title: QUESTION ECRITE no 3838/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Protection contre les séismes en Grèce et coût élevé des nouveaux travaux de construction

eurovoc_concepts:
Greece
Structural Funds
building industry
building subsidy
construction costs
earthquake
housing policy
public works
seismic monitoring

text: 8. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 174/141 (98/C 174/211) QUESTION E· CRITE E-3830/97 pose·e par Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) a‘ la Commission (28 novembre 1997) Objet: Spe·culations immobilie‘res dans les marais de Gand(cid:14)·a, Xeresa et Xeraco Les marais de Gand(cid:14)·a, Xeresa et Xeraco (inventaire des zones humides de la Communaute· valencienne) sont menace·s par un projet immobilier de la socie·te· Rustica S. A. , pre·sente· dans le cadre de l(cid:146)article 20 de la loi 4/92 du 5 juin sur les terrains non constructibles et consistant en la construction d(cid:146)un complexe ho(cid:136)telier et d(cid:146)un terrain de golf. La pe·tition transmise (EXPE. 662/97) a‘ la COPUT (direction des Travaux publics, de l(cid:146)urbanisme et des transports du gouvernement autonome) a e·te· examine·e par le conseil municipal de Gand(cid:14)·a qui, dans un texte date· du 12 septembre 1997, a demande· a‘ cette direction de suspendre provisoirement la proce·dure d(cid:146)audition afin de permettre le de·po(cid:136)t de re·clamations en raison de l(cid:146)insuffisance de la documentation dans le dossier. En plus des irre·gularite·s du dossier, le projet contrevient aux articles 6 et 9 de la loi 4/92 pre·ce·demment cite·e, qui de·finissent les faculte·s et les devoirs des proprie·taires de terrains non constructibles soumis a‘ une protection spe·ciale et re·glementent les travaux, les utilisations et les ame·nagements re·alisables. Il contrevient e·galement a‘ la loi 11/1994 du 27 de·cembre de la Ge·ne·ralite· valencienne sur les espaces naturels prote·ge·s de la Communaute· valencienne et a‘ la directive 92/43/CEE (1) relative a‘ la conservation des habitats naturels, et notamment des zones humides. La Commission peut-elle demander a‘ la COPUT de lui communiquer le dossier et, apre‘s examen, exiger 1. l(cid:146)abandon du projet au cas ou‘ celui-ci contreviendrait a‘ la directive 92/43/CEE? 2. La Commission peut-elle, dans le cadre de ses compe·tences et en tenant compte des proble‘mes souleve·s par le de·classement de nombreuses zones humides d(cid:146)une grande importance e·cologique, demander a‘ la direction de l(cid:146)Environnement de la Communaute· valencienne l(cid:146)e·tablissement d(cid:146)une liste des zones humides be·ne·ficiant d(cid:146)une protection spe·ciale, comme le pre·voit la le·gislation de la Communaute· valencienne, et notamment la loi 11/1994? (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (16 de·cembre 1997) E· tant donne· que le Marjal de Xeraco est l(cid:146)une des zones incluses dans le projet «Conservation de zones 1. humides et cre·ation d(cid:146)un re·seau de re·serves pour Valencia hispanica», qui re(cid:231)oit un financement communautaire dans le cadre du programme Life Nature, la Commission s(cid:146)est adresse·e a‘ l(cid:146)administration de la Generalitat de Valence, be·ne·ficiaire du contrat, pour lui demander des informations a‘ ce sujet. La Conseller(cid:14)·a de medio ambiente a informe· la Commission qu(cid:146)elle n(cid:146)avait que des nouvelles officieuses a‘ ce propos. L(cid:146)approbation de·finitive de ce projet devrait compter pre·alablement avec l(cid:146)e·valuation positive de son impact, de la part de cette Conselle·r(cid:14)·a. Cette proce·dure n(cid:146)est me(cid:136)me pas initie·e. La Commission n(cid:146)est pas compe·tente pour exiger la re·alisation d(cid:146)un catalogue de zones humides a‘ la 2. Conseller(cid:14)·a medio ambiente de Valencia. La Conseller(cid:14)·a de medio ambiente a informe· cependant la Commission que la proce·dure pour l(cid:146)approbation de ce catalogue, de la part de l(cid:146)administration de Valence, devrait e(cid:136)tre initie·e prochainement. (98/C 174/212) QUESTION E· CRITE E-3838/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (28 novembre 1997) Objet: Protection contre les se·ismes en Gre‘ce et cou(cid:136)t e·leve· des nouveaux travaux de construction C(cid:146)est en Gre‘ce qu(cid:146)est libe·re·e, notoirement, la quantite· la plus importante, en valeur relative, d(cid:146)e·nergie sismique de l(cid:146)Union europe·enne. Aussi le nouveau re‘glement grec de protection contre les se·ismes (NEAK), institue· par le


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3823/97 dell'on. Roberto MEZZAROMA alla Commissione. Paradisi fiscali

eurovoc_concepts:
EU policy
Europe
code of conduct
competition
corporation tax
fiscal policy
tax avoidance
tax harmonisation
tax system

formats: html print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2377/97 of 28 November 1997 fixing the maximum export refund on wholly milled medium grain and long grain A rice in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2096/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3817/97 dell'on. María IZQUIERDO ROJO alla Commissione. Istituto europeo di ricerca sulla cooperazione mediterranea ed euro-araba

eurovoc_concepts:
Euro-Arab cooperation
Mediterranean third countries
activity report
research body

formats: html pdf print

text: 8. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 174/135 In sintesi, la Commissione sostiene che dai flussi di bilancio non emergono tutti i benefici dell(cid:146)appartenenza all(cid:146)UE. Questa, infatti, comporta vantaggi e obblighi di ordine sia finanziario che non finanziario e implica una dimensione indipendente dal bilancio la cui importanza e‘ tale da fare praticamente scomparire quella di bilancio. Per esempio, i vantaggi derivanti dal perseguire obiettivi comuni, quali la liberalizzazione del commercio e l(cid:146)integrazione economica europea, non possono essere valutati in termini di soli flussi di bilancio. I versamenti del bilancio comunitario, inoltre, non vanno esclusivamente a vantaggio dei destinatari, ma anche, come flussi di ritorno, degli altri Stati membri. Esempi tipici a questo proposito sono i fondi strutturali e le spese esterne, per i quali l(cid:146)attuazione di progetti richiede spesso l(cid:146)acquisto di merci e servizi da altri Stati membri. Inoltre, non esiste una definizione unica di equilibrio di bilancio. Da cio‘ deriva, inevitabilmente, la possibilita‘ di elaborare vari metodi per calcolare approssimativamente i benefici di bilancio derivanti dall(cid:146)appartenenza all(cid:146)UE e la scelta di un determinato metodo spesso riflette l(cid:146)intenzione di mettere in rilievo un punto di vista particolare o di difendere una questione specifica. Sono questi i motivi per cui la Commissione non fornisce ne· sottoscrive alcun particolare metodo di calcolo relativo alle situazioni di bilancio degli Stati membri. (98/C 174/203) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3816/97 di Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) alla Commissione (28 novembre 1997) Oggetto: Contabilita‘ verde La Commissione puo‘ far sapere alla relatrice del Parlamento europeo sulla Comunicazione in materia di indicatori ambientali e di contabilita‘ verde nazionale (COM(94)0670) quali iniziative e risposte essa ha ottenuto dal Consiglio in merito alle misure attuate per applicare detta Comunicazione? Risposta data dal signor Santer a nome della Commissione (20 gennaio 1998) La comunicazione citata dall(cid:146)onorevole parlamentare stabilisce un programma di lavoro che sino ad ora e‘ stato possibile attuare grazie agli stanziamenti operativi a disposizione della Commissione, peraltro secondo le previsioni e senza dover fare ricorso al Consiglio. La comunicazione e‘ stata trasmessa ufficialmente al Consiglio nel gennaio del 1995. Da allora, la collaborazione con i rappresentanti degli Stati membri si e‘ svolta a livello operativo, in particolare nell(cid:146)ambito delle riunioni periodiche dei comitati sulle statistiche ambientali. Al Consiglio Ambiente, tenutosi a Lussemburgo il 16 ottobre 1997, e‘ stata presentata una relazione orale sui risultati ottenuti, in seguito alla quale la Commissione ha redatto una relazione (1) piu‘ sostanziale e aggiornata, che ha inviato al Parlamento e al Consiglio. La relazione e‘ stata discussa il 16 dicembre 1997 in sede di Consiglio: quest(cid:146)ultimo, tuttavia, pur apprezzando il lavoro svolto, non ha manifestato intenzioni concrete di finanziarlo. (1) SEC(97) 2314. (98/C 174/204) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3817/97 di Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) alla Commissione (28 novembre 1997) Oggetto: Istituto europeo di ricerca sulla cooperazione mediterranea ed euro-araba La linea A-3059 del bilancio generale per l(cid:146)esercizio 1998 fa riferimento all(cid:146)istituto europeo di ricerca sulla cooperazione mediterranea ed euro-araba, cos(cid:14)‘ come l(cid:146)emendamento 789, che e‘ stato approvato. Poiche· i testi forniti ai deputati e i relativi commenti non specificano chiaramente l(cid:146)ubicazione di tale istituto, la Commissione europea puo‘ precisare dove essi si trovi?


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamissuunnitelmasta

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
afforestation
aid system
forestry policy
land use

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 11. 1997 KOM(97) 630 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamissuunnitelmasta KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2080/92 soveltamissuunnitelmasta I. ASETUKSEN ESITTELY ja metsänhoitoa koskevat YMP:n uudistamista koskevat liitännäistoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1992 ja niissä sallittiin ympäristöä, varhaiseläkettä tukitoimenpiteet. Uudistuksessa on kolme päävaihtoehtoa, (maatalousmaan väliaikainen kesannointi, maatalousmaan metsittäminen tai käyttäminen muuhun kuin elintarviketuotantoon), joista maatalouden metsitystoimenpiteitä koskeva yhteisön tukijärjestelmä perustettiin 30 päivänä kesäkuuta 1992(1) annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N. o 2080/92. Asetuksessa tukiosaston säädetään Euroopan maatalouden ohjaus- (EMOTR) yhteisrahoittamien tavoitteena on edistää metsitystä maatalousmaan vaihtoehtoisena käyttönä ja metsänhoitoon liittyvien toimintojen kehittämistä maatiloilla tukien myöntämisestä, ja sen tukirahaston ja - yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä säädettyjen muutosten täydentämiseksi, - metsävarojen parantumisen edistämiseksi pitkällä aikavälillä, - ympäristön tasapainon kanssa paremmin sopusoinnussa olevien luonnontilaisten alueiden hoidon edistämiseksi, - kasvihuoneilmiön torjumiseksi ja hiilidioksidin oton lisäämiseksi. EMOTR:n tukiosaston rahoitusosuus on 75 prosenttia tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla. Tukijärjestelmään voi sisältyä metsityskustannusten korvaamiseen tarkoitettuja tukia, palkkio metsitettyjen alueiden hoitokustannuksien korvaamiseksi, palkkio maatalousmaan metsityksestä tukia metsitettyjen alueiden parantamiseen tarkoitetuille sijoituksille. Tukijärjestelmän eri piirteet on esitetty seuraavalla sivulla olevassa taulukossa 1. tulonmenetyksien korvaamiseksi johtuvien ja II. TEKNINEN JA RAHOITUSSEURANTA Komission asetus N:o 1054/94(2) maatalouden metsänhoitotoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesti hyväksyttyjen ohjelmien varainhoidon seurannan yksityiskohtaisista säännöistä annettiin 5 päivänä toukokuuta 1994. Asetuksen tavoitteena on perustaa asetuksen (ETY) N:o 2080/92 täytäntöönpanoa koskeva luotettava varainhoidon seurantajärjestelmä, joka mahdollistaa reagoinnin talousarvion kurinalaisuutta koskevan hälytysjärjestelmän rajoissa sekä niiden kustannusten kehityksen arvioinnin, jotka tulevat asetuksen mukaisesti hyväksyttyjen ohjelmien yhteydessä tehtävien maksusitoumusten monivuotisen luonteen vuoksi rasittamaan tulevia talousarvioita ja siten aiheuttamaan yhteisön talousarvioon menoja useiden vuosien ajaksi. Jäsenvaltiot toimittavat asetuksen yhteydessä komissiolle kahdesti vuodessa tiedot tukijärjestelmän soveltamistilanteesta ja neljännesvuosittain arviot tulevista kustannuksista. (2) EYVLN:oL 115, 6. 5. 1994, s. 6 Taulukko 1: Tukijärjestelmä (yhteenveto) Tukimäärät Edunsaajat metsityksessä käytetyn puulajikkeen mukaisesti jaoteltuna (suluissa olevat määrät ovat alkuperäisen asetuksen mukaisia) Joulukuuset Nopeakasvuiset lajit Muut lajit Metsityskustannusten korvaamiseen tarkoitetut tuet eukalyptus: 2 415,0 ECU/ha Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset havupuut : 3 623,0 ECU /ha (3 000) lehtipuut ja sekametsät : 4 830,0 ECU /ha (4 000) päätoimiset maataloustuottajat (joiden tuloista vähintään 25 % tulee maataloudesta) maatalousmaata metsittävät luonnolliset tai oikeushenkilöt Vuosittainen palkkio metsitetyltä hehtaarilta hoitokustannusten korvaamiseksi viitenä ensimmäisenä vuotena Vuosittainen palkkio hehtaarilta maatalousmaiden metsityksestä johtuvien tulonmenetysten korvaamiseksi Tuet metsitettyjen alueiden parantamiseen tarkoitetuille investoinneille havupuut vuodet 1-2 seuraavat 301,9 181,1 ECU /ha/vuosi ECU /ha/vuosi lehtipuut / sekametsät vuodet 1-2 seuraavat 603,8 362,3 ECU /ha/vuosi ECU /ha/vuosi fftrTrjl Ti " Ti flff (250) (150) (500) (300) metsittäjä maataloustuottaja muu edunsaaja 724,5 181,1 ECU /ha/vuosi ECU /ha/vuosi (600) (150) tuulenmurtajat : palonkatkaisulinjat : vedenottopaikat : 845,3 ECU /ha 181,1 ECU /ha 181,1 ECU /ha metsäautotiet : 21 735,0 ECU /km korkkitammimetsiköiden parantaminen : 1 691,0 ECU /ha 845,3 ECU /ha muut : (700) (150) (150) (18 000) (1 400) (700) yksityisoikeudelliset luonnolliset ja oikeushenkilöt, lukuun ottamatta niitä maataloustuottajia, joita koskee asetuksessa 2079/92 tarkoitettu varhaiseläkejärjestelmä maataloustuottajat tai maataloustuottajien yhdistykset Asetuksen 1054/94 mukaisten tietojen lisäksi jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuosittain teknisiä lisätietoja kyselykaavakkeen perusteella. DI. HYVÄKSYTYT OHJELMAT 1. Päätökset ja tukimäärät Seuraavalla sivulla olevassa taulukossa 2 esitetään jäsenvaltioiden tähän päivään mennessä hyväksymät 43 ohjelmaa. EMOTR:n rahoitusosuuden osalta erotetaan jäsenvaltion alunperin suunnittelema tuen maaraja päätöksessä hyväksytty tuen määrä (vuoden 1994 alkupuolella hyväksyttyjen ohjelmien osalta joidenkin jäsenvaltioiden suunnittelemat EMOTR:n osuudet ylittivät käytettävissä olevat määrärahat). Vastaavasti suunnitellun metsitysalan osalta on erotettu jäsenvaltion alunperin toivomaa EMOTRrn rahoitusosuutta vastaava alkuperäinen pinta-ala ja hyväksyttyä pinta-alaa vastaava mukautettu arvo. 2. Tukimäärät ja soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tukimäärissä on suuria eroja eri ohjelmien ja jopa saman jäsenvaltion eri alueiden välillä. Tähän on useita syitä, jotka heijastavat muutakin kuin ainoastaan jäsenvaltioiden poliittista tahtoa joko edistää tai hillitä maatalousmaan metsittämistä. Metsitykselle ja hoitamiseen myönnetyt tuet perustuvat todellisiin kustannuksiin, joihin vaikuttavat muun muassa seuraavat tekijät: - maatieteellisten, topografisten, fyysisten ja ilmastollisten tekijöiden monimuotoisuus - (vuoristo-ja tasankoalueiden sekä luonnonmetsät, maaperän tyyppi jne. ), taloudellisten ja sosiaalisten olojen monimuotoisuus (työvoima, metsäalan investoinnit, työntekijöiden monialaisuus jne. ), - eri tukityyppejä koskevat laskentatavat (otetaanko sellaiset muuttujat mukaan kuten täydentäminen, kuolleisuus jne. ). tai maanomistajille ansionmenetyksen korvaamiseksi maksettu Maataloustuottajille vuotuinen palkkio heijastaa tavallisesti heidän omistamiensa maiden metsittämisestä aiheutunutta taloudellista menetystä ja maataloustuotannosta saamansa vuotuisen tulon menetystä. Palkkion houkuttelevuus voi riippua sen tasosta verrattuna - maataloustuotannosta saatavaan tosiasialliseen tuloon ja - muihin tukiin, kuten peltomaan kesannoinnista myönnettyyn tukeen. Metsittämistä koskevien säännösten soveltaminen määritellään jäsenvaltioiden ohjelmissa. Metsityspyynnöt tutkitaan yksitellen paikallisella tai alueellisella tasolla ottaen huomioon metsitykseen liittyvät tekniset näkökohdat sekä periaatteessa aluesuunnittelupolitiikkaan liittyvät toimivaltaedellytykset tai ympäristönsuojelua koskevat säännökset. Joihinkin ohjelmiin sisältyy alueellinen kehys, jossa määritellään ne alueet, joilla metsitys on sallittua, kiellettyä tai säänneltyä. PäätÖS Yhteisön tuki 93-97 (miljoonaa ecua) Toteutus 93-96 (milj. ecua) Suunniteltu metsitysala (ha) Päiväys Numero Suunniteltu Toteutettu Taulukko 2: Päätökset ja tukimäärät JÄSENVALTIO Alue B Belgia Flanderi Vallonia DK Tanska D Saksa EL Kreikka E F Espanja Navarra Baskimaa Ranska Ile-de-France Midi-Pyrénées Pays de la Loire 27. 04. 1994 27. 04. 1994 C(94)953/1 C(94)953/2 26. 04. 1994 C(94)972 27. 04. 1994 C(94)953/3 27. 04. 1994 C(94)953/5 27. 04. 1994 27. 04. 1994 27. 04. 1994 C(94)953/11 C(94)953/12 C(94)953/13 27. 04. 1994 27. 02. 1996 27. 02. 1996 27. 02. 1996 C(94)953/4 C(94)448 C(94)448 C(94)448 IRL Irlanti 27. 04. 1994 C(94)953/8 1 Italia Abruzzo Basiiicata Bolzano Calabria Campania Emilia Romagna Friuli V. Giulia Lazio Liguria Lombardia Marche Mölise Piemonte Puglia Sardinia Sisilia Toscana Umbria Valle d'Aosta Veneto 27. 04. 1994 20. 05. 1994 28. 12. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 C(94)953/10 C(94)1315/1 C(94)3950 C(94)1315/2 C(94)1315/3 C(94)1315/4 C(94)1315/5 C(94)1315/6 C(94)1315/7 C(94)1315/8 C(94)1315/9 C(94)1315/10 C(94)1315/11 C(94)1315/12 C(94)1315/13 C(94)1315/14 C(94)1315/15 C(94)1315/16 C(94)1315/17 C(94)1315/18 C(94)1315/19 L Luxemburg 27. 04. 1994 C(94)953/6 NL Alankomaat 27. 04. 1994 C(94)953/7 20. 07. 1995 C(95)1860 27. 04. 1994 27. 04. 1994 27. 04. 1994 C(94)953/9 C(94)953/15 C(94)953/14 A P Itävalta Portugali Azorit Madeira FIN Suomi S Ruotsi UK Yhd. kuningaskunta 14,0 16,9 222,0 48,0 - 8,65 6,5 2,15 10,3 n 91,7 (*) 43,5 Alkuper. Hyväksytty 12 500 6 300 6,5 53,5 25,7 9 500 7 400 72 000 57 750 15 000 15 000 580,0 430,0 164,4 550 000 305 750 32,0 27,4 4,1 95 360 48 000 161,0 400,0 0,3 15,5 23,2 120,7 145,0 (*) 300,0 13,65 15,13 7,533 19,33 17,1 8,625 8,93 3,689 6,89 15,275 9,015 5,135 18,41 21,05 38,34 29,73 27,848 12,9 0,77 20,65 0,3 10,2 (*) 23,2 96,0 94,2 35,7 120 000 105 000 170 000 80 000 0,0 5,9 5,8 500 9 200 4 600 400 9 200 4 600 40,5 128 000 94 000 20. 07. 1995 C(95)1859 33,0 18,76 5,4 38 500 38 500 21. 01. 1997 C(97)100 • 15. 06. 1994 C(94)1533 61,6 0,6 61,6 39,2 100 000 100 000 EY YHTEENSÄ 1 728,2 1 267,21 480,9 1 325 160 871 900 (*) Ilmoitettu arvo on ohjelman viimeisimmän muutoksen mukainen IV. TOTEUTUS VUOSINA 1993 -1996 Jäljempänä olevissa tietoihin perustuvissa kaavioissa esitetään ohjelmien toteutus 30. 4. 1996 asti. Kaavioihin ei ole otettu mukaan seuraavien kolmen jäsenvaltion tietoja: jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin tuoreimpiin - Belgia ja Luxemburg, joissa on tähän päivään mennessä suoritettu ainoastaan pienimuotoisia toimenpiteitä, - Ruotsi, jonka ohjelma hyväksyttiin vasta vuonna 1996. Metsitys Allaolevassa kaaviossa 1 esitetään asetuksen mukaisesti metsitetyn maatalousmaan pinta-ala jokaisessa jäsenvaltiossa jaoteltuna julkiseen ja yksityiseen metsitykseen. Kyseisiä pinta- aloja verrataan jäljempänä käytössä olevan maatalousmaan (kaavio 3) ja metsien pinta- aloihin (kaavio 4) jäsenvaltioissa. 250 000 T 238 112 200 000 S f 150 000 100 000 £. 4! $ I 50 000 Julkinen metsitys 9I28ha (2%) O Yksityinen metsitys 497 850 ha (98%) UK IRL P I D NL EL DK A FIN 331 177 I H EU yhteensä: 506 978 ha Kaavio 1: Asetuksen 2080/92 mukaisesti metsitettyjen maatalousmaiden pinta-ala Voidaan todeta, että: asetuksen mukaisesti tehdyn metsityksen kokonaispinta-ala on hieman yli 500 000 ha, eniten on metsitetty Espanjassa, yli 200 000 ha, Espanjan lisäksi kolmessa valtiossa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Portugalissa) on metsitetty kussakin yli 50 000 haja metsitystä ovat tehneet pääasiassa yksityiset edunsaajat (98 prosenttia). Espanjan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Portugalin valta-asema on esitetty viereisessä kaaviossa 2, jossa metsitetty kokonaispinta-ala on jaoteltu jäsenvaltioittain. neljän jäsenvaltion osuus on yli 80 prosenttia asetuksen metsitetyn mukaisesti maatalousmaan pinta-alasta. Kyseisten Kaavio 2: Asetuksen 2080/92 mukaisesti metsitetyn maatalousmaan pinta-ala jäsenvaltioittain Allaolevissa kaavioissa 3 ja 4 verrataan metsitettyä pinta-alaa jäsenvaltiossa käytössä olevan maatalousmaan pinta-alaan ja nykyisten metsien pinta-alaan. a. ui x o u. < z im JHL^-JHL^jHB^kJNL-L-aaL Kaavio 3: Asetuksen 2080/92 mukaisesti metsitetyn Kaavio 4: Asetuksen 2080/92 mukaisesti metsitetyn maatalousmaan osuus KMM. sta (käytössä olevasta maatalousmaasta) maatalousmaan osuus metsien kokonaispinta-alasta Voidaan todeta, että: Tämä asetuksen soveltamisen vuoksi Irlannissa käytössä oleva maatalousmaa (KMM) on vähentynyt 1,35 prosenttia, Portugalissa 1,25 prosenttia ja Espanjassa 0,95 prosenttia. Useimmissa muissa jäsenvaltioissa väheneminen on marginaalista, metsitys on vaikuttanut metsäpinta-alan kasvuun eniten Irlannissa, jossa metsäpinta-ala on kasvanut melkein 12 prosenttia. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kasvu on vain hieman yli kaksi prosenttia ja kaikissa muissa jäsenvaltioissa alle kaksi prosenttia. lukumäärä jokaisessa jäsenvaltiossa. Kaaviossa 6 Kaaviossa 5 esitetään edunsaajien vertaillaan metsitettyjen pinta-alojen keskiarvoa edunsaajaa kohti jaoteltuna yksityiseen ja julkiseen metsitykseen. 30 000 25 000 2 *o «o E 3 c 20 000 15 000 ÙJ 10 000 5 000 30,7 35 30 25 OB 3 5 (S 20 * 3 § 1 § £ 15 v> c « ? iS c ä f 5 10 ^m 4 37 386 123 73 E D UK IRL F I EL P A NL DK FIN Kaavio 5: Metsitys - edunsaajien lukumäärä EU yhteensä: 79 140 250 233 200 150 140 100 50 60 1 32 I 17 S,H S O) -I ¥ * a: 5 o — u. ÛJ Q 0. 8 • < Yksityinen metsitys Julkinen metsitys Keskiarvo yhteensä EU:ssa: 6,4 ha Kaavio 6: Metsitetyn maatalousmaan pinta-ala - keskiarvo edunsaajaa kohti (') 0) Tanskan julkiseen metsitykseen ei sovelleta asetusta 2080/92. Kaaviossa esitetty arvo on annettu tiedoksi. 7 Voidaan todeta, että: - eniten edunsaajia on eniten metsittävässä valtiossa eli Espanjassa, - metsitetyn pinta-alan keskiarvo edunsaajaa kohti on noin 6 ha yksityisen metsityksen osalta. Asteikossa kauimpana toisistaan ovat Portugali (30 ha) sekä Kreikka, Saksa ja Itävalta (noin 1 ha) ja - valtioissa, joissa tehdään julkista metsitystä, metsitetyn pinta-alan keskiarvo edunsaajaa kohti on paljon merkittävämpi kuin yksityisen metsityksen osalta. Erityisesti Alankomaissa keskiarvo on yli 230 ha. Allaolevassa kaaviossa 7 kussakin jäsenvaltiossa metsitetty maatalousmaa jaetaan istutettujen puulajien mukaan havupuilla metsitettyyn pinta-alaan ja lehtipuilla ja sekametsillä (vähintään 75 prosenttia lehtipuita) metsitettyyn pinta-alaan. Kaaviossa 8 esitetään metsityksessä käytettyjen puulajien osuus jokaisessa jäsenvaltiossa. Voidaan todeta, että yleisellä tasolla jakauma unionissa on 40 prosenttia havupuita ja 60 prosenttia lehtipuita ja sekametsiä. Jakauma vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Alankomaissa, Kreikassa ja Saksassa havupuiden osuus on alle 10 prosenttia ja Irlannissa niiden osuus on yli 80 prosenttia. 250 000 200 000 £ 150 000 100 000 50 000 E 40% EU yhteensä D Lehtipuut ja sekametsät • Havupuut ni. n UK IRL P LIQTL h JZL+JZU. X=L. ,, F I D NL EL DK A FIN Kaavio 7: Havupuiden ja lehtipuiden osuus asetuksen 2080/92 mukaisesti metsitetyillä maatalousmailla 2 685 ha (73%) 3 1018 ha (27%) DK 16 975 ha [ ,^^A 1 636 ha (9%) 5 855 ha (94%) 379 ha (6%) (91%) l ^^ (l EL 133 990 ha (56%) 3 103 730 ha (44%) 15 100 ha (52%) ^ 13 800 ha (48%) 12 095 ha [ (20%) ^ ^ ^ ^B \^^^m 48 382 ha (80%) 24 766 ha (94%) 1 545 ha (6%) 6153 ha (95%) 346 ha (5%) 293 ha (89%) 038 ha (11%) IRL NL 39 228 ha / ^ ^B 10 658 ha 120 ha [ « ^ ^A 57 ha 41 465 ha / ^ ^A 20 077 ha (33%) (79%) l ^ iW (21%) (68%) y P2*) (67%) l ^V FIN ^ ^B UK Lehtipuut ja sekametsät 3 Havupuut Kaavio 8: Havupuiden ja lehtipuiden osuus jäsenvaltioiden asetuksen 2080/92 mukaisesti metsittämillä maatalousmailla Metsitetyn pinta-alan jakauma metsitetyn maatyypin mukaisesti on esitetty allaolevissa kaavioissa 9 ja 10. Yleisellä tasolla jakauma unionissa on seuraava: 61 prosenttia niittyjä ja pysyviä laitumia, 36 prosenttia viljelykelpoista maata ja kolme prosenttia pysyviä viljelmiä (viini- ja hedelmätarhoja jne. ). Jakauma vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Alankomaissa ja Tanskassa metsitetään pääasiassa viljelykelpoista maata, ja Itävallassa ja Irlannissa metsitys on melkein kokonaan tehty niityille ja pysyville laitumille. 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 E 3% 36% 61% EU yhteensä • Pysyvät viljelmät (viini-ja hedelmätarhat) • Niityt ja pysyvät laitumet D Viljelykelpoinen maa FT NL -t C3 | en f EL DK A Ilo n Tn UK IRL D F P I Kaavio 9: Metsitettyjen maatalousmaiden jakauma maatyypin mukaisesti ^\ 748ha 76768ha /^^^L 151 565 ha (84%) 3660 ha (99%) 43 ha (1%) 5 780 m (20%) 23 120 ha (80%) 11 802 ha (63%) 3 f 6 781 ha (36%) 5 233 ha / (84%) 1 ^^k (12%) EL ^H 252 ha V_7(4%) 5 469 ha (17%) ^^^ A ^ ^ ^ ^A 57 453 ha 26 535 ha / 3 024 ha (5%) 301 ha (1*) IRL 8431 ha / ^ ^^ 331 ha (100%) 38 117 ha (78%) ^ (32%)/ ^ ^A 1 ^ ^H 9"- ^^^ 6 499 ha (100%) NL ^ ^^ 54 097 ha (88%) 3486ha 71 ha/ (53%) l FIN ^B 83h> ^H (47%) 7 500 ha f ^ i ^ ^M (12%) l ^ a a ^ ^H UK Viljelykelpoinen maa Niityt Pysyvät viljelmät Kaavio JO: Jäsenvaltioiden asetuksen 2080/92 mukaisesti metsittämän maatalousmaan jaottelu maatyypin mukaisesti Palkkio tulonmenetyksen korvaamiseksi Jäljempänä olevissa kaavioissa 11 ja 12 verrataan tulonmenetyksen korvaamiseksi maksetun palkkion edunsaajien lukumäärää ja toimialoja eri jäsenvaltioissa. YHTEENSÄ Maataloustuottajat Muut edunsaajat Kaavio 11: Tulonmenetyksen korvaamiseksi maksetun palkkion edunsaajat jäsenvaltioittain ja toimialoittain 10 Kaavio 12: Päätoimisten maataloustuottajien osuus tulonmenetyksen korvaamiseksi maksetun palkkion edunsaajista Voidaan todeta, että: - Itävallassa ja Tanskassa ei ole palkkion edunsaajia. Itävallan ohjelmassa ei ole päätetty kyseisen palkkion maksamisesta ja Tanskan ohjelmassa palkkio otettiin käyttöön vasta vuonna 1997 tehdyssä ohjelman muutoksessa, - eniten edunsaajia on Saksassa, jossa niiden osuus on yli 90 prosenttia metsityspalkkion edunsaajista, - Yhdistyneessä kuningaskunnassa palkkio maksetaan ainoastaan maataloustuottajille ja muissa jäsenvaltioissa se maksetaan sekä maataloustuottajille että muille edunsaajille. Maataloustuottajan ja muun edunsaajan välinen ero perustuu asetuksessa esitettyyn päätoiminen päätoimisen maataloustuottajan määritelmään, maataloustuottaja tilalla tapahtuvasta maataloustuotannosta. Tämän vuoksi Suomessa ja Kreikassa, jossa on paljon osa-aikaisia maataloustuottajia, maataloustuottajien osuus edunsaajista on pienempi kuin muiden edunsaajien. saa vähintään 25 prosenttia kokonaistuloistaan suoraan jonka mukaisesti Metsänparannukset Jäljempänä olevissa kaavioissa 13, 14 ja 15 esitetään jäsenvaltioiden metsänparannustoimenpiteet. Voidaan todeta seuraavaa: toteuttamat - edunsaajien lukumäärä (kaavio 13): yhteensä 80 prosenttia edunsaajista on kolmessa valtiossa (Saksa, Tanska ja Suomi). Muutamat jäsenvaltiot, kuten Ranska ja Irlanti eivät ole myöntäneet käytännöllisesti katsoen ollenkaan tukea maataloustuottajien omistuksessa olevien metsitettyjen alueiden parantamiseen tarkoitetuille investoinneille, - pinta-ala (kaavio 14): 85 prosenttia alueista, joilla on tehty metsänparannustoimenpiteitä, on kolmessa valtiossa (Saksa, Espanja ja Suomi) ja - metsäautotiet (kaavio 15): metsäautoteitä on tehty pääasiassa eteläisessä Euroopassa. lt 9 000 T 8 385 8 000 t M 7 363 « | 7 0 00 6 000 A UK EL 3% 1% 1% I 5% Kaavio 13: Metsänparannus - edunsaajien lukumäärä F IRL NL EU yhteensä: 26 026 80 000 71 331 38 474 21% 38% 6 709 5 1 38 3 602 1690 4 11 E FIN D I EL UK P DK A F IRL NL _, (- , 1 Kaavio 14: Metsänparannus - pinta-ala EU yhteensä: 184 433 ha 2 580 1436 3 000 2 500 2 000 1 500 1000 500 36% 20% DK UK F IRL NL EU yhteensä: 7 312 km 736 693 506 I _ I I I. FIN EL D A Kaavio 15: Metsänparannus - metsäautotiet 12 V. KÄSITTELY JA PÄÄTELMÄT Seuraava analyysi perustuu asetuksen soveltamisesta vuosina 1993 - 1996 saatuihin tuloksiin. Tarkastelujakson lyhyys rajoittaa tulosten edustavuutta eikä salli lopullisten päätelmien tekemistä asetuksen soveltamisesta tai virallisen arvion antamista. 1. Metsitys Tulokset toimenpiteet maatalousmaan metsityksen 1. Periaatteena maatalousmaan metsitys ei ole uusi ilmiö. Metsitykseen on annettu tukea jo kauan sekä yhteisön tasolla että joissakin jäsenvaltioissa. Vuosina 1980 - 1990 yhteisö tukemiseksi, kuten yhdennetyt käynnisti Välimeren ohjelmat liittyvät toimenpiteet. Asetuksen 2080/92 täytäntöönpano on kuitenkin uudelleen elvyttänyt tämän kaltaista metsitystä, mikä palkkion käyttöönottamisesta, joka takaa edunsaajalle vuotuisen tulonlähteen jopa 20:ksi vuodeksi. tai maatalouden rakenteisiin korvaamiseksi maksetun tulonmenetyksen pääasiassa johtuu 2. Asetuksen mukainen maatalousmaan metsitys on keskittynyt pääasiassa neljään valtioon: Espanjaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Irlantiin ja Portugaliin (huolimatta vuosina 1994 - 1995 vaivanneesta pitkästä kuivuudesta, joka hidasti suuresti metsitystä Pyreneitten niemimaalla). Näissä jäsenvaltioissa metsitetyn pinta-alan osuus on 81 prosenttia unionissa metsitetystä kokonaispinta-alasta, ja niissä on 56 prosenttia kaikista edunsaajista (vertaa kaavio 2). Voidaan siis todeta, että toimenpidettä on sovellettu pääasiassa sellaisissa jäsenvaltioissa tai sellaisilla alueilla, joissa löytyy poliittista tahtoa metsäpinta-alan kasvattamiseen. Maataloustuotannon keskittyminen tuottavimmille viljelyalueille ja heikosti tuottavien tekijä maatalousmaiden maatalousmaiden metsittämisessä näillä alueilla, joilla on usein seuraavia erityispiirteitä: syrjäytyminen on ollut ratkaiseva - alhainen nykyinen metsitysaste, puuteollisuuden vahvistamiseksi, jonka kasvattamiseen on poliittista tahtoa - tarve hidastaa maaseudun poistettavaa tunnustettu maatalousmaata metsittämällä ja siten vaikuttaa maataloustuottajien ja muiden omistajien aktiivisen osallistumisen kautta näiden maa-alueiden hyödyntämiseen ja maaseudun monialaiseen hallintaan kyseisillä epäsuotuisilla tai taantuneilla alueilla. taantumista käytöstä tehokas keino maaperän pilaantumisen 3. Pinta-alan osalta yli 65 prosenttia metsityksestä on tehty metsäpalojen torjunnasta annetun asetuksen 2158/92 mukaisesti luokitelluilla alueilla, joilla on metsäpalovaara. Metsitys on kyseisillä alueilla ilmastonmuutoksen torjumiseksi (on huomattava, että aavikoitumisen torjumista käsittelevän yleissopimuksen liitteessä IV suositellaan metsitystä aavikoitumisen vaikutuksien tasoittamiseksi). toteuttamisesta Tehdessään päätöksiä asetuksen 2080/92 mukaisten ohjelmien jäsenvaltioiden on varmistettava, että metsäpalojen torjuntatoimenpiteet yhdistetään metsitykseen niillä alueilla, joilla on metsäpalovaara, noudattamalla erityisesti sellaisia metsäpalojen torjuntasuunnitelmia, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen 2158/92 mukaisesti. ja 4. Edunsaajien lukumäärän ja metsitettyjen hehtaarien määrän suhdetta vertailemalla (vertaa kaavio 6) voidaan todeta, että muissa jäsenvaltioissa metsitetyn pinta-alan keskiarvo edunsaajaa kohti on pääsääntöisesti pieni. Maatalousmaan jakautuminen pieniin aloihin 13 on näillä alueilla johtanut hyvin pienien alojen metsitykseen, viljeltyjen maa-alojen hajanaisuuteen ja sellaisten metsäalueiden asutukseen, joilla metsänhoito ei ole kannattavaa vaikka onkin maiseman kannalta hyödyllistä. Tällaisen pienimuotoisen tulonmenetyksen korvaamiseksi maksettu palkkio ei ole metsityksen aiheuttaman kuitenkaan maataloustuottajille merkittävä. Tilanteeseen voidaan esittää useita syitä: - maataloustuottajien taipumus uhrata vain pieni osa maistaan metsänhoitoon sen sijaan, että he vaihtaisivat toimialaansa kokonaan, - heikkolaatuisten maatalousmaiden joiden koneistaminen on vaikeaa) hyödyntämisen tutkiminen yhtäjaksoisesti nykyisten olevan metsikön metsitettyjen laajentaminen), tuottavuus on alhainen laajentamisen (olemassa alueiden (joiden kanssa tai - aikatekijä, joka mahdollistaa metsityksen porrastamisen usealle vuodelle ja siten ja paljon aikaa vievien jakamisen metsänistutuksen ajankäytön paremman maataloustuotantoon liittyvien toimien välillä. herättää kysymyksen olemassaolo Koska maatalousmaan poistaminen tehdään usein asteittain, metsitykseen vapautuvat maa-alat ovat usein hajallaan, paloiteltuja ja limittäin sellaisten maa-alojen kanssa, joilla harjoitetaan maataloustuotantoa. Sellaisen kunnollisen metsän luominen (erityisesti huoltotien osalta), joka on hoidon ja hyödyntämisen kannalta riittävän suuri ja jonka hyödyntämisestä saaduilla varoilla voidaan siten mahdollisimman monessa tapauksessa rahoittaa metsän muut toiminnot eli suojelu ja virkistyskäyttö, edellyttää metsityksen suunnittelua maaseutualueilla ja maan hallintaa. Maatalousmaan ja metsien välisen voidaanko metsityksen tasapainon tai vaatia täytäntöönpanokelpoisuuden edellytykseksi asettaa vähimmäispinta-ala hallintayksiköiden yhdistämistä (kuten esimerkiksi Alankomaiden ohjelmassa tehdään). Maatilojen pieni keskikoko unionissa aiheuttaa kuitenkin sen, että järjestelmä koskee vain suhteellisen vähäisiä pinta-aloja. Asetuksessa pyydetään jäsenvaltioita laatimaan itselleen suunnitteluväline metsitettävien alueiden sijaintia ja ryhmittelyä koskevia edellytyksiä määritellessään. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että metsitys toteutetaan maaseutusuunnittelun yhteydessä. Pienten alojen metsityksen voidaan katsoa olevan hyödyllistä ympäristön ja perinteisen maatalousmaiseman kannalta huolimatta siitä, ettei se aina olekaan jäsenvaltioiden metsäpolitiikan vaatimusten tai YMP:n metsiin liittyvien tavoitteiden mukaista. Tärkeimpiä näkökohtia ovat monimuotoisempien uusien asutusten luominen, virkistystoiminnan edistäminen ja matkailun lisääminen. siitä, Tilastojen tulkinnassa on oltava varovainen. Mahdolliset toimet pienten maa-alojen yhdistämiseksi ja yhtenäisten, riittävän kokoisten metsien luomiseksi eivät esimerkiksi näy metsitetyn pinta-alan keskiarvossa edunsaajaa kohti. 5. Metsitykseen käytettyä maatyyppiä (viljelykelpoinen maa, niityt tai pysyvät viljelmät) koskevien yleisten sääntöjen laatiminen on vaikeata. Voidaan kuitenkin todeta, että tilanteeseen liittyvät taloudelliset tosiseikat ovat todennäköisesti heikentäneet mahdollista ympäristöhyötyä, ja että - metsityksen aste on alhainen alueilla, joilla on suurviljelmiä ja joilla lisäarvo hehtaaria kohti on korkea. Maataloustuottajien omistuksessa oleva metsäpinta-ala on vähäinen. toteutettu Mahdollisuudet maa-alan vapauttamiseen ovat hyvin pienet, ja 14 pienimuotoinen metsitys on tehty tuulen tai eroosion haitallisten vaikutusten torjumiseksi tai metsästysalueiden perustamiseksi, - tehokasvatuksen alueilla, joilla lisäarvo ja vuokramaiden määrä ovat suhteellisen korkeita, harjoitetaan maataloutta ja metsitys on vähäistä, ja - metsitystä tehdään eniten pysyvillä niityillä sellaisilla alueilla, joilla kasvatus ei ole kovin tuottavaa ja sellaisilla viljelykelpoisilla mailla, joiden tuottavuus on alhainen, eli alueilla, joilla maatalouden lisäarvo hehtaaria kohti, maan myyntiarvo ja yleensä myös vuokrat ovat alhaisia. Yleiset olosuhteet näyttäisivät siten suosivan metsitystä. Palstat ovat sitäpaitsi uusjaon vuoksi usein hyvin lohkottuja, mikä haittaa sekä laajamittaista maataloutta että metsitystä. 6. Asetuksessa 2080/92 asetetuissa rajoissa myönnettäviä tulonmenetyksen korvaamiseksi maksettavia palkkioita ja muiden maataloutta koskevien toimenpiteiden kuten kesannosta ja asetuksen 2078/92 mukaisesti maksettavia tukimääriä koskevien jäsenvaltioiden päätösten vaikutus on epäilemättä merkittävä. Esimerkiksi on todennäköistä, että Saksa on vähentänyt maataloustuottajien kiinnostusta metsitykseen maksamalla suurempaa palkkiota kesannolle kuin metsitykselle; Extremadurassa Espanjassa metsitysohjelma taas vaikuttaa olevan maanviljelijöistä houkuttelevampi vaihtoehto kuin maatalouden ympäristötoimenpiteet. Maataloustuottajien tekemiin päätöksiin vaikuttavat kuitenkin muut tekijät (esimerkiksi maan arvon alentuminen tai metsitetyn maatalousmaan palauttamisen vaikeus), ja pelkkä tukimäärien vertailu ei anna riittävää vastausta. Lisätutkimukset ovat tarpeen näiden tekijöiden kartoittamiseksi ja niiden merkityksen arvioimiseksi maataloustuottajien tekemissä valinnoissa. Tulonmenetyksen korvaamiseksi maksettavaa palkkiota koskeva toinen kysymys liittyy tukimäärien jaotteluun sen perusteella, onko edunsaaja päätoiminen maataloustuottaja vai ei, eli saako hän yli 25 prosenttia tuloistaan maataloudesta. Eron tekemisellä on oma logiikkansa YMP:n suuntaviivojen ja EMOTR:n tukiosaston rajallisten määrärahojen yhteydessä, mutta se aiheuttaa jäsenvaltioiden alalla toimiville virkamiehille hallinta- ja valvontaongelmia ja hidastaa metsitystä sellaisilla alueilla, joilla suuri osa maatalouden toimijoista saa alle 25 prosenttia tuloistaan maataloustuotannosta (näin on sekä unionin pohjoisessa osassa, jossa maatilat ovat usein pieniä ja niihin kuuluvat metsät suuria, että eteläisessä osassa, jossa maataloustuottajat eivät saa harjoittaa muuta toimintaa itse maatalouden lisäksi). 7. Metsityksen mahdollista asemaa YMP:n uudistuksen yhteydessä yliarvioitiin suuresti 1980-luvulla. Metsitettävän maatalousmaan suunnittelussa käytettävissä oleva maa-ala ainoastaan arvioitiin (15 - 20 miljoonaa hehtaaria) ottamatta huomioon niitä lukuisia ympäristöllisiä, taloudellisia, sosiaalisia ja oikeudellisia rajoituksia, jotka kehystävät ja määrittelevät vapautuneen maatalousmaan käyttömahdollisuuksia. 8. Vain kolmen vuoden soveltamisen jälkeen on ennenaikaista arvioida asetuksen tuloksia siinä esitettyjen tavoitteiden osalta. Erottelemalla tavoitteisiin liittyvät kolme politiikkaa voidaan kuitenkin todeta seuraavaa: - YMP. an liittyvät tavoitteet: Vaikka maatalousmaan metsityksellä on todennäköisesti ollut ainoastaan pieni vaikutus maatalouden liikatuotannon vähentämiseen, sen vaikutus maaseudun kehitykseen on otettava huomioon: mikäli se pannaan täytäntöön tehokkaasti, se vaikuttaa maaperän hyödyntämisen dynaamiseen lähestymistapaan ja maaseudun 15 hyvään ylläpitoon tukemalla maataloustuottajien monialaisuutta ja korvaamalla tulonmenetystä sitä varten maksettavan palkkion avulla. - ympäristöpolitiikkaan liittyvät tavoitteet: ja järjestelmiin erityisesti metsitysohjelmien Jotta metsitys vaikuttaisi myönteisesti luonnollisen ympäristön hallinnan ja ympäristön tasapainon väliseen yhteensoveltuvuuteen, on noudatettava useita sääntöjä, jotka liittyvät edellytyksiin, niiden sijaintipaikkaan, lajien valintaan ja istutusta koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin. On varmasti olemassa tapauksia, joissa ohjelmien mukaisten ympäristöä koskevien edellytysten rikkomisen tai vaarallisen tulkinnan vuoksi metsityksellä on ollut kielteisiä ympäristövaikutuksia (esimerkiksi arvokkaiden biotooppien säilyttämiseksi asetettujen edellytysten rikkominen). Tällaisissa tapauksissa ohjelmiin on tehtävä välttämättömät muutokset etteivät tällaiset poikkeavuudet toistu. Lajien, paikan ja hoitomenetelmien tarkan valinnan ansiosta metsityksellä on yleensä merkittävä tehtävä ympäristönsuojelussa ja sillä voi olla useita myönteisiä ulkoisia vaikutuksia (eroosion hallinta, aavikoitumisen estäminen, luonnon monimuotoisuus, vesihuollon säätely jne. ). Jos näitä muuttujia ei tarkkailla, niillä voi kuitenkin olla kielteistä vaikutusta ympäristöön. Maatalousmaan metsittäminen vaikuttaa sitäpaitsi kasvihuoneilmiön torjuntaan kasvattamalla hiilidioksidin sitomisastetta. Sen vaikutus on luonnollisesti hyvin vähäistä maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen yhteydessä. Maatalousmaiden metsitystä koskeva politiikka on kuitenkin merkittävä tekijä maailmanlaajuisessa ympäristöpolitiikassa, johon unioni on sitoutunut Riossa vuonna 1992 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa. - metsänhoitoa koskeviin politiikkoihin liittyvät tavoitteet: Ne jäsenvaltiot, jotka soveltavat vain omaan toimivaltaansa kuuluvaa metsänhoitoa koskevaa politiikkaa, ovat hyödyntäneet asetuksessa 2080/92 asetetun yhteisön kehyksen suhteellista joustavuutta (mikäli ovat noudattaneet kyseisen asetuksen 1 artiklassa määriteltyjä tavoitteita) valitessaan kyseisen politiikan mukaisia vaihtoehtoja ja asettaessaan pääpainon joko omien metsäalojen kehittämiselle tai perustettujen metsäasutusten ympäristöllisille ja sosiaalisille tehtäville. Esimerkiksi Irlannissa, jossa toteuttamispolitiikan tavoitteena on metsäalan kaksinkertaistaminen seuraavien 30 vuoden aikana, ohjelmassa painotetaan pääasiallisesti taloudellisesti hyvin tuottavia istutuksia (Sitkan metsäkuusi, mänty jne. ) taloudellisesti elinkelpoisen metsäalan perustamiseksi. Sitävastoin Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelman tavoitteena on liittää asetuksen soveltaminen yleiseen aluesuunnitteluohjelmaan, tuetaan metsityksen maisemallisia ja ympäristöllisiä näkökohtia. jossa 9. Tietyt jäsenvaltiot säännöksiensä mukauttamisessa asetuksen uudenlaisen jäsenvaltioiden myöhemmin saaman kokemuksen ja komission suhteellisen joustavuuden ansiosta tilanne on parantunut. ovat kokeneet hankaluuksia hallinnollisten luonteen vuoksi. Näiden Päätelmät Asetusta 2080/92 on sovellettava kaikissa jäsenvaltioissa. Kukin jäsenvaltio voi vapaasti valita sen nojalla hyväksytyistä vaihtoehdoista itselleen soveltuvimman. Koska kyseinen yhteisön säädös on melko yleisluontoinen, jokainen valtio ja alue on mukauttanut asetusta omiin erityistarpeisiinsa ja omiin tavoitteisiinsa. 16. Erityisetuihin, toteutettuihin politiikkoihin ja alueisiin liittyvät useat tekijät vaikuttavat myönteisesti tai kielteisesti maatalousmaan metsittämispäätökseen. Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin näistä tekijöistä. Taulukko 3: Metsitystä koskevan tukitoimenpiteen kannustavia tekijöitä ja haittatekijöitä Haittatekijät muiden asetusten (2078/92, set- aside) mukaisten tukien aiheuttama kilpailu epävarmuus yhteisön kansallisten tai alueellisten tukien jatkuvuudesta pitkällä aikavälillä toimenpiteen peruuttamattomuus (maan ottaminen uudelleen maatalouskäyttöön ei ole mahdollista) lajivalinnasta johtuva maisemallisen arvon mahdollinen väheneminen ei sovelleta vuokramaahan metsäalan heikot suhdanteet maatalousmaan arvon aleneminen metsityksen jälkeen huomattavan suuret alkuinvestoinnit ja pitkä kuoletusaika Toimiala Maatalous, YMP Kannustavat tekijät maatalousmaan heikko tuottavuus muiden lisätuloa tuovien tuotanto mahdollisuuksien tutkiminen j Aluesuunnittelu \ Työllisyys Ympäristö Lainsäädäntö Sosiaalis taloudellinen ja rahoituksellinen metsien kulttuuriperinnön hyödyntäminen mahdollisuus työllistää ja hyödyntää maatalouden hiljaisina aikoina saatavilla olevaa työvoimaa maaseutualueiden ympäristön ja maiseman laadun parantaminen eroosion ja aavikoitumisen torjuminen maataloustuottajan jälkeläisten ei tarvitse jatkaa maataloustuotantoa alueiden metsästysmahdolli suuksien paraneminen marginaalisten maa-alueiden (etäisyys, huono soveltuvuus, pienet metsänreunapalstat jne. ) myyntiarvon kasvu virkistysalueiden ja vapaa- ajanviettopaikkojen perustaminen taloudellisten sijoitusten monipuolistaminen suurten maaomaisuuksien kulttuuriperinnön hyödyntäminen joillakin alueilla 2. Erityinen näkökohta: korkkitammi joilla erityisiä kasvillisuusalueita, Korkkitammiviljelmät muodostavat joillakin Espanjan (dehesas) ja Portugalin (montados) alueilla luokiteltu maataloustuotteeksi ja jota unioni tuottaa eniten maailmassa) usein yhdistetään maa-, metsä- ja paimentolaistalouteen. Näillä alueilla on taloudellisia (tuotantoa, jolla on korkea lisäarvo (korkki) ja jonka kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvanut), sosiaalisia (työllisyys) ja ympäristöllisiä (aavikoitumisen torjunta, biologinen monimuotoisuus) etuja. Neuvoa-antavan korkkikomitean lausunnon mukaan asetuksella 2080/92 on ollut yleisesti myönteinen vaikutus koko alaan. Itse asiassa kyseisillä Espanjan ja erityisesti Portugalin tuotanto korkin (joka on 17 alueilla tukitoimenpiteet (metsitys ja metsänparannus) ovat kohdistuneet pääasiassa tämän tyyppisiin että metsänparannustoimenpiteen soveltaminen ainoastaan päätoimisiin maataloustuottajiin ei sovellu korkin tuotantoon, erityisesti tammen tuotannon pitkä kierto huomioon ottaen. Korkkikomitea korostanut, kuitenkin alueisiin. on 3. Tuet metsitettyjen alueiden parantamiseen tarkoitetuille investoinneille Tulokset Metsitettyjen alueiden rationaalinen hoito on useilla alueilla osa maaseudun kehitystä ja tasolla suojelua. Metsitetyillä alueilla voi olla aktiivinen (puuntuotanto, matkailu, metsästys) tai ne voivat olla maataloustuotannolle maareservi, joka voidaan käyttää merkittäviin investointeihin. taloudellisella tehtävä Asetuksen 2080/92 mukaisesti metsitetyillä alueilla toteutetut investoinnit keskittyvät erityisesti seuraaviin tukitoimenpiteisiin: - Etelä-Eurooppa (Espanja, Portugali ja Kreikka): metsäpalojen torjunnasta annetun asetuksen 2158/92 säännösten kanssa yhdenmukaiset metsäpalojen torjuntatoimenpiteet (palonkatkaisulinjat, vedenottopaikat), metsäautotiet, tammimetsien uudistaminen ja parantaminen (erityisesti Portugalissa), - Pohjois-Eurooppa: tuulenmurtajien hoito Tanskassa sekä olemassa olevan ojituksen uudelleenrakentaminen ja vähän tuottavien asutusten uudistaminen Suomessa, - Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta: asutusten vakauden ja arvon kasvattamiseen tarkoitettuja metsänhoitotoimenpiteitä, - metsäautotieverkostoja laajennetaan useimmissa jäsenvaltioissa. Joissakin jäsenvaltioissa, erityisesti Ranskassa ja Irlannissa, ei ole käytetty käytännöllisesti katsoen ollenkaan metsitetyillä investoinneille myönnettyjä tukitoimenpiteitä: toteutetuille alueilla - Irlannin osalta tämä johtuu epäilemättä siitä, että asetuksen 2080/92 mukaisissa toimissa on keskitytty kokonaan metsitykseen ottaen huomioon, että EMOTR. n tukiosaston toimenpideohjelmassa annetaan tavoitteen 1 yhteydessä hyväksytyssä metsäalan mahdollisuus saada yhteisrahoitusta myös olemassa olevien metsien parantamiseen eikä ainoastaan metsitettyjen alueiden parantamiseen, - Ranskan osalta on todennäköistä, että kansallisissa tukijärjestelmissä ei aina sallita eron tekemistä maataloustuottajien ja muussa yksityisessä omistuksessa olevien metsien välillä, minkä vuoksi asetuksessa 2080/92 esitettyjen kelpoisuusvaatimusten täyttäminen on vaikeaa. Päätelmät Metsitettyjen alueiden parantamiseen tarkoitettujen tukitoimenpiteiden soveltaminen herättää erityisesti seuraavat kysymykset: - onko investoinneilla todellinen vaikutus metsitetyn alueen taloudellisen elinkelpoisuuden paranemiseen vai eivätkö ne pikemminkin vastaa nykyisen metsätalouden hallinnolle myönnettyjä tukia, jotka on siirretty koskemaan metsitettyjä alueita ja joilla useimmissa tapauksissa ainoastaan vahvistetaan nykyisiä kansallisia tukia? 18 koska asetuksessa tukitoimet rajataan koskemaan ainoastaan maatiloihin liittyviä metsitettyjä alueita - ja vaikka on varmaa, että sen ansiosta maisemaa ja useissa tapauksissa myös luonnon monimuotoisuutta voidaan parantaa - voidaanko asetuksen tavoitteet saavuttaa laajemminkin kuin ainoastaan osittain, koska tavoitteina ovat metsänhoidon voimavarojen parantaminen pitkällä aikavälillä ja paremmin ympäristön tasapainon kanssa yhteensopiva luonnollisen ympäristön hoito? Itse asiassa, vaikka tilastolliselta näkökannalta katsoen olemassa oleviin metsiin verrattuna metsitetyillä alueilla on merkittävä asema joillakin unionin alueilla, metsäpinta-alan rakenteen monimutkaisuuden (metsät ovat hajanaisia ja ne on jaettu hyvin monien omistajien yksityisomaisuudeksi, jotka eivät useinkaan ole päätoimisia maataloustuottajia) vuoksi ainoastaan metsitettyjä alueita koskevien toimien vaikutus on ainoastaan paikallinen ja rajallinen. Kyseisen toimenpiteen vaikutusta voitaisiin epäilemättä kasvattaa esimerkiksi sillä, että maataloustuottajilla olisi mahdollisuus vastata metsän yleisestä hoidosta ja tukemalla yhdenmukaisen metsänhoidon joita maataloustuottajat voisivat toteuttaa omien tilojensa ulkopuolella eli että he voisivat toim ia toisten om istam issa metsissä. yhteydessä kehityksen sellaisia toimia, * * * Lopuksi on paikallaan korostaa uudestaan sitä, että tämä asiakirja on ainoastaan toimintakertomus. Siinä ei analysoida tai arvioida sellaisia toimenpiteitä, joita ei voida toteuttaa nykyisessä asiaintilassa, mutta jotka voivat myöhemmin olla kiinnostavia. 19 ISSN 1024-4492 KOM(97) 630 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 10 17 14 Luettelonumero : CB-CO-97-647-FI-C ISBN 92-78-28229-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 9UD


title: 98/54/EG: Beschikking van de Commissie van 28 november 1997 tot goedkeuring van het door Frankrijk ingediende programma voor de uitroeiing van Brucella melitensis in 1998 en tot vaststelling van de hoogte van de financiële bijdrage van de Gemeenschap (Slechts de tekst in de Franse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
EU financing
France
action programme
brucellosis
goat
sheep

text: L 16/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 1. 98 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 28 november 1997 tot goedkeuring van het door Frankrijk ingediende programma voor de uitroeiing van Brucella melitensis in 1998 en tot vaststelling van de hoogte van de financiële bijdrage van de Gemeenschap (Slechts de tekst in de Franse taal is authentiek) (98/54/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Artikel 1 Gelet op Beschikking 90/424/EEG van de Raad van 26 juni 1990 betreffende bepaalde uitgaven op veterinair gebied (1), laatstelijk gewijzigd bij Beschikking 94/370/ EG (2), en met name op artikel 24, Overwegende dat Beschikking 90/424/EEG voorziet in een mogelijke financiële maatregel van de Gemeenschap voor de uitroeiing van en de controle op Brucella meliten- sis; Het door Frankrijk ingediende programma voor de uit- roeiing van en de controle op Brucella melitensis wordt goedgekeurd voor de periode van 1 januari tot en met 31 december 1998. Artikel 2 Frankrijk doet de nodige wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in werking treden voor de tenuitvoerlegging van het in artikel 1 bedoelde programma op 1 januari 1998. Overwegende dat Frankrijk, bij schrijven, een programma heeft ingediend voor de uitroeiing van deze ziekte; Artikel 3 Overwegende dat bij het onderzoek van het programma is gebleken dat het voldoet aan Beschikking 90/638/EEG van de Raad van 27 november 1990 tot vaststelling van communautaire criteria voor de maatregelen inzake de uitroeiing van en de controle op bepaalde dierziekten (3), gewijzigd bij Richtlijn 92/65/EEG (4); Overwegende dat dit programma op de lijst van uitroei- ings- en controleprogramma’s van dierziekten voorkomt, die in 1998 voor een financiële bijdrage vanuit de Gemeenschap in aanmerking komen, zoals vastgelegd in Beschikking 97/681/EG van de Commissie (5); Overwegende dat, aangezien dit programma van belang is voor het bereiken van de door de Gemeenschap nage- streefde doeleinden op het gebied van de diergezondheid, de financiële bijdrage van de Gemeenschap moet worden vastgesteld op 50 % van de door Frankrijk gedane uitga- ven, met een maximum van 950 000 ECU; Overwegende dat een financiële bijdrage van de Gemeen- schap wordt verleend op voorwaarde dat de vastgestelde maatregelen worden uitgevoerd en dat de autoriteiten binnen de vastgestelde termijnen de nodige informatie verstrekken; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Permanent Veterinair Comité, (1) PB L 224 van 18. 8. 1990, blz. 19. (2) PB L 168 van 2. 7. 1994, blz. 31. (3) PB L 347 van 12. 12. 1990, blz. 27. (4) PB L 268 van 14. 9. 1992, blz. 54. (5) PB L 286 van 18. 10. 1997, blz. 11. De financiële bijdrage van de Gemeenschap wordt 1. vastgesteld op 50 % van de kosten voor het testen en de door Frankrijk gedane uitgaven om de eigenaren te compenseren voor het slachten van dieren tot een maxi- mum van 950 000 ECU. De financiële bijdrage van de Gemeenschap wordt 2. verleend op voorwaarde dat: — per kwartaal bij de Commissie een verslag is inge- diend over de voortgang betreffende het programma en over de gedane uitgaven; — uiterlijk op 1 juni 1999 bij de Commissie een eindver- slag is ingediend over de technische uitvoering van het programma, samen met de bewijsstukken betreffende de gedane uitgaven; en op voorwaarde dat de communautaire veterinaire wetgeving is nageleefd. Artikel 4 Deze beschikking is gericht tot de Franse Republiek. Gedaan te Brussel, 28 november 1997. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: 98/35/CE: Decisão da Comissão de 28 de Novembro de 1997 que aprova o programa de erradicação e de vigilância da doença vesicular do porco apresentado pela Itália para 1998 e que fixa o nível da participação financeira da Comunidade (Apenas faz fé o texto em língua italiana)

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
action programme
animal disease
national implementing measure
swine

text: 21. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 16/9 DECISÃO DA COMISSÃO de 28 de Novembro de 1997 que aprova o programa de erradicação e de vigilância da doença vesicular do porco apresentado pela Itália para 1998 e que fixa o nível da participação financeira da Comunidade (Apenas faz fé o texto em língua italiana) (98/35/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Decisão 90/424/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990, relativa a determinadas despesas no domínio veterinário (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Decisão 94/370/CE (2), e, nomeadamente, o no. 6 do seu artigo 24o. , Considerando que a Decisão 90/424/CEE prevê a possibi- lidade de uma acção financeira da Comunidade para a erradicação e a vigilância da doença vesicular do porco; Considerando que, por carta, a Itália apresentou um programa de erradicação e de vigilância desta doença; Considerando que o exame deste programa revelou que o mesmo está em conformidade com a Decisão 90/638/CEE do Conselho, de 27 de Novembro de 1990, que estabe- lece os critérios comunitários aplicáveis às acções de erradicação e de vigilância de determinadas doenças dos animais (3), alterada pela Directiva 92/65/CEE (4); Considerando que este programa consta da lista dos programas de erradicação e de vigilância das doenças dos animais que podem beneficiar de uma participação finan- ceira da Comunidade, estabelecida pela Decisão 97/681/ /CE da Comissão (5); Considerando que, à luz da importância do programa para a realização dos objectivos da Comunidade em matéria de sanidade animal, é conveniente fixar a partici- pação financeira da Comunidade em 50 % dos custos suportados pela Itália, com um máximo de 200 000 ecus; Considerando que será concedida uma participação financeira da Comunidade desde que sejam realizadas as acções previstas e que as autoridades apresentem todas as informações necessárias, nos prazos estipulados; Considerando que as medidas previstas na presente deci- são estão em conformidade com o parecer do Comité Veterinário Permanente, (1) JO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (2) JO L 168 de 2. 7. 1994, p. 31. (3) JO L 347 de 12. 12. 1990, p. 27. (4) JO L 268 de 14. 9. 1992, p. 54. (5) JO L 286 de 18. 10. 1997, p. 11. (5) JO L 286 de 18. 10. 1997, p. 11. Artigo 1o. É aprovado o programa de erradicação e de vigilância da doença vesicular do porco apresentado pela Itália para o período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezem- bro de 1998. Artigo 2o. A Itália porá em vigor, em 1 de Janeiro de 1998, as disposições legislativas, regulamentares e administrativas para aplicar o programa referido no artigo 1o. Artigo 3o. 1. A Comunidade concederá uma comparticipação financeira à taxa de 50 % para as despesas com a execução de testes virulógicos e serológicos e a compensa- ção dos proprietários pelo abate de animais, realizadas em Itália, até um máximo de 200 000 ecus. A contribuição financeira da Comunidade será con- 2. cedida após: — apresentação trimestral à Comissão de um relatório sobre o estado de adiantamento do programa e as despesas efectuadas, — apresentação à Comissão, o mais tardar em 1 de Junho de 1999, de um relatório final sobre a execu- ção técnica do programa, acompanhado dos docu- mentos comprovativos relativos às despesas efectua- das, e desde que a legislação veterinária comunitária tenha sido cumprida. Artigo 4o. A República Italiana é a destinatária da presente deci- são. Feito em Bruxelas, em 28 de Novembro de 1997. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão


title: 98/34/CE: Decisione della Commissione del 28 novembre 1997 che approva il programma di eradicazione della brucellosi bovina per il 1998 presentato dal Portogallo e che stabilisce il livello del contributo finanziario della Comunità (Il testo in lingua portoghese è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
action programme
brucellosis
cattle
national implementing measure

text: L 16/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 1. 98 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 28 novembre 1997 che approva il programma di eradicazione della brucellosi bovina per il 1998 presentato dal Portogallo e che stabilisce il livello del contributo finanziario della Comunità (Il testo in lingua portoghese è il solo facente fede) (98/34/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: visto il trattato che istituisce la Comunità europea, Articolo 1 vista la decisione 90/424/CEE del Consiglio, del 26 giu- gno 1990, relativa a talune spese nel settore veterina- rio (1), modificata decisione 94/370/CE (2), in particolare l’articolo 24, ultimo dalla da Il programma di eradicazione della brucellosi bovina presentato dal Portogallo è approvato per il periodo 1o gennaio-31 dicembre 1998. considerando che la decisione 90/424/CEE prevede la possibilità di un’azione finanziaria della Comunità per l’eradicazione e la sorveglianza della brucellosi bovina; Il Portogallo pone in vigore il 1o gennaio 1998 le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative di attuazione del programma di cui all’articolo 1. Articolo 2 considerando che, con lettera, il Portogallo ha presentato un programma di eradicazione della suddetta malattia; Articolo 3 considerando che il succitato programma è risultato con- forme alla decisione 90/638/CEE del Consiglio, del 27 novembre 1990, che fissa i criteri comunitari applica- bili alle azioni di eradicazione e di sorveglianza di talune malattie direttiva 92/65/CEE (4); animali (3), modificata dalla considerando che detto programma è incluso nell’elenco dei programmi di eradicazione e di sorveglianza delle malattie animali che possono beneficiare di un contributo finanziario della Comunità nel 1998, quale fissato dalla decisione 97/681/CE della Commissione (5); considerando che, data l’importanza del programma ai fini del conseguimento degli obiettivi perseguiti dalla Comunità in materia zoosanitaria, è opportuno fissare il contributo finanziario della Comunità al 50 % dei costi a carico del Portogallo, sino ad un importo massimo pari a 2 400 000 ECU; considerando che il contributo finanziario della Comunità verrà concesso a condizione che le azioni previste siano effettivamente realizzate e che le autorità competenti forniscano tutte le informazioni necessarie entro le sca- denze previste; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 19. (2) GU L 168 del 2. 7. 1994, pag. 31. (3) GU L 347 del 12. 12. 1990, pag. 27. (4) GU L 268 del 14. 9. 1992, pag. 54. (5) GU L 286 del 18. 10. 1997, pag. 11. 1. Il contributo finanziario della Comunità è fissato al 50 % delle spese per esami e di quelle sostenute dal Portogallo per risarcire gli allevatori degli animali macel- lati, entro un massimo di 2 400 000 ECU. Il contributo finanziario della Comunità viene con- 2. cesso a condizione che: — venga inviata alla Commissione una relazione trime- strale sullo stato di avanzamento del programma e sulle spese sostenute; — venga inviata alla Commissione, entro il 1o giugno 1999, una relazione finale sull’esecuzione tecnica del programma congiuntamente alle pezze giustificatrici delle spese sostenute, sempre che sia stata rispettata la legislazione comunitaria nel settore veterinario. Articolo 4 La Repubblica portoghese è destinataria della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 28 novembre 1997. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2368/97 DA COMISSÃO de 28 de Novembro de 1997 que fixa as restituições aplicáveis aos produtos dos sectores dos cereais e do arroz entregues no âmbito de acções comunitárias e nacionais de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
cereals
export refund
food aid
rice


title: 98/40/CE: Décision de la Commission du 28 novembre 1997 portant approbation du programme d'éradication de la rage pour l'année 1998 présenté par l'Allemagne et fixant le niveau de la participation financière de la Communauté (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
EU financing
Germany
action programme
national implementing measure
rabies

text: L 16/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 98 DÉCISION DE LA COMMISSION du 28 novembre 1997 portant approbation du programme d’éradication de la rage pour l’année 1998 présenté par l’Allemagne et fixant le niveau de la participation financière de la Communauté (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi. ) (98/40/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la décision 90/424/CEE du Conseil, du 26 juin 1990, relative à certaines dépenses dans le domaine vétérinai- re (1), modifiée en dernier lieu par la décision 94/370/ CE (2), et notamment son article 24 paragraphe 6, considérant que la décision 90/424/CEE prévoit la possi- bilité d’une action financière de la Communauté pour l’éradication et la surveillance de la rage; considérant que, par lettre, l’Allemagne a présenté un programme d’éradication de cette maladie; considérant qu’il est maintenant souhaitable d’instaurer des mesures d’éradication sur une grande échelle dans les États membres infectés et dans les pays tiers limitrophes infectés, afin d’empêcher que la rage fasse réapparition; considérant que, après examen, ce programme s’est révélé conforme à la décision 90/638/CEE du Conseil, du 27 novembre 1990, fixant les critères communautaires appli- cables aux actions d’éradication et de surveillance de certaines maladies des animaux (3), modifiée par la direc- tive 92/65/CEE (4); considérant que ce programme figure sur la liste des programmes d’éradication et de surveillance des maladies animales pouvant bénéficier d’une participation financière de la Communauté en 1998, telle qu’elle a été établie par la décision 97/681/CE de la Commission (5); considérant que, à la lumière de l’importance du pro- gramme pour la réalisation des objectifs poursuivis par la Communauté en matière de santé animale, il convient de fixer la participation financière de la Communauté à 50 % des coûts supportés par l’Allemagne avec un maxi- mum de 2 800 000 écus; considérant qu’une participation financière de la Commu- nauté sera accordée pour autant que les actions prévues soient effectuées et que les autorités fournissent toutes les informations nécessaires dans les délais prévus; considérant que les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l’avis du comité vétérinaire permanent, (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 19. (2) JO L 168 du 2. 7. 1994, p. 31. (3) JO L 347 du 12. 12. 1990, p. 27. (4) JO L 268 du 14. 9. 1992, p. 54. (5) JO L 286 du 18. 10. 1997, p. 11. Article premier Le programme d’éradication de la rage présenté par l’Allemagne est approuvé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998. Article 2 L’Allemagne met en vigueur le 1er janvier 1998 les dispositions législatives, réglementaires et administratives pour mettre en œuvre le programme visé à l’article 1er. Article 3 1. La contribution financière de la Communauté est fixée à 50 % des coûts supportés par l’Allemagne, pour mettre le programme en œuvre, avec un maximum de 2 800 000 écus. La contribution financière de la Communauté est 2. accordée après: — transmission trimestrielle à la Commission d’un rap- port sur l’état d’avancement du programme ainsi que sur les dépenses supportées, — transmission à la Commission au plus tard le 1er juin 1999 d’un rapport final sur l’exécution technique du programme accompagné des pièces justificatives relati- ves aux dépenses supportées, et pour autant que la législation vétérinaire communau- taire ait été respectée. Article 4 La république fédérale d’Allemagne est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 28 novembre 1997. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: 98/39/CE: Décision de la Commission du 28 novembre 1997 portant approbation du programme d'éradication de la rage pour l'année 1998 présenté par la Belgique et fixant le niveau de la participation financière de la Communauté (Les textes en langues française et néerlandaise sont les seuls faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Belgium
EU financing
action programme
national implementing measure
rabies

text: 21. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 16/13 DÉCISION DE LA COMMISSION du 28 novembre 1997 portant approbation du programme d’éradication de la rage pour l’année 1998 présenté par la Belgique et fixant le niveau de la participation financière de la Communauté (Les textes en langues française et néerlandaise sont les seuls faisant foi. ) (98/39/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la décision 90/424/CEE du Conseil, du 26 juin 1990, relative à certaines dépenses dans le domaine vétérinai- re (1), modifiée en dernier lieu par la décision 94/370/ CE (2), et notamment son article 24, considérant que la décision 90/424/CEE prévoit la possi- bilité d’une action financière de la Communauté pour l’éradication et la surveillance de la rage; considérant que, par lettre, la Belgique a présenté un programme d’éradication de cette maladie; considérant qu’il est maintenant souhaitable d’instaurer des mesures d’éradication sur une grande échelle dans les États membres infectés et dans les pays tiers limitrophes infectés, afin d’empêcher que la rage fasse réapparition; considérant que, après examen, ce programme s’est révélé conforme à la décision 90/638/CEE du Conseil, du 27 novembre 1990, fixant les critères communautaires appli- cables aux actions d’éradication et de surveillance de certaines maladies des animaux (3), modifiée par la direc- tive 92/65/CEE (4); considérant que ce programme figure sur la liste des programmes d’éradication et de surveillance des maladies animales pouvant bénéficier d’une participation financière de la Communauté en 1998, telle qu’elle a été établie par la décision 97/681/CE de la Commission (5); considérant que, à la lumière de l’importance du pro- gramme pour la réalisation des objectifs poursuivis par la Communauté en matière de santé animale, il convient de fixer la participation financière de la Communauté à 50 % des coûts supportés par la Belgique avec un maxi- mum de 200 000 écus; considérant qu’une participation financière de la Commu- nauté sera accordée pour autant que les actions prévues soient effectuées et que les autorités fournissent toutes les informations nécessaires dans les délais prévus; considérant que les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l’avis du comité vétérinaire permanent, (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 19. (2) JO L 168 du 2. 7. 1994, p. 31. (3) JO L 347 du 12. 12. 1990, p. 27. (4) JO L 268 du 14. 9. 1992, p. 54. (5) JO L 286 du 18. 10. 1997, p. 11. Article premier Le programme d’éradication de la rage présenté par la Belgique est approuvé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998. Article 2 La Belgique met en vigueur le 1er janvier 1998 les dispositions législatives, réglementaires et administratives pour mettre en œuvre le programme visé à l’article 1er. Article 3 1. La contribution financière de la Communauté est fixée à 50 % des coûts supportés par la Belgique, pour mettre le programme en œuvre, avec un maximum de 200 000 écus. La contribution financière de la Communauté est 2. accordée après: — transmission trimestrielle à la Commission d’un rap- port sur l’état d’avancement du programme ainsi que sur les dépenses supportées, — transmission à la Commission au plus tard le 1er juin 1999 d’un rapport final sur l’exécution technique du programme accompagné des pièces justificatives relati- ves aux dépenses supportées, et pour autant que la législation vétérinaire communau- taire ait été respectée. Article 4 Le royaume de Belgique est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 28 novembre 1997. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3827/97 do Deputado Marco CELLAI à Comissão. Derrogação para o financiamento de uma cooperativa de pastelaria

eurovoc_concepts:
Italy
confectionery
cooperative
private limited company
share capital
shareholding


title: 98/38/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 28ης Νοεμβρίου 1997 σχετικά με την έγκριση του προγράμματος εξάλειψης της λύσσας, για το έτος 1998, που υπέβαλε το Λουξεμβούργο και για τον καθορισμό του επιπέδου της χρηματοδοτικής συμμετοχής της Κοινότητας (Το κείμενο στη γαλλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
EU financing
Luxembourg
action programme
national implementing measure
rabies

text: L 16/12 EL Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη Ε(cid:230)ηµ(cid:229)ρ(cid:221)(cid:228)Æ (cid:244)ων Ευρω(cid:240)Æϊκω(cid:139) ν Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)η(cid:139) (cid:244)ων 21. 1. 98 ΑΠˆΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡˆΠΗΣ (cid:244)ης 28ης Ν(cid:239)(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1997 (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:192) µ(cid:229) (cid:244)ην (cid:219)γκρØ(cid:243)η (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)γρ(cid:192)µµÆ(cid:244)(cid:239)ς (cid:229)Œ(cid:192)λ(cid:229)Øψης (cid:244)ης λυ(cid:139) (cid:243)(cid:243)Æς, γØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:219)(cid:244)(cid:239)ς 1998, (cid:240)(cid:239)υ υ(cid:240)(cid:219)(cid:226)Æλ(cid:229) (cid:244)(cid:239) Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239) κÆØ γØÆ (cid:244)(cid:239)ν κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:222) (cid:244)(cid:239)υ (cid:229)(cid:240)Ø(cid:240)(cid:219)(cid:228)(cid:239)υ (cid:244)ης łρηµÆ(cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) ς (cid:243)υµµ(cid:229)(cid:244)(cid:239)łη(cid:139) ς (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς (Τ(cid:239) κ(cid:229)(cid:221)µ(cid:229)ν(cid:239) (cid:243)(cid:244)η γÆλλØκη(cid:139) γλω(cid:139) (cid:243)(cid:243)Æ (cid:229)(cid:221)νÆØ (cid:244)(cid:239) µ(cid:222)ν(cid:239) Æυθ(cid:229)ν(cid:244)Øκ(cid:222)) (98/38/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡˆΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑÏΚΩΝ ΚˆΙΝˆΤΗΤΩΝ, (cid:139)Εł(cid:239)ν(cid:244)Æς υ(cid:240)(cid:222)ψη: (cid:244)η (cid:243)υνθη(cid:139) κη γØÆ (cid:244)ην (cid:221)(cid:228)ρυ(cid:243)η (cid:244)ης Ευρω(cid:240)Æϊκη(cid:139) ς Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς, (cid:244)ην Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η 90/424/ΕˆΚ (cid:244)(cid:239)υ Συµ(cid:226)(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ, (cid:244)ης 26ης Ι(cid:239)υ- ν(cid:221)(cid:239)υ 1990, γØÆ (cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:219)ν(cid:229)ς (cid:228)Æ(cid:240)(cid:192)ν(cid:229)ς (cid:243)(cid:244)(cid:239)ν κ(cid:244)ηνØÆ(cid:244)ρØκ(cid:222) (cid:244)(cid:239)µ(cid:219)Æ (1), (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ- (cid:243)η 94/370/ΕΚ (2), κÆØ Ø(cid:228)(cid:221)ως (cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 24, Εκ(cid:244)Øµω(cid:139) ν(cid:244)Æς: (cid:222)(cid:244)Ø η Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η 90/424/ΕˆΚ (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)λ(cid:219)(cid:240)(cid:229)Ø (cid:244)η (cid:228)υνÆ(cid:244)(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æ łρη- µÆ(cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) ς (cid:228)ρ(cid:192)(cid:243)ης (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς γØÆ (cid:244)ην (cid:229)Œ(cid:192)λ(cid:229)Øψη (cid:244)ης λυ(cid:139) (cid:243)(cid:243)Æςﬂ (cid:222)(cid:244)Ø, µ(cid:229) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:239)λη(cid:139) (cid:244)(cid:239)υ, (cid:244)(cid:239) Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239) υ(cid:240)(cid:219)(cid:226)Æλ(cid:229) (cid:240)ρ(cid:222)γρÆµ- µÆ (cid:229)Œ(cid:192)λ(cid:229)Øψης (cid:244)ης (cid:229)ν λ(cid:222)γω ν(cid:222)(cid:243)(cid:239)υﬂ (cid:222)(cid:244)Ø (cid:229)(cid:221)νÆØ (cid:244)ω(cid:139) ρÆ (cid:229)υκ(cid:244)Æ(cid:221)(cid:239) νÆ λη(cid:230)θ(cid:239)υ(cid:139) ν µ(cid:219)(cid:244)ρÆ (cid:229)Œ(cid:192)λ(cid:229)Øψης (cid:240)λη(cid:139) - ρ(cid:239)υς κλ(cid:221)µÆκÆς (cid:243)(cid:244)Æ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη (cid:243)(cid:244)Æ (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)Æ η ν(cid:222)(cid:243)(cid:239)ς Æυ(cid:244)η(cid:139) (cid:229)ν(cid:228)ηµ(cid:229)(cid:221) κÆθω(cid:139) ς κÆØ (cid:243)(cid:244)Øς (cid:222)µ(cid:239)ρ(cid:229)ς (cid:244)ρ(cid:221)(cid:244)(cid:229)ς łω(cid:139) ρ(cid:229)ς (cid:243)(cid:244)Øς (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)(cid:229)ς (cid:229)(cid:240)(cid:221)(cid:243)ης (cid:229)ν(cid:228)ηµ(cid:229)(cid:221) Æυ(cid:244)η(cid:139) η ν(cid:222)(cid:243)(cid:239)ς, γØÆ (cid:244)ην (cid:240)Æρ(cid:229)µ(cid:240)(cid:222)(cid:228)Ø(cid:243)η (cid:244)ης (cid:229)(cid:240)Æν(cid:229)Ø(cid:243)(cid:222)(cid:228)(cid:239)υ (cid:244)ης λυ(cid:139) (cid:243)(cid:243)Æς (cid:243)(cid:244)Øς (cid:229)ν λ(cid:222)γω (cid:244)ρ(cid:221)(cid:244)(cid:229)ς łω(cid:139) ρ(cid:229)ς κÆØ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)ληﬂ (cid:222)(cid:244)Ø, µ(cid:229)(cid:244)(cid:192) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:229)Œ(cid:219)(cid:244)Æ(cid:243)η, (cid:244)(cid:239) (cid:240)ρ(cid:222)γρÆµµÆ Æυ(cid:244)(cid:222) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:228)(cid:229)Øκνυ(cid:139) (cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)υ(cid:139) µ(cid:230)ων(cid:239) µ(cid:229) (cid:244)(cid:239)υς (cid:222)ρ(cid:239)υς (cid:244)ης Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)ης 90/638/ΕˆΚ (cid:244)(cid:239)υ Συµ(cid:226)(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ, (cid:244)ης 27ης Ν(cid:239)(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1990, γØÆ (cid:244)(cid:239)ν κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:222) (cid:244)ων κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)Øκω(cid:139) ν κρØ(cid:244)ηρ(cid:221)ων (cid:240)(cid:239)υ Ø(cid:243)łυ(cid:139) (cid:239)υν (cid:243)(cid:244)Øς (cid:229)ν(cid:219)ργ(cid:229)Ø(cid:229)ς (cid:229)Œ(cid:192)- λ(cid:229)Øψης κÆØ (cid:229)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:244)(cid:229)(cid:221)Æς (cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:219)νων ν(cid:222)(cid:243)ων (cid:244)ων œω(cid:139) ων (3), (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 92/65/ΕˆΚ (4)ﬂ (cid:222)(cid:244)Ø (cid:244)(cid:239) (cid:240)ρ(cid:222)γρÆµµÆ Æυ(cid:244)(cid:222) (cid:240)(cid:229)ρØλÆµ(cid:226)(cid:192)ν(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239)ν κÆ(cid:244)(cid:192)λ(cid:239)γ(cid:239) (cid:244)ων (cid:240)ρ(cid:239)γρÆµµ(cid:192)(cid:244)ων (cid:229)Œ(cid:192)λ(cid:229)Øψης κÆØ (cid:229)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:244)(cid:229)(cid:221)Æς (cid:244)ων ν(cid:222)(cid:243)ων (cid:244)ων œω(cid:139) ων (cid:240)(cid:239)υ µ(cid:240)(cid:239)ρ(cid:239)υ(cid:139) ν νÆ (cid:244)υ(cid:139) ł(cid:239)υν łρηµÆ(cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) ς (cid:243)υµµ(cid:229)- (cid:244)(cid:239)łη(cid:139) ς (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς γØÆ (cid:244)(cid:239) 1998, (cid:222)(cid:240)ως (cid:219)ł(cid:229)Ø κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)(cid:244)(cid:229)(cid:221) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η 97/681/ΕΚ (cid:244)ης Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) ς (5)ﬂ (cid:222)(cid:244)Ø, (cid:228)(cid:229)(cid:228)(cid:239)µ(cid:219)νης (cid:244)ης (cid:243)ηµÆ(cid:243)(cid:221)Æς (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)γρ(cid:192)µµÆ(cid:244)(cid:239)ς γØÆ (cid:244)ην υλ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)η(cid:243)η (cid:244)ων (cid:243)(cid:244)(cid:222)łων (cid:240)(cid:239)υ (cid:229)(cid:240)Ø(cid:228)Øω(cid:139) κ(cid:229)Ø η Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æ (cid:243)(cid:244)(cid:239)ν (cid:244)(cid:239)µ(cid:219)Æ (cid:244)ης υγ(cid:229)(cid:221)Æς (cid:244)ων œω(cid:139) ων, (cid:240)ρ(cid:219)(cid:240)(cid:229)Ø νÆ κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)(cid:244)(cid:229)(cid:221) η łρηµÆ- (cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) (cid:243)υµµ(cid:229)(cid:244)(cid:239)łη(cid:139) (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς (cid:243)(cid:229) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:222) 50 % (cid:244)ων (cid:228)Æ(cid:240)Æνω(cid:139) ν (cid:240)(cid:239)υ ÆνÆλÆµ(cid:226)(cid:192)ν(cid:229)Ø (cid:244)(cid:239) Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239) µ(cid:229) Æνω(cid:139) (cid:244)Æ(cid:244)(cid:239) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:222) 70 000 Ecuﬂ (cid:222)(cid:244)Ø η łρηµÆ(cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) (cid:243)υµµ(cid:229)(cid:244)(cid:239)łη(cid:139) (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς ł(cid:239)ρηγ(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ (cid:229)(cid:230)(cid:222)(cid:243)(cid:239)ν (cid:239)Ø (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)λ(cid:229)(cid:240)(cid:222)µ(cid:229)ν(cid:229)ς (cid:229)ν(cid:219)ργ(cid:229)Ø(cid:229)ς (cid:240)ρÆγµÆ(cid:244)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:239)υ(cid:139) ν(cid:244)ÆØ κÆØ (cid:239)Ø Æρł(cid:219)ς (cid:240)Æρ(cid:219)ł(cid:239)υν (cid:222)λ(cid:229)ς (cid:244)Øς Æ(cid:240)ÆρÆ(cid:221)(cid:244)η(cid:244)(cid:229)ς (cid:240)ληρ(cid:239)(cid:230)(cid:239)ρ(cid:221)(cid:229)ς (cid:243)(cid:244)Øς (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)λ(cid:229)(cid:240)(cid:222)µ(cid:229)ν(cid:229)ς (cid:240)ρ(cid:239)θ(cid:229)(cid:243)µ(cid:221)(cid:229)ςﬂ (cid:222)(cid:244)Ø (cid:244)Æ µ(cid:219)(cid:244)ρÆ (cid:240)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)λ(cid:219)(cid:240)(cid:239)ν(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)ην (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η (cid:229)(cid:221)νÆØ (cid:243)υ(cid:139) µ(cid:230)ωνÆ µ(cid:229) (cid:244)η γνω(cid:139) µη (cid:244)ης µ(cid:222)νØµης κ(cid:244)ηνØÆ(cid:244)ρØκη(cid:139) ς (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) ς, (1) ΕΕ L 224 (cid:244)ης 18. 8. 1990, (cid:243). 19. (2) ΕΕ L 168 (cid:244)ης 2. 7. 1994, (cid:243). 31. (3) ΕΕ L 347 (cid:244)ης 12. 12. 1990, (cid:243). 27. (4) ΕΕ L 268 (cid:244)ης 14. 9. 1992, (cid:243). 54. (5) ΕΕ L 286 (cid:244)ης 18. 10. 1997, (cid:243). 11. Ε¥Ε∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡˆΥΣΑ ΑΠˆΦΑΣΗ: (cid:139)Αρθρ(cid:239) 1 Τ(cid:239) (cid:240)ρ(cid:222)γρÆµµÆ (cid:229)Œ(cid:192)λ(cid:229)Øψης (cid:244)ης λυ(cid:139) (cid:243)(cid:243)Æς (cid:240)(cid:239)υ υ(cid:240)(cid:219)(cid:226)Æλ(cid:229) (cid:244)(cid:239) Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239) (cid:229)γκρ(cid:221)ν(cid:229)(cid:244)ÆØ γØÆ (cid:244)ην (cid:240)(cid:229)ρ(cid:221)(cid:239)(cid:228)(cid:239) Æ(cid:240)(cid:222) 1ης ΙÆν(cid:239)υ- Æρ(cid:221)(cid:239)υ (cid:219)ως 31 ∆(cid:229)κ(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1998. (cid:139)Αρθρ(cid:239) 2 Τ(cid:239) Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239), (cid:244)ην 1η ΙÆν(cid:239)υÆρ(cid:221)(cid:239)υ 1998, θ(cid:219)(cid:244)(cid:229)Ø (cid:243)(cid:229) Ø(cid:243)łυ(cid:139) (cid:244)Øς ν(cid:239)µ(cid:239)θ(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:219)ς, κÆν(cid:239)νØ(cid:243)(cid:244)Øκ(cid:219)ς κÆØ (cid:228)Ø(cid:239)Øκη(cid:244)Øκ(cid:219)ς (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:192)Œ(cid:229)Øς γØÆ (cid:244)ην (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:239)γη(cid:139) (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)γρ(cid:192)µµÆ(cid:244)(cid:239)ς (cid:240)(cid:239)υ ÆνÆ(cid:230)(cid:219)ρ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 1. (cid:139)Αρθρ(cid:239) 3 1. Η łρηµÆ(cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) (cid:243)υµµ(cid:229)(cid:244)(cid:239)łη(cid:139) (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς κÆθ(cid:239)ρ(cid:221)- œ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:229) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:222) 50 % (cid:244)ων (cid:228)Æ(cid:240)Æνω(cid:139) ν (cid:240)(cid:239)υ ÆνÆλÆµ(cid:226)(cid:192)ν(cid:229)Ø (cid:244)(cid:239) Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239) γØÆ (cid:244)ην (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:239)γη(cid:139) (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)γρ(cid:192)µµÆ(cid:244)(cid:239)ς (cid:240)(cid:239)υ ÆνÆ(cid:230)(cid:219)ρ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 1 µ(cid:229) Æνω(cid:139) (cid:244)Æ(cid:244)(cid:239) (cid:240)(cid:222)(cid:243)(cid:239) 70 000 Ecu. 2. Η łρηµÆ(cid:244)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) (cid:243)υµµ(cid:229)(cid:244)(cid:239)łη(cid:139) (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς ł(cid:239)ρηγ(cid:229)(cid:221)- (cid:244)ÆØ µ(cid:229)(cid:244)(cid:192) Æ(cid:240)(cid:222): — (cid:244)ην Æν(cid:192) (cid:244)ρ(cid:221)µην(cid:239) (cid:228)ØÆ(cid:226)(cid:221)(cid:226)Æ(cid:243)η (cid:243)(cid:244)ην Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) (cid:219)κθ(cid:229)(cid:243)ης γØÆ (cid:244)ην (cid:240)ρ(cid:222)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:244)ης (cid:229)κ(cid:244)(cid:219)λ(cid:229)(cid:243)ης (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)γρ(cid:192)µµÆ(cid:244)(cid:239)ς κÆθω(cid:139) ς κÆØ (cid:244)Øς (cid:228)Æ(cid:240)(cid:192)ν(cid:229)ς (cid:240)(cid:239)υ (cid:219)ł(cid:239)υν ÆνÆλη(cid:230)θ(cid:229)(cid:221), — (cid:244)η (cid:228)ØÆ(cid:226)(cid:221)(cid:226)Æ(cid:243)η (cid:243)(cid:244)ην Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) , (cid:244)(cid:239) Æργ(cid:222)(cid:244)(cid:229)ρ(cid:239) µ(cid:219)łρØ (cid:244)ην 1η Ι(cid:239)υν(cid:221)(cid:239)υ 1999, (cid:244)(cid:229)λØκη(cid:139) ς (cid:219)κθ(cid:229)(cid:243)ης γØÆ (cid:244)ην (cid:244)(cid:229)łνØκη(cid:139) (cid:229)κ(cid:244)(cid:219)λ(cid:229)(cid:243)η (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:239)γρ(cid:192)µµÆ(cid:244)(cid:239)ς µÆœ(cid:221) µ(cid:229) (cid:244)Æ (cid:228)ØκÆØ(cid:239)λ(cid:239)γη(cid:244)Øκ(cid:192) (cid:219)γγρÆ(cid:230)Æ (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:192) µ(cid:229) (cid:244)Øς (cid:228)Æ(cid:240)(cid:192)ν(cid:229)ς (cid:240)(cid:239)υ Æν(cid:229)λη(cid:139) (cid:230)θη(cid:243)Æν, υ(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:239)ν (cid:222)ρ(cid:239) (cid:222)(cid:244)Ø (cid:219)ł(cid:229)Ø (cid:244)ηρηθ(cid:229)(cid:221) η κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)Øκη(cid:139) κ(cid:244)ηνØÆ(cid:244)ρØκη(cid:139) ν(cid:239)µ(cid:239)θ(cid:229)(cid:243)(cid:221)Æ. (cid:139)Αρθρ(cid:239) 4 Η (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η Æ(cid:240)(cid:229)υθυ(cid:139) ν(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) Μ(cid:229)γ(cid:192)λ(cid:239) ∆(cid:239)υκ(cid:192)(cid:244)(cid:239) (cid:244)(cid:239)υ Λ(cid:239)υŒ(cid:229)µ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) ργ(cid:239)υ. ΒρυŒ(cid:219)λλ(cid:229)ς, 28 Ν(cid:239)(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1997. ΓØÆ (cid:244)ην Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) Franz FISCHLER Μ(cid:219)λ(cid:239)ς (cid:244)ης Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) ς


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3816/97 van Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA aan de Commissie. Groene boekhouding

eurovoc_concepts:
degradation of the environment
environmental policy
environmental protection

text: 8. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 174/135 De Commissie is van mening dat budgettaire stromen niet het enige voordeel zijn van het lidmaatschap van de Gemeenschap. Er zijn immers niet alleen financie¤le, maar ook niet-financie¤le voordelen en verplichtingen. De niet-budgettaire dimensie is zelfs van veel groter belang dan de budgettaire. Zo kunnen de voordelen van gemeenschappelijke doelstellingen zoals liberalisatie van het handelsverkeer en economische integratie niet alleen in termen van budgettaire stromen worden uitgedrukt. Begrotingsmiddelen komen trouwens niet alleen de ontvangers ervan ten goede, maar ook de andere lidstaten in de vorm van opbrengstenstromen. Typische voorbeelden zijn de Structuurfondsen en de externe uitgaven, waar de uitvoering van projecten vaak tot aankopen van goederen en diensten in andere lidstaten leidt. Bovendien kan het begrip begrotingssaldo zeer verschillend worden gedefinieerd. Er zijn dus ook verschillende methoden mogelijk om de netto budgettaire voordelen van het lidmaatschap van de Gemeenschap te berekenen, en de keus van de methode wordt vaak ingegeven door de wens een bepaald standpunt te belichten of een bijzondere kwestie te verdedigen. Gezien deze problemen geeft of onderschrijft de Commissie geen bepaalde methode om de begrotingssituatie van de lidstaten te berekenen. (98/C 174/203) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3816/97 van Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) aan de Commissie (28 november 1997) Betreft: Groene boekhouding Kan de Commissie mij als rapporteur van het Europees Parlement voor mededeling COM(94)0670 over een groene boekhouding en milieu-indicatoren informeren over het optreden en de antwoorden van de Raad betreffende de stappen die zijn ondernomen met het oog op de uitvoering van genoemde mededeling? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (20 januari 1998) De door het geachte Parlementslid genoemde mededeling omvatte de vaststelling van een werkprogramma, dat tot nog toe volgens de plannen, waarin de Raad niet met name wordt genoemd, met bestaande beleidskredieten van de Commissie kon worden uitgevoerd. Deze mededeling werd in januari 1995 officieel aan de Raad toegezonden. Sindsdien wordt op uitvoerend niveau samengewerkt met de vertegenwoordigers van de lidstaten, meestal in het kader van de regelmatige vergaderingen van de comite·s voor milieustatistiek. Over de resultaten van de werkzaamheden van deze comite·s werd mondeling verslag uitgebracht aan de vergadering van de Raad Milieuzaken op 16 oktober 1997 in Luxemburg. Als vervolg hierop heeft de Commissie een uitgebreider verslag (1) over de huidige situatie voorbereid, dat zowel aan het Parlement als aan de Raad is toegezonden. Dit laatste verslag werd op 16 december 1997 besproken door de Raad, die, hoewel hij waardering had voor de verrichte werkzaamheden, geen wezenlijk gebaar maakte wat de financiering van deze werkzaamheden betreft. (1) SEC(97) 2314. (98/C 174/204) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3817/97 van Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) aan de Commissie (28 november 1997) Betreft: Instituut voor onderzoek inzake mediterrane en euro-arabische samenwerking Post A-3059 van de algemene begroting voor 1998 en het goedgekeurde amendement 789 hebben betrekking op het Instituut voor onderzoek inzake mediterrane en euro-arabische samenwerking. In de aan de leden verstrekte teksten en in de toelichting zijn niet voldoende gegevens opgenomen over de locatie van dit instituut. Kan de Commissie aangeven waar dit instituut gevestigd is?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3822/97 af Roberto MEZZAROMA til Kommissionen. Tegnsprog

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
communications policy
facilities for the disabled
means of communication
non-governmental organisation
physically disabled person

text: C 174/138 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 6. 98 Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) medlemsstaternes bekymringer med hensyn til euroens indflydelse p(cid:229) landbrugsmarkederne. Som det (cid:230)rede medlem selv p(cid:229)peger, vil oprettelsen af en euro-zone og navnlig forventningen om, at et stort antal medlemsstater vil deltage i denne zone, i v(cid:230)sentligt omfang mindske de agro-monet(cid:230)re mekanismers betydning i tredje fase af (cid:216)MU. Da det endnu ikke er afgjort, hvilke lande der kommer til at deltage i tredje fase, vil det v(cid:230)re for tidligt allerede nu at frems(cid:230)tte forslag om en eventuel (cid:230)ndring af den nuv(cid:230)rende kompensationsmekanisme. Kommissionen vil vende tilbage til dette emne, n(cid:229)r listen over (cid:216)MU-lande foreligger. (98/C 174/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3822/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. november 1997) Om: Tegnsprog Der mangler et f(cid:230)lles tegnsprog, der kan s(cid:230)tte dłvstumme europ(cid:230)ere i stand til at kommunikere overalt i Europa. I łjeblikket er tegnsproget forskelligt fra land til land, hvilket afstedkommer alvorlige problemer med hensyn til kommunikation og uddannelse af stłttepersonale for dłvstumme. Hvorledes vil Kommissionen lłse dette problem og p(cid:229) samme tid tage hensyn s(cid:229)vel til de enkelte staters kulturelle traditioner som til nłdvendigheden af at forenkle kommunikationen mellem dłvstumme? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (16. januar 1998) I 1995 bevilgede Parlamentet et belłb p(cid:229) 500 000 ECU til foranstaltninger vedrłrende tegnsprog i EU. Kommissionen tog herefter initiativ til at anmode the European Union of the deaf, som er en ikke-statslig organisation, om at udarbejde tegnsprogprojekter i 1996 og 1997, hvori der skulle tages hensyn til Parlamentets beslutning af 1988 g(cid:229)ende ud p(cid:229) at fremme dłves ret til at bruge tegnsprog. Resultaterne af projekterne for 1996/1997 blev drłftet p(cid:229) en s(cid:230)rlig konference om tegnsprog, der blev afholdt i Bruxelles i september 1997. Denne konference tog blandt andet sigte p(cid:229) at skabe łget forst(cid:229)else i befolkningen for dłves ret til at benytte tegnsprog som kommunikationsmiddel for at kunne v(cid:230)re integreret i samfundet p(cid:229) lige fod med andre. Dette er en m(cid:229)ls(cid:230)tning, som ogs(cid:229) Kommissionen stłtter. Da der imidlertid er lige s(cid:229) mange, eller m(cid:229)ske endda flere, tegnsprog som talte sprog i EU, og da dłve l(cid:230)rer det tegnsprog, der bruges i det omr(cid:229)de, hvor de hłrer hjemme, hvilket afspejler omr(cid:229)dets s(cid:230)rlige historie og kultur, er der ikke planer om at foresl(cid:229) et f(cid:230)lles tegnsprog for EU. (98/C 174/208) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3825/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. november 1997) Om: Beskyttelse af kunstnere i Europa Hvad agter Kommissionen at głre, eller hvad har den gjort for at holde live i de kunstnere, forfattere, journalister, billedhuggere, malere og musikere, der med deres v(cid:230)rker har gavnet kunsten i deres egne lande og Europa og bidraget til den europ(cid:230)iske samhłrighedsproces? Hvorledes sikres der en łkonomisk beskyttelse, der kan muliggłre en anst(cid:230)ndig levefod, for de kunstnere, der ikke tjener tilstr(cid:230)kkeligt til livets opretholdelse, og som hverken er omfattet af sikringsordninger eller r(cid:229)der over et egnet sted til udłvelse af deres f(cid:230)rdigheder?


title: 98/32/EF: Kommissionens beslutning af 28. november 1997 om godkendelse af Grækenlands program for udryddelse af kvægbrucellose for 1998 og om fastsættelse af EF's tilskud (Kun den græske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
action programme
brucellosis
cattle
national implementing measure

text: L 16/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 28. november 1997 om godkendelse af Grækenlands program for udryddelse af kvægbrucellose for 1998 og om fastsættelse af EF’s tilskud (Kun den græske udgave er autentisk) (98/32/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), senest ændret ved beslutning 94/370/EF (2), særlig arti- kel 24, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til beslutning 90/424/EØF kan der ydes EF- tilskud til udryddelse og overvågning af kvægbrucellose; ved brev har Grækenland forelagt et program for udryd- delse af denne sygdom; programmet er blevet behandlet og har vist sig at være i overensstemmelse med Rådets beslutning 90/638/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af EF-kriterier for foranstaltninger til udryddelse og overvågning af en række dyresygdomme (3), ændret ved direktiv 92/65/ EØF (4); dette program står på listen over programmer for udryd- delse og overvågning af dyresygdomme, hvortil der kan ydes EF-tilskud i 1998, jf. Kommissionens beslutning 97/681/EF (5); på baggrund af programmets betydning for, at EF’s dyresundhedsmæssige mål nås, bør EF’s tilskud fastsættes til 50 % af de af Grækenland afholdte udgifter, dog højst 700 000 ECU; EF’s tilskud tildeles, hvis foranstaltningerne gennemføres, og myndighederne sender alle de nødvendige oplysninger inden udløbet af de fastsatte frister; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinær- komité — (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 19. (2) EFT L 168 af 2. 7. 1994, s. 31. (3) EFT L 347 af 12. 12. 1990, s. 27. (4) EFT L 268 af 14. 9. 1992, s. 54. (5) EFT L 286 af 18. 10. 1997, s. 11. Artikel 1 Det program for udryddelse af kvægbrucellose, som Græ- kenland har forelagt, godkendes for perioden 1. januar til 31. december 1998. Artikel 2 Grækenland sætter den 1. januar 1998 de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at iværk- sætte det program, der er nævnt i artikel 1. Artikel 3 EF’s tilskud fastsættes til 50 % af Grækenlands 1. udgifter til kompensation af ejerne for slagtning af dyr, dog højst 700 000 ECU. 2. EF’s tilskud tildeles: — efter at Kommissionen har fået forelagt en kvartals- rapport om programmets forløb og om de afholdte udgifter — efter at Kommissionen senest den 1. juni 1999 har fået forelagt en endelig rapport om den tekniske gennemførelse af programmet med udgiftsbilag og forudsat, at Fællesskabets veterinærlovgivning er over- holdt. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 1997. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen