler fo¤r kommissionen (12 januari 1998) Under 1997 har kommissionen noga analyserat utvecklingen av klassisk svinpest i Nederla¤nderna. Epidemi- situationen har vid varje tillfa¤lle g(cid:229)tts igenom med fo¤retra¤darna fo¤r medlemsstaterna under m(cid:229)nadsmo¤tena med Sta¤ndiga veterina¤rkommitte·n. Kommissionen har varit i Nederla¤nderna ett antal g(cid:229)nger fo¤r att bitra¤da de nederla¤ndska myndigheterna och fo¤r att fo¤rsa¤kra sig om att de (cid:229)tga¤rder som har vidtagits fo¤r att utpl(cid:229)na sjukdomen har varit effektiva. Under beso¤ken har man noterat att de nederla¤ndska myndigheterna har gjort stora anstra¤ngningar fo¤r att begra¤nsa epidemiernas utbredning men man har samtidigt funnit problem i hanteringen av epidemierna. Dessa problem ro¤r anva¤ndningen av de sa¤rskilda organisationsnumren (uniek bedrijfsnummer (cid:150) UBN) p(cid:229) ett korrekt sa¤tt, registreringen av jordbruksfo¤retagen, effektiviteten i det revisionssystem som anva¤nds samt bedo¤mningen av ersa¤ttningen vid slakt av svin som a¤r eller missta¤nks vara smittade. Problemen underso¤ks noggrant och diskuteras fo¤r na¤rvarande mellan kommissionen och de nederla¤ndska myndigheterna. (98/C 223/10) SKRIFTLIG FR¯GA E-3606/97 fr(cid:229)n Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Kommissionens meddelande om effekterna av info¤randet av euron p(cid:229) kapitalmarknaderna (KOM (97)0337) Den andra delen av rapporten tar upp olika o¤verva¤ganden om effekter av info¤randet av euron p(cid:229) aktiemarknaderna. I det kapitel som behandlar fondbo¤rsens verksamhet ing(cid:229)r fo¤ljande o¤verva¤gande: Eftersom det saknas ett klart samband mellan en akties nominella va¤rde och dess kurs, finns det inga starka ska¤l fo¤r att bo¤rsnotera och omsa¤tta va¤rdepapper delvis i euro och delvis i nationella valutor. Kan kommissionen na¤rmare fo¤rklara denna punkt?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3624/97 van Luciano VECCHI aan de Commissie. Garanties voor de toegang tot werkgelegenheidsinitiatieven in Oostenrijk

eurovoc_concepts:
Austria
EU financing
EU initiative
EU programme
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 187/29 (98/C 187/43) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3621/97 van Giuseppe Rauti (NI) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Bescherming van de arbeidsomstandigheden van personeel in de commercie¤le luchtvaart Volgt de Commissie de felle polemieken die in vrijwel alle landen van de Unie, en met name in Italie¤, gaande zijn over de arbeidsomstandigheden van werknemers › piloten, technici en bemanning › in de commercie¤le luchtvaart? De betrokkenen oordelen dat hun arbeidsomstandigheden bijzonder slopend zijn geworden, mede omdat het werktempo als gevolg van de toenemende concurrentie tussen de luchtvaartmaatschappijen steeds hoger wordt. Dat leidt tot vermindering van het weerstandsvermogen van het lichaam en dus tot een verhoogd risico op met name tropische infecties, zoals blijkt uit de studies van professor Scano. Is de Commissie, gezien het bovenstaande, voornemens iets te doen voor het luchtvaartpersoneel? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (21 januari 1998) Zoals de geachte afgevaardigde waarschijnlijk wel weet, ressorteert de sector burgerluchtvaart niet onder Richtlijn van de Raad 93/104/EEG van 23 november 1993 betreffende een aantal aspecten van de organisatie van de arbeidstijd (1). De Commissie bereidt momenteel voorstellen voor de regulering van de werktijd en rustpauzes in deze sector voor. De lopende initiatieven zijn gebaseerd op de antwoorden op het witboek van de Commissie van juli 1997 over de van de richtlijn betreffende de arbeidstijd uitgesloten sectoren en activiteiten. De voorstellen moeten tegen de zomer van 1998 door de Commissie zijn goedgekeurd. Richtlijn van de Raad 89/391/EEG betreffende de tenuitvoerlegging van maatregelen ter bevordering van de verbetering van de veiligheid en de gezondheid van de werknemers op het werk (2) verlangt echter van de werkgevers dat zij binnen het kader van hun verantwoordelijkheden, de nodige maatregelen nemen ter bescherming van de veiligheid en gezondheid van de werknemers. Een van de algemene beginselen van preventie, waarop de werkgever de tenuitvoerlegging van die maatregelen moet baseren is (cid:145)de ontwikkeling van een samenhangend geheel dat de techniek, de organisatie van het werk, de arbeidsomstandigheden, de sociale betrekkingen en de invloed van omgevingsfactoren op het werk omvat(cid:146) (artikel 6, lid 2, onder g)). De richtlijn is door Italie¤ omgezet en het is aan de Italiaanse overheid, te beslissen hoe zij in praktijk dient te worden gebracht. De Commissie heeft de preventie van stress op het werk gekenschetst als een belangrijk aspect van de gezondheid en veiligheid en zij is voornemens richtsnoeren op te stellen over stress op het werk, die rekening houden met de aanbevelingen in het verslag over met werk samenhangende stress dat haar tripartiete Raadgevend comite· voor de veiligheid, hygie¤ne en gezondheidsbescherming op het werk heeft opgesteld en dat direct naar de geachte afgevaardigde en naar het Secretariaat van het Europees Parlement wordt gestuurd. De Commissie meent dat deze acties ook in aanmerking komen voor toepassing in specifieke bedrijven of beroepen. (1) PB L 307 van 13. 12. 1993. (2) PB L 183 van 29. 6. 1989. (98/C 187/44) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3624/97 van Luciano Vecchi (PSE) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Garanties voor de toegang tot werkgelegenheidsinitiatieven in Oostenrijk Zoals reeds in eerdere vragen is gesignaleerd, blijkt het besluit van de Italiaanse autoriteiten om van non-profitorganisaties bankgaranties te eisen als zij deel willen nemen aan werkgelegenheidsinitiatieven, kostbaar te zijn en nadelig voor organisaties die duidelijk moeite hebben om eigen financie¤le garanties te verstrekken


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3611/97 do Deputado Elly PLOOIJ-VAN GORSEL à Comissão. Comércio de têxteis com a China

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
developing countries
dominant position
preferential agreement
tariff preference
textile industry


title: REGLAMENTO (CE) N° 2263/97 DE LA COMISIÓN de 13 de noviembre de 1997 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: WRITTEN QUESTION No. 3624/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Austria

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/29 (98/C 187/43) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3621/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Giuseppe Rauti (NI) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Liikenneilmailu ja henkilo¤sto¤n tyo¤olot Onko komissio seurannut la¤hes kaikissa unionin maissa ja erityisesti Italiassa ka¤ynnissa¤ olevaa vilkasta keskustelua liikenneilmailusta ja alan henkilo¤sto¤n (lenta¤jien, teknikoiden ja miehisto¤n) tyo¤oloista? Alan tyo¤ntekija¤t katsovat, etta¤ heida¤n tyo¤olonsa ovat muuttuneet erityisen raskaiksi muun muassa siksi, etta¤ lentoyhtio¤iden va¤lisen kilpailun lisa¤a¤ntyminen viime vuosien aikana on kirista¤nyt henkilo¤sto¤n tyo¤tahtia. Ta¤sta¤ on seurauksena (cid:148)elimisto¤n vastuskyvyn heikkeneminen ja na¤in ollen suurempi altistuminen tulehdustaudeille, erityisesti trooppisilta alueilta pera¤isin oleville taudeille(cid:148), kuten professori Scanon tutkimukset osoittavat. Aikooko komissio edella¤ sanottu huomioon ottaen puuttua liikenneilmailun alalla tyo¤skenteleva¤n henkilo¤sto¤n tyo¤oloihin? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin ja¤sen luultavasti tieta¤a¤, siviili-ilmailu on ja¤tetty tietyista¤ tyo¤ajan ja¤rjesta¤mista¤ koskevista seikoista 23 pa¤iva¤na¤ marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/ETY (1) soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotuksia tyo¤- ja lepoaikojen sa¤a¤telemiseksi kyseisella¤ alalla. Nykyiset aloitteet perustuvat heina¤kuussa 1997 julkaistun, tyo¤aikadirektiivin ulkopuolisia toimialoja koskevan komission valkoisen kirjan aiheuttamiin reaktioihin. Komission pita¤isi hyva¤ksya¤ ehdotukset kesa¤a¤n 1998 mennessa¤. Neuvoston direktiivissa¤ 89/391/ETY (2) toimenpiteista¤ tyo¤ntekijo¤iden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edista¤miseksi tyo¤ssa¤ vaaditaan tyo¤nantajia kuitenkin velvollisuuksiensa mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tyo¤ntekijo¤iden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi. Yksi yleisista¤, ehka¤isevia¤ toimenpiteita¤ koskevista periaatteista, joita tyo¤nantajan on noudatettava na¤ita¤ toimenpiteita¤ toteuttaessaan, on (cid:146)sellaisen yhtena¤isen ja kattavan ehka¤isypolitiikan kehitta¤minen, joka kattaa teknologian, tyo¤n organisoinnin, tyo¤olot, sosiaaliset suhteet seka¤ tyo¤ympa¤risto¤o¤n liittyvien tekijo¤iden vaikutukset(cid:146) (6 artiklan 2 kohdan g alakohta). Direktiivi on saatettu osaksi Italian kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, ja Italian viranomaisten tehta¤va¤ on pa¤a¤tta¤a¤, miten sita¤ sovelletaan ka¤yta¤nno¤ssa¤. Komissio pita¤a¤ tyo¤ho¤n liittyva¤n stressin ehka¤isemista¤ ta¤rkea¤na¤ tyo¤terveyteen ja tyo¤turvallisuuteen liittyva¤na¤ kysymyksena¤ ja aikoo laatia tyo¤ho¤n liittyva¤a¤ stressia¤ koskevat ohjeet, joissa otetaan huomioon tyo¤ho¤n liittyva¤a¤ stressia¤ ka¤sitteleva¤n kertomuksen suositukset. Kertomuksen on laatinut tyo¤turvallisuutta, tyo¤hygieniaa ja tyo¤terveydenhuoltoa ka¤sitteleva¤ kolmikantaan perustuva neuvoa-antava komitea, ja se la¤heteta¤a¤n suoraan arvoisalle parlamentin ja¤senelle ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤o¤n. Komissio uskoo, etta¤ na¤ita¤ toimia voidaan soveltaa myo¤s tiettyihin teollisuuden aloihin tai ammatteihin. (1) EYVL L 307, 13. 12. 1993. (2) EYVL L 183, 29. 6. 1989. (98/C 187/44) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3624/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Ita¤vallassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia


title: WRITTEN QUESTION No. 3632/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Luxembourg

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/31 On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Ranskassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/49) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Saksassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Saksassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/50) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3630/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Kreikassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Kreikassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/51) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3631/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Irlannissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Irlannissa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/52) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3632/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Luxemburgissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3595/97 tων βουλετών Cristiana MUSCARDINI , Gastone PARIGI , Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Εκρίζωση της πανώλης των χοίρων την Ολλανδία


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3568/97 af Frédéric STRIBY til Kommissionen. Kronisk kobberforgiftning hos får

eurovoc_concepts:
copper
food contamination
food poisoning
food standard
foodstuffs legislation
metal pollution
sheep
sheepmeat

text: C 134/174 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. november 1997) Forpligtelsen til annoncering i forbindelse med stłtte fra strukturfondene, herunder Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, fłlger af artikel 32 i R(cid:229)dets forordning om samordning af strukturfondene (E(cid:216)F) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 om (cid:230)ndring af forordning (E(cid:216)F) nr. 4253/88 om gennemfłrelsesbestemmelser til forordning (E(cid:216)F) nr. 2052/88 for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes s(cid:229)vel som med interventionerne fra Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank og de łvrige eksisterende finansielle instrumenter (1). I beslutning 94/342/EF af 31. maj 1994 om informationsforanstaltninger, der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af medlemssta- terne i forbindelse med interventioner fra strukturfondene og det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) (2) uddybede Kommissionen forpligtelsen i ovenn(cid:230)vnte forordnings artikel 32. I denne beslutning specificerede den de normer vedrłrende annoncering og information, som enhver modtager af strukturfonds- midler skal opfylde. For infrastrukturers vedkommende er t(cid:230)rsklen for obligatoriske foranstaltninger p(cid:229) 1 mio. ECU for strukturfondene og p(cid:229) 500 000 ECU for det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF). De nationale, regionale og lokale myndigheder skal fłre Kommissionens beslutning ud i livet. De endelige modtagere skal overholde de bestemmelser, der meddeles dem af disse myndigheder. For at lette de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder deres opgave har Kommissionen udarbejdet en praktisk vejledning, der er beregnet for dem. Denne vejledning sendes til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. (1) EFT L 193 af 31. 7. 1993. (2) EFT L 152 af 18. 6. 1994. (98/C 134/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3568/97 af Fre·de·ric Striby (I-EDN) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Kronisk kobberforgiftning hos f(cid:229)r Der findes tilsyneladende forskellige ppm-t(cid:230)rskler for kronisk kobberforgiftning hos f(cid:229)r i de forskellige medlemsstater i Den Europ(cid:230)iske Union. Disse forskelle har bl. a. łkonomiske konsekvenser, n(cid:229)r der udbetales godtgłrelser for dłdsfald blandt f(cid:229)r. Er Kommissionen orienteret om, hvilke kobbert(cid:230)rskler der skal v(cid:230)re overskredet, fłr et f(cid:229)r opn(cid:229)r diagnosen kronisk kobberforgiftning i de forskellige medlemsstater? Har Kommissionen kendskab til t(cid:230)rskelv(cid:230)rdier for kobberindholdet i leveren? I nyrerne? I blodet? (98/C 134/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3569/97 af Fre·de·ric Striby (I-EDN) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Kronisk kobberforgiftning hos f(cid:229)r Er der fastsat bestemmelser p(cid:229) europ(cid:230)isk plan om, hvilke t(cid:230)rskelv(cid:230)rdier der skal v(cid:230)re overskredet, fłr der kan konstateres kronisk kobberforgiftning hos f(cid:229)r? Er Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald indstillet p(cid:229) at harmonisere disse t(cid:230)rskelv(cid:230)rdier, s(cid:229)ledes at alle europ(cid:230)iske lande kommer til at operere med den samme t(cid:230)rskelv(cid:230)rdi for forgiftninger?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3627/97 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Garantier, der kræves i forbindelse med adgang til beskæftigelsesinitiativer i Finland

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Finland
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 6. 98 P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i (cid:216)strig kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/45) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3625/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Belgien Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Belgien kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/46) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3626/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Danmark Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Danmark kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/47) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3627/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Finland Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Finland kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/48) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3628/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Frankrig Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier


title: WRITTEN QUESTION No. 3627/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Finland

text: C 187/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i O¤ sterrike m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/45) SKRIFTLIG FR¯GA E-3625/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Belgien S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier. Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Belgien m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/46) SKRIFTLIG FR¯GA E-3626/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Danmark S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier. Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Danmark m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/47) SKRIFTLIG FR¯GA E-3627/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Finland S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier. Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Finland m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) 0vilka villkor? (98/C 187/48) SKRIFTLIG FR¯GA E-3628/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Frankrike S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3567/97 af Graham MATHER til Kommissionen. Kommissionens meddelelse om skattesamordning (KOM(97)0495)

eurovoc_concepts:
competition
data protection
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
savings
tax harmonisation
tax on investment income

text: 22. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 196/7 Hvad ang(cid:229)r beskatning af kapitalindkomst, fastsl(cid:229)r meddelelsens punkt 19. III, at »alle medlemsstater błr enten have en minimumskildeskat eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater«. Hvordan vil der blive foretaget justeringer mellem minimumskildeskatten i e·n medlemsstat og standard- 1. skattesatsen for kapitalindkomst i det land, hvor borgeren har sin skattem(cid:230)ssige bop(cid:230)l? Hvilke undersłgelser har Kommissionen gennemfłrt for at beregne, hvilke omkostninger der vil v(cid:230)re 2. forbundet med s(cid:229)danne justeringer? (98/C 196/12) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3567/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Kommissionens meddelelse om skattesamordning (KOM(97)0495) P(cid:229) (cid:216)KOFIN-młdet den 13. oktober 1997 blev denne meddelelse fra Kommissionen drłftet for fłrste gang. I dokumentet forel(cid:230)gges der en pakke til tackling af s(cid:229)kaldt »skadelig skattekonkurrence«. R(cid:229)det opfordrede Kommissionen til at forel(cid:230)gge en ny meddelelse senest den 12. november under hensyntagen til de resultater, der blev opn(cid:229)et p(cid:229) (cid:216)KOFIN-młdet og p(cid:229) młdet i Skattepolitikgruppen den 20. oktober. Ministrene understregede enstemmigt, at de havde til hensigt at n(cid:229) til politisk enighed om dette spłrgsm(cid:229)l p(cid:229) (cid:216)KOFIN-młdet den 1. december. Hvad ang(cid:229)r beskatning af kapitalindkomst, fastsl(cid:229)r meddelelsens punkt 19. III, at »alle medlemsstater błr enten have en minimumskildeskat eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater«. 1. Hvordan agter Kommissionen at sikre, at de oplysninger, der udveksles, er ensartede og sammenlignelige? Hvordan agter Kommissionen at garantere, at en s(cid:229)dan informationsudveksling sker under sikkerheds- 2. m(cid:230)ssigt set betryggende forhold? Hvilke undersłgelser har Kommissionen gennemfłrt for at beregne, hvilke omkostninger der vil v(cid:230)re 3. forbundet med at udvikle og indfłre et s(cid:229)dant system? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 og E-3567/97 (3. februar 1998) Opm(cid:230)rksomheden henledes p(cid:229) Kommissionens nye meddelelse af 5. november 1997 (1) og konklusionerne af (cid:216)KOFIN-młdet den 1. december 1997 om skattepolitikken. Inden for rammerne af disse konklusioner godkendte R(cid:229)det en tekst om beskatning af kapitalindkomst med fire punkter, der vil kunne danne grundlag for et nyt direktivforslag. Som anfłrt i ovenn(cid:230)vnte meddelelse agter Kommissionen at forel(cid:230)gge et forslag meget hurtigt, principielt inden april 1998. Ifłlge Kommissionen er det p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt for tidligt at kommentere de fłlsomme og delikate spłrgsm(cid:229)l, der rejses af det (cid:230)rede medlem. Kommissionen er stadig p(cid:229) overvejelsesstadiet men vil nłje pr(cid:230)cisere sin holdning i et kommende direktivforslag. (1) KOM(97) 564 endelig udg


title: QUESTION ECRITE no 3634/97 de Luciano VECCHI à la Commission. Garanties requises pour l'accès à l'initiative "Emploi" au Portugal

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Portugal
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/32 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 6. 98 Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit au Luxembourg de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/53) QUESTION E· CRITE E-3633/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» aux Pays-Bas Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres. Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit aux Pays-Bas de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/54) QUESTION E· CRITE E-3634/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» au Portugal Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres. Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit au Portugal de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/55) QUESTION E· CRITE E-3635/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» au Royaume-Uni Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres. Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit au Royaume-Uni de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/56) QUESTION E· CRITE E-3636/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» en Espagne Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2263/97 DELLA COMMISSIONE del 13 novembre 1997 che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1339/97


title: WRITTEN QUESTION No. 3565/97 by Graham MATHER to the Commission. Commission communication on tax coordination (COM(97)495)

eurovoc_concepts:
competition
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
savings
tax harmonisation
tax on investment income

text: C 196/6 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 (98/C 196/09) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3564/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Mather (PPE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto verotuksen yhteensovittamisesta (KOM (97)0495) Komission tiedonannosta keskusteltiin ensimma¤ista¤ kertaa 13. lokakuuta 1997 pidetyssa¤ Ecofin-neuvoston kokouksessa. Asiakirjassa ehdotetaan toimenpidepakettia, jolla pyrita¤a¤n puuttumaan vahingolliseen verokilpai- luun. Neuvosto pyysi komissiota marraskuun 12. pa¤iva¤a¤n mennessa¤ esitta¤ma¤a¤n uuden tiedonannon, jossa otetaan huomioon ta¤ma¤n kokouksen ja 20. lokakuuta ja¤rjestetyn veropolitiikkaa ka¤sitteleva¤n tyo¤ryhma¤n kokouksen tulokset. Ministerit korostivat yksimielisesti pyrkimysta¤a¤n saavuttaa poliittinen sopimus asiasta 1. joulukuuta pidetta¤va¤ssa¤ Ecofin-neuvoston kokouksessa. Tiedonannon 19 III kohdassa sanotaan pa¤a¤omatulojen verotuksesta, etta¤ (cid:148)jokaisen ja¤senvaltion olisi joko peritta¤va¤ va¤himma¤isla¤hdevero tai annettava tiedot talletuksista saatavista tuloista toisille ja¤senvaltioille(cid:148). Kohdassa 19 V sanotaan taas, etta¤ (cid:148)verotuskotipaikan selvitta¤minen ei saisi vaatia liikaa vaivaa(cid:148). 1. Mita¤ mahdollisia toimenpiteita¤ komissio on tutkinut? 2. Mita¤ na¤issa¤ tutkimuksissa on tullut ilmi? 3. Mitka¤ ovat verotuskotipaikan selvitta¤misen taloudelliset seuraukset yhteiso¤lle ja ja¤senvaltioille? (98/C 196/10) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3565/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Mather (PPE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto verotuksen yhteensovittamisesta (KOM (97)0495) Komission tiedonannosta keskusteltiin ensimma¤ista¤ kertaa 13. lokakuuta 1997 pidetyssa¤ Ecofin-neuvoston kokouksessa. Asiakirjassa ehdotetaan toimenpidepakettia, jolla pyrita¤a¤n puuttumaan vahingolliseen verokilpai- luun. Neuvosto pyysi komissiota marraskuun 12. pa¤iva¤a¤n mennessa¤ esitta¤ma¤a¤n uuden tiedonannon, jossa otetaan huomioon ta¤ma¤n kokouksen ja 20. lokakuuta ja¤rjestetyn veropolitiikkaa ka¤sitteleva¤n tyo¤ryhma¤n kokouksen tulokset. Ministerit korostivat yksimielisesti pyrkimysta¤a¤n saavuttaa poliittinen sopimus asiasta 1. joulukuuta pidetta¤va¤ssa¤ Ecofin-neuvoston kokouksessa. Tiedonannon 19 III kohdassa sanotaan pa¤a¤omatulojen verotuksesta, etta¤ (cid:148)jokaisen ja¤senvaltion olisi joko peritta¤va¤ va¤himma¤isla¤hdevero tai annettava tiedot talletuksista saatavista tuloista toisille ja¤senvaltioille(cid:148). Kohdassa 19 VI sanotaan taas, etta¤ (cid:148)jos ja¤senvaltio ei ka¤yta¤ tiedonvaihtomahdollisuutta, sen on kannettava ainakin va¤himma¤istason la¤hdeveroa. Ta¤ma¤ va¤himma¤isverokanta on ma¤a¤ritetta¤va¤ tasolle, joka riitta¤a¤ varmista- maan rajat ylitta¤vien talletusten verotuksen hyva¤ksytta¤va¤n tason(cid:148) Miten (cid:148)hyva¤ksytta¤va¤ verotuksen taso(cid:148) lasketaan ja miten siita¤ sovitaan? (98/C 196/11) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3566/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Mather (PPE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto verotuksen yhteensovittamisesta (KOM (97) 0495) Komission tiedonannosta keskusteltiin ensimma¤ista¤ kertaa 13. lokakuuta 1997 pidetyssa¤ Ecofin-neuvoston kokouksessa. Asiakirjassa ehdotetaan toimenpidepakettia, jolla pyrita¤a¤n puuttumaan vahingolliseen verokilpai- luun. Neuvosto pyysi komissiota marraskuun 12. pa¤iva¤a¤n mennessa¤ esitta¤ma¤a¤n uuden tiedonannon, jossa otetaan huomioon ta¤ma¤n kokouksen ja 20. lokakuuta ja¤rjestetyn veropolitiikkaa ka¤sitteleva¤n tyo¤ryhma¤n kokouksen tulokset. Ministerit korostivat yksimielisesti pyrkimysta¤a¤n saavuttaa poliittinen sopimus asiasta 1. joulukuuta pidetta¤va¤ssa¤ Ecofin-neuvoston kokouksessa


title: WRITTEN QUESTION No. 3590/97 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Improving data communications in the interests of citizens' safety

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 8. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 174/81 (98/C 174/129) SKRIFTLIG FR¯GA E-3590/97 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Ba¤ttre kommunikationsfo¤rbindelser fo¤r att trygga medborgarnas sa¤kerhet Den fria ro¤rligheten fo¤r farliga f(cid:229)ngar kan f(cid:229) mycket allvarliga fo¤ljder. Det ha¤r a¤r n(cid:229)got som man nyligen no¤dgades konstatera i Finland d(cid:229) tv(cid:229) poliser do¤dades av en dansk fo¤rrymd f(cid:229)nge. Jag vill fr(cid:229)ga Europeiska kommissionen vad den a¤mnar go¤ra fo¤r att fo¤rba¤ttra informationsfo¤rbindelserna mellan polisva¤sendet i olika la¤nder s(cid:229) att liknande ha¤ndelser kan hindras i framtiden? P(cid:229) vilket sa¤tt kommer kommissionen att sa¤kersta¤lla att uppgifter om f(cid:229)ngar som rymt fr(cid:229)n olika fa¤ngelser eller befinner sig p(cid:229) permission n(cid:229)r alla medlemsla¤nder p(cid:229) ett s(cid:229) effektivt sa¤tt som mo¤jligt, s(cid:229) att man till exempel na¤r det ga¤ller rymningar kan vara i beredskap o¤verallt och i st(cid:229)nd att reagera? Ta¤nker kommissionen satsa p(cid:229) Europol som ju har mo¤jlighet att koordinera polissamarbetet mellan olika la¤nder? Jag fr(cid:229)gar ytterligare en g(cid:229)ng p(cid:229) vilket sa¤tt kommissionen ta¤nker beakta o¤verfo¤randet av information och informationsteknikens snart sagt obegra¤nsade mo¤jligheter samt det tilltagande samarbetet mellan medlems- staterna i unionen d(cid:229) Schengenavtalet tra¤der i kraft? (98/C 174/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-3647/97 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Samarbete mellan myndigheter inom EU I Finland har man under den senaste tiden genomlevt en tragedi d(cid:229) tv(cid:229) polisma¤n i tja¤nst dog under v(cid:229)ldsamma fo¤rh(cid:229)llanden. Ha¤ndelsefo¤rloppet var det att en dansk brottsling p(cid:229) permission fr(cid:229)n fa¤ngelset r(cid:229)nade ett hotell och da¤refter brutalt tog livet av tv(cid:229) poliser. Tragedin har va¤ckt m(cid:229)nga fr(cid:229)gor i Finland och sa¤kert ocks(cid:229) i Danmark. Da¤rfo¤r vill jag fr(cid:229)ga kommissionen fo¤ljande: Vad kan man go¤ra fo¤r att detta inte skall upprepas? Hur kan man underla¤tta och effektivisera utbyte av information mellan myndigheter inom EU? Hur kan man effektivisera gra¤nso¤vervakningen och samarbetet sa¤rskilt i fr(cid:229)ga om upplysningar om hur brottslingar fo¤rflyttar sig och de permissioner de beviljats? Ha¤ndelsen ger inte precis n(cid:229)gon bra reklam fo¤r den nytta EU-medborgarna har av Schengenavtalet. Det a¤r uppenbart att den fria ro¤rligheten ocks(cid:229) fo¤r med sig d(cid:229)liga sidor och da¤rfo¤r m(cid:229)ste alla ta¤nkbara (cid:229)tga¤rder vidtas fo¤r att sta¤vja dess skuggsidor. Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-3590/97 och E-3647/97 ingivna av Anita Gradin fo¤r kommissionen (16 januari 1998) I den m(cid:229)n som parlamentsledamo¤ternas fr(cid:229)gor ga¤ller samarbete inom Europeiska unionen, skall det p(cid:229)pekas att polisia¤rt samarbete i allma¤nhet och via Europols narkotikaenhet och det framtida Europol i synnerhet, a¤r begra¤nsat till beka¤mpning av allvarliga former av internationell brottslighet. Man m(cid:229)ste h(cid:229)lla isa¤r detta fr(cid:229)n problemet med fo¤rrymda f(cid:229)ngar och brottslingar p(cid:229) permission, problem som vanligtvis behandlas bilateralt eller via Interpol. Eftersom Amsterdamfo¤rdraget kommer att uto¤ka det polisia¤ra samarbetet till att omfatta fo¤rebyggande, uppdagande och utredning av brott i allma¤nhet, kan fr(cid:229)gan huruvida det spo¤rsm(cid:229)l parlaments- ledamo¤terna tar upp omfattas av detta samarbete besvaras fo¤rst na¤r Amsterdamfo¤rdraget tra¤tt i kraft. Na¤r det ga¤ller samarbete i ra¤ttsliga fr(cid:229)gor och utla¤mning, finns det o¤verenskommelser mellan medlemsstaterna fo¤r att hantera fo¤rrymda f(cid:229)ngar och andra som sta¤llts info¤r ra¤tta fo¤r allvarliga brott, bl. a. ha¤ktning i va¤ntan p(cid:229) en formell bega¤ran om utla¤mning. Dessa fr(cid:229)gor regleras genom ett antal internationella konventioner, fra¤mst 1957 (cid:229)rs Europeiska utla¤mningskonvention. Konventionerna har kompletterats och deras tilla¤mpning underla¤ttats genom 1996 (cid:229)rs konvention om utla¤mning mellan Europeiska unionens medlemsstater, som befinner sig p(cid:229) ratificeringsstadiet


title: WRITTEN QUESTION No. 3586/97 by Karin RIIS-JØRGENSEN to the Commission. Directive on the freedom of access to information on the environment

eurovoc_concepts:
access to information
confidentiality
dissemination of information
environmental policy
environmental protection
public authorities

text: 8. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 174/79 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (6 januari 1998) Kommissionen anser att det generellt sett inte a¤r fo¤renligt med gemenskapslagstiftningen att det i en medlemsstats skattelagstiftning fo¤reskrivs diskriminering ur skattesynpunkt fo¤r inbetalningar till pensionsfonder och inta¤kter fr(cid:229)n dessa utifr(cid:229)n fondens hemland eller var kontraktet undertecknades. Det kan emellertid finnas en objektiv motivering fo¤r en s(cid:229)dan diskriminerande behandling, vilket har p(cid:229)visats av EG-domstolen i dess dom i Bachmann-m(cid:229)let av den 28 januari 1992 (m(cid:229)l 204/90). Domstolen har i senare domar vidareutvecklat Bachmann-doktrinen (Wiclockx, den 11 augusti 1995, m(cid:229)l 080/94 och Svensson, den 14 november 1995, m(cid:229)l 484/93). Ett annat m(cid:229)l behandlas fortfarande (Jessica Safir, m(cid:229)l 118/96). Fr(cid:229)gor om huruvida de enskilda medlemsstaternas skatteregler om pensionsfonder a¤r fo¤renliga med gemenskapslagstiftningen m(cid:229)ste behandlas mot bakgrund av dessa domar. Kommissionen har betra¤ffande det spanska systemet fo¤r beskattning av livfo¤rsa¤kringar underso¤kt om lagen medfo¤r diskriminering ur skattesynpunkt utifr(cid:229)n i vilket land fo¤rsa¤kringsbolaget ligger. De spanska myndig- heterna har p(cid:229)pekat att det i artikel 78. 1 i lag 30/95 av den 8 november 1995 om reglering och o¤vervakning av privata fo¤rsa¤kringar fo¤reskrivs att fo¤rsa¤kringsbolag etablerade i andra medlemsstater inom Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det a¤n Spanien som har f(cid:229)tt tillst(cid:229)nd att verka i sin ursprungsstat kan verka i Spanien enligt etableringsra¤tten eller friheten att tillhandah(cid:229)lla tja¤nster. De har ocks(cid:229) uppgett att livfo¤rsa¤kringspremier som betalats av personer bosatta i Spanien till fo¤rsa¤kringsbolag som inte a¤r etablerade i Spanien men som har tillst(cid:229)nd att verka da¤r genom friheten att tillhandah(cid:229)lla tja¤nster kan dras av fr(cid:229)n inkomstskatten enligt samma villkor som premier som betalats in till fo¤rsa¤kringsbolag som a¤r etablerade i Spanien. Kommissionen har da¤rfo¤r dragit slutsatsen att diskriminering ur skattesynpunkt inte fo¤rekommer i detta a¤rende. (98/C 174/126) SKRIFTLIG FR¯GA E-3582/97 fr(cid:229)n Jose· Apolina·rio (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: (cid:148)Europass(cid:148) fo¤r personer o¤ver 60 (cid:229)r Kan kommissionen, mot bakgrund av dess svar p(cid:229) fr(cid:229)ga E-1019/97 (1) om en genomfo¤rbarhetsstudie fo¤r ett kort fo¤r personer o¤ver 60 (cid:229)r, meddela om denna studie redan har inletts och hur detta projekt har utvecklats sedan april 1997? (1) EGT C 367, 4. 12. 1997, s. 69. Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 januari 1998) Kommissionen mottog helt nyligen resultaten av en genomfo¤rbarhetsstudie om ett kort fo¤r personer o¤ver 60 (cid:229)r. Studien har gjorts av icke-statliga organisationer, som arbetar med a¤ldre ma¤nniskor i fem medlemsstater. Kommissionen granskar nu ing(cid:229)ende dessa resultat. (98/C 174/127) SKRIFTLIG FR¯GA E-3586/97 fr(cid:229)n Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Direktivet om ra¤tt att ta del av miljo¤information I vissa situationer na¤r det o¤nskas information i enlighet med direktiv 90/313/EEG (1) kan det uppst(cid:229) tvivel om huruvida privata organisationer eller fo¤retag som arbetar med offentliga miljo¤skyddsuppdrag omfattas av direktivet


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3638/97 του Christof TANNERT προς την Επ τροπή. Αναγνώριση σε κοινοτικό επίπεδο των κοινωνικοπαιδαγωγικών και κοινωνικονοσηλευτικών επαγγελμάτων στο ομόσπονδο κράτος του Βερολίνου

eurovoc_concepts:
Germany
education
higher education
professional qualifications
recognition of diplomas
social worker
traineeship
vocational training

text: 16. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 187/33 Gnvri·zontaw o·ti h ptyxh· ayth· ryumi·zetai diaforetika· sta dia·fora kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw, mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n sthn Ispani·a proble·petei na zhtei·tai apo· tiw epixeirh·seiw «non profit» (kai geniko·tera apo· tiw epixeirh·seiw thw koinvnikh·w oikonomi·aw kai toy «tri·toy systh·matow») h paroxh· oikonomikv· n h· trapezikv· n eggyh·sevn kai an nai ypo· poi·oyw o·royw; (98/C 187/57) GRAPTH ERVTHSH E-3637/97 ypobolh· : Luciano Vecchi (PSE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Eggyh·seiw poy zhtoy·ntai gia thn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew apasxo·lhshw sth Soyhdi·a (cid:211)pvw e·xei h·dh epishmanuei· se prohgoy·menew ervth·seiw, h apo·fash tvn italikv· n arxv· n na ypoxrev· noyn tiw epixeirh·seiw «non profit» (mh kerdoskopike·w) na syna·ptoyn trapezike·w eggyh·seiw gia na mporoy·n na e·xoyn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew gia thn apasxo·lhsh, apedei·xuh dapanhrh· kai plh·ttoysa tiw epixeirh·seiw ekei·new poy e·xoyn pra·gmati dyskoli·ew sto na para·sxoyn i·diew oikonomike·w eggyh·seiw. Gnvri·zontaw o·ti h ptyxh· ayth· ryumi·zetai diaforetika· sta dia·fora kra· th me·lh thw (cid:201)nvshw, mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n sth Soyhdi·a proble·petei na zhtei·tai apo· tiw epixeirh·seiw «non profit» (kai geniko·tera apo· tiw epixeirh·seiw thw koinvnikh·w oikonomi·aw kai toy «tri·toy systh·matow») h paroxh· oikonomikv· n h· trapezikv· n eggyh·sevn kai an nai ypo· poi·oyw o·royw; Koinh· apa· nthsh toy k. Papoytsh· ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-3624/97, E-3625/97, E-3626/97, E-3627/97, E-3628/97, E-3629/97, E-3630/97, E-3631/97, E-3632/97, E-3633/97, E-3634/97, E-3635/97, E-3636/97 kai E-3637/97 (30 Ianoyari·oy 1998) H Epitroph· den e·xei sth dia·uesh· thw plhrofori·ew sxetika· me thn ypoxre·vsh poy epiba·lloyn ta kra·th me·lh stiw mh kerdoskopike·w organv· seiw, thn paroxh· dhladh· trapezikh·w eggy·hshw eno·cei pro·sbash·w toyw se po·royw poy proble·pontai apo· ta dia·fora koinotika· progra·mmata. To ue·ma ayto· die·petai apo· to euniko· di·kaio. (cid:211)son afora· th xorh·ghsh epidoth·sevn sto plai·sio thw prvtoboyli·aw gia thn apasxo·lhsh, ei·nai armodio·thta tvn eunikv· n arxv· n oi opoi·ew ypogra·foyn tiw symba·seiw me toyw ypeyuy·noyw tvn sxedi·vn na zhth·soyn trapezike·w eggyh·seiw sy·mfvna me toyw isxy·ontew eunikoy·w kano·new. Sth Germani·a, sthn Ella·da, sthn Ispani·a, sthn Aystri·a kai sthn Portogali·a den zhtoy·ntai synh·uvw trapezike·w eggyh·seiw apo· toyw ypoch·fioyw syntoniste·w sxedi·vn prokeime·noy na toyw epitrapei· h pro·sbash sthn prvtoboyli·a gia thn apasxo·lhsh. Asfalv· w h sy·stash trapezikh·w eggy·hshw ende·xetai na apotelei· pro·sueth epiba·rynsh, idi·vw gia tiw epixeirh·seiw poy leitoyrgoy·n sto plai·sio thw koinvnikh·w oikonomi·aw• entoy·toiw ei·nai aparai·thth o·tan oi syne·peiew thw plhmmeloy·w ekplh·rvshw miaw symbatikh·w ypoxre·vshw ende·xetai na yperboy·n ta oikonomika· me·sa poy diaue·tei o ofeile·thw. O dhmosionomiko·w kanonismo·w thw 21hw Dekembri·oy 1977 (1), sthn tropopoihme·nh e·kdosh· toy (2) poy die·pei to geniko· proy¤pologismo· thw Koino·thtaw apaitei· th sy·stash eggy·hshw ek me·royw toy antisymballome·noy, efo·son pro·keitai gia sy·nach shmantikv· n symba·sevn h· xorh·ghsh epidoth·sevn poy aforoy·n thn ekte·lesh shmantikv· n sxedi·vn. Entoy·toiw, h ypoxre·vsh ayth· spa·nia afora· thn pleiono·thta tvn env· sevn koinvnikoy· xarakth·ra, dedome·noy o·ti ta sxe·dia poy protei·noyn oi en lo·gv env· seiw den aforoy·n mega·la xrhmatika· posa·. (1) EE L 356 thw 31. 12. 1997. (2) EE L 240 thw 7. 6. 1995. (98/C 187/58) GRAPTH ERVTHSH E-3638/97 ypobolh· : Christof Tannert (PSE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Anagnv· rish se koinotiko· epi·pedo tvn koinvnikopaidagvgikv· n kai koinvnikonoshleytikv· n epaggelma· - tvn sto omo·spondo kra·tow toy Beroli·noy H Geroysi·a toy Beroli·noy programmati·zei na eisaga·gei e·na no·mo gia thn kratikh· anagnv· rish sta koinvnikopaidagvgika· kai koinvnikonoshleytika· epagge·lmata sto Beroli·no (no·mow peri· anagnvri·sevw koinvnikv· n epaggelma·tvn › SOZBAG). Sto plai·sio ayto· ejeta·zetai h dynato·thta na meivuei· h ekpai·deysh tvn koinvnikv· n leitoyrgv· n kai koinvnikv· n paidagvgv· n (me·xri tv· ra 3 xro·nia spoydv· n kai praktikh·w ekpai·deyshw), gia mia metabatikh· peri·odo me·xri to argo·tero stiw 31. 12. 2006, apo· toyw shmerinoy·w dv· deka mh·new praktikh·w ekpai·deyshw se e·jh mh·new mo·no


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3578/97 van Klaus LUKAS aan de Commissie. Euro en prijstransparantie

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
competition
coordination of EMU policies
economic convergence
economic development
economic policy
monetary policy
prices policy
single market

text: C 187/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 98 De Franse autoriteiten hebben laten weten dat zij drie circulaires hebben rondgezonden aan de prefecturen met aanwijzingen voor de afwikkeling van de claims. Tevens is er een team opgericht binnen het Ministerie van Binnenlandse Zaken om ervoor te zorgen dat eventuele problemen bij de afwikkeling van de claims door de prefecturen kunnen worden opgelost. De Commissie zal blijven aandringen, rekening houdend met de toezeggingen die leden van de Franse regering in het openbaar hebben gedaan aan hun collega(cid:146)s uit andere lidstaten. (98/C 187/37) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3578/97 van Klaus Lukas (NI) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Euro en prijstransparantie Door de invoering van de euro zal de prijstransparantie in Europa merkbaar toenemen. Zoals gebruikelijk heeft een grotere prijstransparantie gevolgen voor het concurrentievermogen, het handelsverkeer en de productie. Hoe beoordeelt de Commissie dit aspect van de invoering van de euro en de gevolgen ervan voor de arbeidsmarkt? Hoe denkt de Commissie dat het criterium van het tweejarig EMS-lidmaatschap zal worden gehanteerd en welke bandbreedtes worden in dit verband als (cid:146)normaal(cid:146) beschouwd (percentages)? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (23 januari 1998) Door de oprichting van de Economische en Europese Unie (EMU) en de invoering van de euro zal de prijstransparantie op de interne markt toenemen. De consumenten en de ondernemingen zullen zo de prijzen die in de verschillende lidstaten gelden voor goederen en diensten, gemakkelijker kunnen vergelijken. Hierdoor zal de concurrentie tussen de producenten toenemen en het handelsverkeer in de eurozone gemakkelijker worden. De toename van de concurrentie, de vermindering van de transactiekosten voor grensoverschrijdende verrichtingen en de oprichting van een ge(cid:14)¤ntegreerde kapitaalmarkt in de eurozone, met het vooruitzicht van lage rentevoeten, zullen het investeren in Europa aantrekkelijker maken. De invoering van e·e·n munt is derhalve e·e·n van de belangrijkste elementen in het beleid dat de Gemeenschap voert teneinde het concurrentievermogen in Europa te verbeteren en de voorwaarden te cree¤ren die nodig zijn voor langdurige, niet-inflatoire groei en het scheppen van werkgelegenheid. Aangezien de totstandbrenging van de EMU een gemeenschappelijk monetair en wisselkoersbeleid veronder- stelt, zal de band tussen loonafspraken en werkgelegenheid strikter worden. In het nationaal monetair en wisselkoersbeleid van de lidstaten zal geen plaats meer zijn voor loon- en prijsontwikkelingen die niet overeenstemmen met het macro-economische kader in Europa. Met betrekking tot het convergentiecriterium (cid:132)wisselkoersstabiliteit(cid:148) zij erop gewezen dat in artikel 109 j, lid 1, van het EG-Verdrag is verwezen naar (cid:132)de inachtneming van de normale fluctuatiemarges van het wisselkoers- mechanisme van het Europees Monetair Stelsel, gedurende ten minste twee jaar, zonder devaluatie ten opzichte van de munt van een andere lidstaat. (cid:148) In augustus 1993 hebben de ministers en de gouverneurs van de centrale banken van de lidstaten besloten om tijdelijk de toegestane fluctuatiemarges van de deelnemers aan het wisselkoersmechanisme van het Europees Monetair stelsel (EMS) te verbreden tot 15 % rond de centrale spilkoersen. Terzelfdertijd hebben zij nogmaals bevestigd dat zij de procedures en de criteria van het EG-Verdrag steunen die erop gericht zijn een voldoende mate van convergentie te bereiken teneinde de EMU te kunnen verwezenlijken. De Commissie zal zich hierop baseren bij de beoordeling van dit criterium, wanneer zij in maart 1998 de lijst met de lidstaten die een hoge mate van duurzame convergentie hebben bereikt moet aanbevelen


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2266/97 av den 13 november 1997 om fastställande av det högsta exportbidraget för råg inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1338/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye


title: QUESTION ECRITE no 3632/97 de Luciano VECCHI à la Commission. Garanties requises pour l'accès à l'initiative "Emploi" au Luxembourg

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Luxembourg
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/31 Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit en France de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/49) QUESTION E· CRITE E-3629/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» en Allemagne Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres. Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit en Allemagne de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/50) QUESTION E· CRITE E-3630/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» en Gre‘ce Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres. Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit en Gre‘ce de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/51) QUESTION E· CRITE E-3631/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» en Irlande Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres. Sachant que cette question est re·glemente·e diffe·remment d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre, la Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)on pre·voit en Irlande de demander aux entreprises a‘ but non lucratif (et en ge·ne·ral aux entreprises a‘ caracte‘re social) de fournir des garanties financie‘res ou bancaires et, dans l(cid:146)affirmative, a‘ quelles conditions? (98/C 187/52) QUESTION E· CRITE E-3632/97 pose·e par Luciano Vecchi (PSE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Garanties requises pour l(cid:146)acce‘s a‘ l(cid:146)initiative «Emploi» au Luxembourg Ainsi qu(cid:146)il a e·te· signale· dans de pre·ce·dentes questions, la de·cision des autorite·s italiennes d(cid:146)obliger les entreprises a‘ but non lucratif a‘ prendre des garanties bancaires pour pouvoir acce·der aux initiatives «Emploi» s(cid:146)est re·ve·le·e cou(cid:136)teuse et pe·nalisante pour les organismes qui ont a‘ l(cid:146)e·vidence des difficulte·s a‘ pre·senter des garanties financie‘res propres


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3642/97 do Deputado Clive NEEDLE à Comissão. Aumento do número de casos de tuberculose

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
World Health Organisation
accession to the European Union
data collection
developing countries
health control
infectious disease
public health
respiratory disease

text: C 187/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 98 Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Dezembro de 1997) A responsabilidade de garantir o cumprimento das disposi(cid:231)o(cid:152)es da Directiva 86/609/CEE relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o dos animais utilizados para fins experimentais e outros fins cient(cid:14)·ficos (1) no territo·rio de um determinado Estado-membro cabe a esse mesmo Estado-membro. Esta· prevista a possibilidade de concessa(cid:152)o de isen(cid:231)o(cid:152)es para permitir a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de animais bravios, «de acordo com as determina(cid:231)o(cid:152)es da autoridade» (no 4 do artigo 19o da directiva), cabendo aos Estados-membros decidir se o requerente justificou de forma suficiente o facto de «as experie(cid:136)ncias com outros animais na(cid:152)o satisfazerem os objectivos da experie(cid:136)ncia» (no 3 do artigo 7o). A responsabilidade da Comissa(cid:152)o consiste apenas em verificar se a directiva foi correctamente transposta e esta· a ser correctamente aplicada pelos Estados-membros. No que respeita a‘s disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o de animais bravios, definidas no no 3 do artigo 7o, no no 4 do artigo 19o e no artigo 21o, a Comissa(cid:152)o ja· deu in(cid:14)·cio a quatro processos por infrac(cid:231)a(cid:152)o que dizem parcialmente respeito a um ou mais dos artigos citados. So· um desses processos diz respeito a uma aplica(cid:231)a(cid:152)o incorrecta, enquanto que os restantes dizem respeito a aspectos te·cnicos da aplica(cid:231)a(cid:152)o atrave·s da legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional. (1) JO L 358 de 18. 12. 1986. (98/C 187/61) PERGUNTA ESCRITA E-3642/97 apresentada por Clive Needle (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Objecto: Aumento do nu·mero de casos de tuberculose A Organiza(cid:231)a(cid:152)o Mundial de Sau·de publicou recentemente um relato·rio preocupante e sem precedentes sobre o aumento do nu·mero de casos de tuberculose. De acordo com este relato·rio, uma se·rie de pa(cid:14)·ses em desenvolvimento, bem como a Leto·nia, a Esto·nia e a Federa(cid:231)a(cid:152)o Russa, sa(cid:152)o focos onde a tuberculose resiste aos antibio·ticos e o tratamento e· descrito como «anarquia terape(cid:136)utica». Esta situa(cid:231)a(cid:152)o tem obviamente implica(cid:231)o(cid:152)es para va·rios aspectos da pol(cid:14)·tica e da pra·tica da UE no contexto da sua compete(cid:136)ncia em mate·ria de sau·de pu·blica, prevista no artigo 129o do Tratado da Unia(cid:152)o Europeia. Podera· a Comissa(cid:152)o indicar urgentemente de que modo tenciona tratar o problema da tuberculose, fazendo uma refere(cid:136)ncia particular aos potenciais candidatos a‘ adesa(cid:152)o a‘ UE, dadas as preocupa(cid:231)o(cid:152)es quanto a‘ importa(cid:136)ncia insuficiente atribu(cid:14)·da nas propostas da Agenda 2000 a‘ sau·de pu·blica? (98/C 187/62) PERGUNTA ESCRITA E-3643/97 apresentada por Clive Needle (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Objecto: Aumento do nu·mero de casos de tuberculose A Organiza(cid:231)a(cid:152)o Mundial de Sau·de publicou recentemente um relato·rio preocupante e sem precedentes sobre o aumento do nu·mero de casos de tuberculose. De acordo com este relato·rio, uma se·rie de pa(cid:14)·ses em desenvolvimento, bem como a Leto·nia, a Esto·nia e a Federa(cid:231)a(cid:152)o Russa, sa(cid:152)o focos onde a tuberculose resiste aos antibio·ticos e o tratamento e· descrito como «anarquia terape(cid:136)utica». Esta situa(cid:231)a(cid:152)o tem obviamente implica(cid:231)o(cid:152)es para va·rios aspectos da pol(cid:14)·tica e da pra·tica da UE no contexto da sua compete(cid:136)ncia em mate·ria de sau·de pu·blica, prevista no artigo 129o do Tratado da Unia(cid:152)o Europeia. Podera· a Comissa(cid:152)o indicar urgentemente de que modo tenciona tratar o problema da tuberculose, fazendo particular refere(cid:136)ncia ao apoio para a realiza(cid:231)a(cid:152)o de programas de sau·de nos Estados beneficia·rios do programa PHARE?