title: PERGUNTA ESCRITA n. 3511/97 do Deputado Leonie van BLADEL ao Conselho. Prejuízos causados às PME pelo aproveitamento abusivo pelas empresas de correios europeias da sua posição monopolista

eurovoc_concepts:
dominant position
monopoly
postal and telecommunications services
postal service
provision of services

text: 8. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 174/71 (98/C 174/115) PERGUNTA ESCRITA E-3511/97 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (14 de Novembro de 1997) Objecto: Preju(cid:14)·zos causados a‘s PME pelo aproveitamento abusivo pelas empresas de correios europeias da sua posi(cid:231)a(cid:152)o monopolista 1. As PME deparam-se regularmente com obsta·culos criados pelo aproveitamento abusivo pelas empresas de correios europeias da sua posi(cid:231)a(cid:152)o monopolista. Aparentemente, em muitas localidades da Holanda, ale·m do envio de corresponde(cid:136)ncia que e· o objecto do monopo·lio, outras actividades bem diferentes › como por exemplo, mas na(cid:152)o exclusivamente, o ca(cid:136)mbio de divisas e a emissa(cid:152)o de livretes › sa(cid:152)o efectuadas nos mesmos guiche·s onde se trata o envio de corresponde(cid:136)ncia. As PME sa(cid:152)o bastante prejudicadas por este facto. Nas horas de ponta, entre as 16 e as 18 horas, o tempo de espera para enviar uma simples encomenda pode atingir os 20 minutos. O director dos PTT de Haia, Sr. W. van den Berg, afirma que isto na(cid:152)o e· alarmante mas, para as PME, isto representa um preju(cid:14)·zo considera·vel. O Conselho esta· disposto a encarregar a Comissa(cid:152)o de elaborar directivas com vista a proibir o aproveitamento abusivo pelas empresas de correios europeias da sua posi(cid:231)a(cid:152)o monopolista? O Conselho pode indicar de que forma se pode romper a posi(cid:231)a(cid:152)o monopolista das empresas de correios 2. europeias, nomeadamente para favorecer as PME e o emprego? 3. O Conselho esta· disposto a encarregar a Comissa(cid:152)o de elaborar directivas com vista a proibir as empresas de correios europeias de acumularem interesses comerciais › como por exemplo, mas na(cid:152)o exclusivamente, o ca(cid:136)mbio de divisas (no que fazem concorre(cid:136)ncia aos bancos comerciais) › nos mesmos guiche·s onde se efectua a actividade que e· objecto do monopo·lio das empresas de correios europeias, ou seja, a recep(cid:231)a(cid:152)o e envio de corresponde(cid:136)ncia? Resposta (9 de Mar(cid:231)o de 1998) Em resposta a‘ pergunta da Senhora Deputada do Parlamento Europeu, o Conselho recorda que, nos termos 1. das disposi(cid:231)o(cid:152)es do Tratado, a questa(cid:152)o do abuso de uma posi(cid:231)a(cid:152)o dominante e· da compete(cid:136)ncia da Comissa(cid:152)o. 2. O Conselho recorda igualmente a‘ Senhora Deputada que o Parlamento Europeu e o Conselho adoptaram recentemente, em 15 de Dezembro de 1997, a Directiva 97/67/CE, relativa a‘s regras comuns para o desenvolvimento do mercado interno dos servi(cid:231)os postais comunita·rios e a melhoria da qualidade de servi(cid:231)o (1). (1) JO L 15 de 21. 1. 1998, p. 14. (98/C 174/116) PERGUNTA ESCRITA E-3523/97 apresentada por Carlos Robles Piquer (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Novembro de 1997) Objecto: Reformas pendentes na investiga(cid:231)a(cid:152)o universita·ria Segundo noticia e comenta·rio na revista NATURE (vol. 388, 31 de Julho de 1997), o Governo brita(cid:136)nico esta· a preparar novas respostas para o ensino superior que requer cada vez mais meios e certas mudan(cid:231)as de atitude dos c(cid:14)·rculos acade·micos, tudo isto para restabelecer a confian(cid:231)a entre as comunidades cientificas e o Estado. Os grandes temas levantados no relato·rio Dearing, que seguramente reaparecera(cid:152)o no pro·ximo Livro Branco, na(cid:152)o sa(cid:152)o exclusivos do Reino Unido. Assegurar a qualidade e a suficie(cid:136)ncia da investiga(cid:231)a(cid:152)o de base, atribuir nas universidades um valor semelhante para os objectivos do ensino e para a investiga(cid:231)a(cid:152)o, admitir um suficiente custo administrativo da investiga(cid:231)a(cid:152)o, modernizar o equipamento e assegurar uma participa(cid:231)a(cid:152)o da industria sa(cid:152)o tarefas que na(cid:152)o deixam de se po(cid:136)r a todos os Governos da UE e de outras economias avan(cid:231)adas. Pode a Comissa(cid:152)o informar sobre as reformas e estudos similares aos do Reino Unido acima referidos que estejam em curso de realiza(cid:231)a(cid:152)o na Europa, nos Estados Unidos e no Japa(cid:152)o?


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2280/97 DELLA COMMISSIONE del 14 novembre 1997 che fissa i dazi all'importazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2269/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 14ης Νοεμβρίου 1997 για καθορισμό του ύψους των επιστροφών που εφαρμόζονται στα αυγά και στους κρόκους αυγών τα οποία εξάγονται υπό μορφή εμπορευμάτων τα οποία δεν υπάγονται στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export
export refund
third country


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3520/97 af Carlos ROBLES PIQUER til Rådet. Hongkong og Tibet

eurovoc_concepts:
China
Hong Kong
Tibetan question
United Kingdom
administrative autonomy
human rights

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 158/139 Efter de seneste kontakter med de cubanske myndigheder er Den Europ(cid:230)iske Union i f(cid:230)rd med at undersłge muligheden for at indlede en etapevis dialog med Cuba, som skal starte p(cid:229) det tekniske plan og som, afh(cid:230)ngigt af den cubanske parts reaktioner, skal forts(cid:230)tte med et samarbejde p(cid:229) menneskerettighedsomr(cid:229)det. Det skal bem(cid:230)rkes, at denne fremgangsm(cid:229)de bygger p(cid:229) den foruds(cid:230)tning, at EU ikke giver afkald p(cid:229) at bruge sine aktionsmidler, hvis menneskerettighedssituationen ikke forbedres i Cuba. Den Europ(cid:230)iske Union forbeholder sig is(cid:230)r ret til at fremfłre sine synspunkter offentligt, herunder i de relevante internationale fora, i tilf(cid:230)lde af en grov kr(cid:230)nkelse af menneskerettighederne. I łvrigt vil EU forts(cid:230)tte med at appellere til regeringen i Havanna om at lłslade de f(cid:230)ngslede dissidenter. (98/C 158/182) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3520/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til R(cid:229)det (14. november 1997) Om: Hongkong og Tibet Er R(cid:229)det i forbindelse med den nłje overv(cid:229)gning af udviklingen efter Det Forenede Kongeriges overdragelse af Hongkong til Folkerepublikken Kina med henblik p(cid:229) eventuelle lighedspunkter opm(cid:230)rksom p(cid:229), hvad der skete med den s(cid:229)kaldte »17-punktsaftale«, som Folkerepublikken Kina undertegnede den 23. maj 1951 efter den lille tibetanske h(cid:230)rs nederlag, og som i selve overskriften lovede »fredelig befrielse af Tibet«? Mener R(cid:229)det p(cid:229) den baggrund, at de forskellige myndigheder i Folkerepublikken Kina har respekteret eller kr(cid:230)nket 17-punktsaftalen, og kan der af denne adf(cid:230)rd uddrages nogen l(cid:230)re med hensyn til den tidligere britiske kolonis fremtid? Svar (12. februar 1998) Spłrgsm(cid:229)let om menneskerettighederne i Tibet har altid v(cid:230)ret genstand for s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed under kontakterne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og de kinesiske myndigheder. Missionscheferne ved medlemssta- ternes ambassader i Peking fłlger til stadighed menneskerettighedssituationen for befolkningen i Tibet. Med hensyn til Hongkong har Unionen gentagne gange givet udtryk for stłtte til fremtidig stabilitet og velstand for Det S(cid:230)rlige Administrative Omr(cid:229)de Hongkong i Den Kinesiske Folkerepublik. Unionen har ogs(cid:229) understreget, at den l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229) fuld respekt for Hongkongs befolknings rettigheder og friheder og den hłje grad af selvbestemmelsesret, som Det S(cid:230)rlige Administrative Omr(cid:229)de har f(cid:229)et i henhold til den f(cid:230)lles kinesisk-britiske erkl(cid:230)ring og basisloven. Gennemfłrelsen heraf, navnlig afholdelse af frie og uanf(cid:230)gtelige valg inden for den frist som Kina har lovet, yder den bedste garanti for Hongkongs fremtid. (98/C 158/183) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3521/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Panama-kanalen USA overdrager i (cid:229)r 2000 Panama-kanalen til Republikken Panama, som dermed f(cid:229)r hłjhedsretten over hele sit omr(cid:229)de tilbage. I sidste m(cid:229)ned blev der afholdt en international konference i Panama om fremtiden for den vigtige vandvej, som er et produkt af den franske ingeniłr Lesseps tekniske snilde. P(cid:229) hvilken m(cid:229)de deltog Den Europ(cid:230)iske Union i denne konference, og hvorledes mener Kommissionen, at EU fremover kan bidrage til, at Panama-kanalen fortsat tjener det form(cid:229)l, som den har tjent siden indvielsen?


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2271/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 14ης Νοεμβρίου 1997 περί χορηγήσεως γαλακτοκομικών προϊόντων ως επισιτιστική βοήθεια

eurovoc_concepts:
Madagascar
Mali
aid system
award of contract
food aid
skimmed milk powder


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3535/97 του Yiannis ROUBATIS προς το Συμβούλ ο. Επικίνδυνη δεξαμενή με αρσενικό στην Αλβανία

eurovoc_concepts:
Albania
EU aid
EU financing
ecological balance
economic cooperation
public health
semi-metal
storage
technical cooperation
toxic substance

text: 25. 5. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 158/143 Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (12 Dekembri·oy 1997) H Epitroph· epiuymei· na enhmerv· sei to ajio·timo me·low o·ti, sto plai·sio tvn programma·tvn toy eyrvpai¤koy· koinvnikoy· tamei·oy (EKT), h diaxei·rish tvn epime·royw sxedi·vn anh·kei sthn armodio·thta tvn eunikv· n dioikhtikv· n yphresiv· n ka·ue kra·toyw me·loyw. H Epitroph· zh·thse apo· to ellhniko· Ypoyrgei·o Ergasi·aw na para·sxei tiw sxetike·w plhrofori·ew. Sy·mfvna me tiw diabibasuei·sew plhrofori·ew, kata· to 1995 xrhmatodoth·uhke mia ene·rgeia kata·rtishw gia 28 a· toma apo· to dieyuyntiko· prosvpiko· thw «Tra·pezaw Ergasi·aw», ta 3 apo· ta opoi·a h·tan gynai·kew. To synoliko· ko·stow h·tan 20. 400. 000 drx. (peri·poy 60. 000 ECU) kai h symmetoxh· toy EKT anh·lue se 7. 650. 000 drx (peri·poy 25. 000 ECU). Den ypa·rxoyn stoixei·a gia anvmali·ew vw prow ton tro·po efarmogh·w thw ene·rgeiaw ayth·w h· sxetika· me para·bash toy koinotikoy· dikai·oy. (98/C 158/188) GRAPTH ERVTHSH E-3535/97 ypobolh·: Gia· nnhw Roympa· thw (PSE) prow to Symboy·lio (14 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Epiki·ndynh dejamenh· me arseniko· sthn Albani·a O Pro·edrow thw Epitroph·w Ygei·aw thw Italikh·w Geroysi·aw, k. Frantse·sko Kare·la, kata· th dia·rkeia epi·shmhw epi·skech·w toy sthn Albani·a, apeka·lyce o·ti stiw egkatasta·seiw xhmikoy· ergostasi·oy sto Fie·ri thw Albani·aw ypa·rxei dia·trhth dejamenh· me 800 kybika· me·tra arseniko·. H dejamenh· ayth· ei·nai e·toimh na katarrey·sei, na prokale·sei tera·stia oikologikh· katastrofh· kai na ue·sei e·tsi se a·meso ki·ndyno thn ygei·a politv· n thw Albani·aw, thw Ella·daw kai thw Itali·aw. Proti·uetai to Symboy·lio na para·sxei texnikooikonomikh· boh·ueia prow thn Albanikh· Kybe·rnhsh gia thn episkeyh· h· kai thn apoma·krynsh thw epiki·ndynhw dejamenh·w; Apa· nthsh (12 Febroyari·oy 1998) Apo· to·te poy h Albani·a bgh·ke apo· thn apomo·nvsh, h Koino·thta ue·spise shmantikh· boh·ueia ype·r ayth·w thw xv· raw: 557 ekatomm. ECU metajy· toy 1991 kai toy 1996. Epaneilhmme·nvw apo· thn pro·sfath kri·sh sthn Albani·a kai pro·sfata sthn sy·nodo· toy thw 10hw Noembri·oy 1997, to Symboy·lio ei·xe thn eykairi·a na epanala·bei o·ti h Koino·thta ei·nai apofasisme·nh na synexi·sei na pare·xei boh·ueia. Ei·nai vsto·so safe·w o·ti h kalh· diaxei·rhsh thw xv· raw apotelei· prvtarxikh· kai kyri·arxh eyuy·nh tvn albanikv· n arxv· n. (cid:146)Oson afora· th sygkekrime·nh peri·ptvsh apouh·keyshw arsenikoy· sto ergosta·sio toy Fie·ri, to Symboy·lio symmeri·zetai tiw anhsyxi·ew toy ajio·timoy kyri·oy Boyleyth·. Dedome·noy o·ti ta progra·mmata eni·sxyshw kai idi·vw to pro·gramma PHARE, ta diaxeiri·zetai h Epitroph·, h Epitroph· › poy gnvri·zei ta stoixei·a poy ane·fere o ajio·timow ky·riow Boyleyth·w kai meleta· ayth· thn stigmh· thn kata·stash › ua pre·pei na proble·cei thn anagkai·a boh·ueia v· ste na symba·lei, apo· koinoy· me tiw albanike·w arxe·w, sthn epi·lysh tvn problhma·tvn poy ti·uentai. (98/C 158/189) GRAPTH ERVTHSH E-3536/97 ypobolh·: Gia· nnhw Roympa· thw (PSE) prow thn Epitroph· (12 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Epiki·ndynh dejamenh· me arseniko· sthn Albani·a O Pro·edrow thw Epitroph·w Ygei·aw thw Italikh·w Geroysi·aw, k. Frantse·sko Kare·la, kata· th dia·rkeia epi·shmhw epi·skech·w toy sthn Albani·a, apeka·lyce o·ti stiw egkatasta·seiw xhmikoy· ergostasi·oy sto Fie·ri thw Albani·aw ypa·rxei dia·trhth dejamenh· me 800 kybika· me·tra arseniko·. H dejamenh· ayth· ei·nai e·toimh na katarrey·sei, na prokale·sei tera·stia oikologikh· katastrofh· kai na ue·sei e·tsi se a·meso ki·ndyno thn ygei·a politv· n thw Albani·aw, thw Ella·daw kai thw Itali·aw. Proti·uetai to Epitroph· na para·sxei texnikooikonomikh· boh·ueia prow thn Albanikh· Kybe·rnhsh gia thn episkeyh· h· kai thn apoma·krynsh thw epiki·ndynhw dejamenh·w;


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3535/97 del Yiannis ROUBATIS al Consejo. Peligroso depósito de arsénico en Albania

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/143 Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) La Comisio·n desea comunicar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que la gestio·n de los proyectos individuales de los programas del Fondo Social Europeo (FSE), es responsabilidad de la Administracio·n nacional de cada Estado miembro. La Comisio·n pidio· al Ministerio de Trabajo de Grecia que proporcionara la informacio·n pertinente. Segu·n la informacio·n transmitida, en 1995 se financio· una accio·n de formacio·n para 28 miembros del personal administrativo del Banco de Trabajo, tres de los cuales eran mujeres. El coste total ascendio· a 20 400 000 Drs (unos 60 000 ecus) y la participacio·n del FSE fue de 7 650 000 Drs (unos 25 000 ecus). No hay evidencia de que se hayan producido irregularidades en la aplicacio·n de esta accio·n, ni de que se haya infringido la legislacio·n comunitaria. (98/C 158/188) PREGUNTA ESCRITA E-3535/97 de Yiannis Roubatis (PSE) al Consejo (14 de noviembre de 1997) Asunto: Peligroso depo·sito de arse·nico en Albania Durante una visita oficial a Albania, el presidente de la Comisio·n de Sanidad del Senado italiano, Sr. Francesco Carela, descubrio· que en las instalaciones de una planta qu(cid:14)·mica de la localidad albanesa de Fieri existe un depo·sito perforado que contiene 800 m3 de arse·nico. Dicho depo·sito amenaza con hundirse, lo que ocasionar(cid:14)·a una cata·strofe ecolo·gica de enorme magnitud y pondr(cid:14)·a en peligro inmediato la salud de los ciudadanos de Albania, Grecia e Italia. ¿Piensa ofrecer el Consejo al Gobierno albane·s ayuda te·cnica y econo·mica para reparar o eliminar el peligroso depo·sito? Respuesta (12 de febrero de 1998) Desde que Albania ha salido de su aislamiento, la Comunidad ha puesto en marcha una considerable asistencia en favor de este pa(cid:14)·s: 557 mecus entre 1991 y 1996. En varias ocasiones, desde la reciente crisis en Albania y u·ltimamente en su sesio·n del 10 de noviembre de 1997, el Consejo tuvo ocasio·n de reiterar la determinacio·n de la Comunidad de proseguir su asistencia. No cabe duda, no obstante, de que la buena gestio·n del pa(cid:14)·s es responsabilidad primaria y soberana de las autoridades albanesas. Por lo que se refiere al caso espec(cid:14)·fico del almacenamiento de arse·nico en la fa·brica de Fier, el Consejo comparte las preocupaciones de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Dado que la Comisio·n administra los programas de ayuda, y, en particular, el programa PHARE, corresponde a esta Institucio·n ›que conoce los hechos indicados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y que actualmente esta· evaluando la situacio·n› proyectar la asistencia necesaria para contribuir, de acuerdo con las autoridades albanesas, a la solucio·n de los problemas que se plantean. (98/C 158/189) PREGUNTA ESCRITA E-3536/97 de Yiannis Roubatis (PSE) a la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) Asunto: Peligroso depo·sito de arse·nico en Albania Durante una visita oficial a Albania, el presidente de la Comisio·n de Sanidad del Senado italiano, Sr. Francesco Carela, descubrio· que en las instalaciones de una planta qu(cid:14)·mica de la localidad albanesa de Fieri existe un depo·sito perforado que contiene 800 m3 de arse·nico. Dicho depo·sito amenaza con hundirse, lo que ocasionar(cid:14)·a una cata·strofe ecolo·gica de enorme magnitud y pondr(cid:14)·a en peligro inmediato la salud de los ciudadanos de Albania, Grecia e Italia. ¿Piensa ofrecer la Comisio·n al Gobierno albane·s ayuda te·cnica y econo·mica para reparar o eliminar el peligroso depo·sito?


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2274/97 DER KOMMISSION vom 14. November 1997 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2096/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: Amended proposal for a Council Regulation (EC) on denominations and technical specifications of euro coins

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary Institute
euro
single monetary policy
technical specification

formats: html pdf pdfa1b print

text: S ««fctsfe COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 14. 11. 1997 COM(97)615 final 97/ 0154 (SYN) Amended proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) on denominations and technical specifications of euro coins (presented by the Commission pursuant to Article 189 a (2) of the EC-Treaty) EXPLANATORY MEMORANDUM Pursuant to the opinion expressed by the European Parliament in the framework of the co the Commission has revised its original operation procedure according to Article 189c, proposal to modify recital 4, add four new recitals 5, 6, 8 and 10. Recital 4 has been modified to clarify that according to their mandate the EC Mint Directors elaborated a technical report on the denominations and technical specifications of the euro coins, which served as a basis to the formal proposal presented by the Commission according to the legislative procedure. The new Recitals 5 and 6 stress the underlying aims of the coin system proposed by the Commission. The denominations and technical specifications proposed aim at inducing public confidence, entailing technological innovation and establishing a secure, reliable and efficient system. Recital 8 stresses one of the main visual and tactile characteristics which have been taken into account to ensure easy distinction between coins. Recital 10 refers to the coin design and clarifies the underlying aim of having one common face and one face showing a national feature on the coins. Article 1 has been modified to correct some transcriptions errors in the original proposal (i. e. correction of the diameter of the 5 cent coin to 21. 25 mm (formerly 21. 75 mm) and the weight of the 1 cent coin to 2. 3 gr. (formerly 2. 2 gr. )). Amended Proposal for a COUNCIL REGULATION ( EQ on denominations and technical specifications of euro coins THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the treaty establishing the European Community, and in particular Article 105a (2) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Central Bank, In cooperation with the European Parliament, (1) Whereas, at the meeting of the European Council in Madrid on 15 and 16 December 1995 the scenario for the changeover to the single currency was adopted which provides for introduction of coins in euro by 1 January 2002 at the latest; (2) Whereas Article 105a (2) of the Treaty states that "Member States may issue coins subject to approval by the ECB of the volume of the issue. The Council may, acting in accordance with the procedure referred to in Article 189c and after consulting the ECB, adopt measures to harmonize the denominations and technical specifications of all coins intended for circulation to the extent necessary to permit their smooth circulation within the Community"; (3) Whereas the European Monetary Institute has indicated that euro banknotes will range from 5 euro to 500 euro; whereas the denominations of banknotes and coins will need to allow that cash payments of amounts expressed in euro and cent can be made easily; (4) Whereas the EC Mint Directors were mandated to study and elaborate a report for a European single coinage system; whereas they submitted a report in November 1996 then a revised report in February 1997 indicating the denominations and technical specifications (diameter, thickness, weight, colour, composition and edge) of the new euro coins. 3 (5) Whereas the new European single coinage system should induce public confidence and entail technological innovations that would establish it as a secure, reliable and an efficient system. (6) Whereas the acceptance of the new system by the public is one of the main objective of the EC coinage syste; whereas public confidence in the new system would depend on the phisical characteristics of the euro coins, which should be as user friendly as posssible. (7) Whereas consultations with consumers associations, the European Blind Union and representatives of the vending machines industry have been carried out to take into account the specific requirements of important categories of coins users; whereas, in order to ensure a smooth changeover to the euro and facilitate acceptance of the new coinage systems by users, easy distinction between coins through visual and tactile characteristics will need to be guaranteed; (8) Whereas the new euro coins will be more readily distinguishable and easier to become accustomed to it if there is a link between their diameter and face value. (9) Whereas some special security features are needed to reduce the scope for fraud for the 1 and 2 euro given their high value; whereas the use of a technique whereby coins are made in three layer and the combination of two different colours in the coin are considered to be the most efficient security features available today; (10) Whereas giving the coins one European and one national side is an appropriate expression of the idea of European monetary union between Member States and could substantially increase the degree of acceptance of the coins by European citizens; (11) Whereas in 1994 the Council and the European Parliament adopted a Directive (94/27/CE) limiting the use of nickel in certain products in recognition that nickel could be a cause of allergies under certain conditions; whereas coins are not covered by this Directive; whereas nevertheless some Member States already use a nickel-free alloy called Nordic Gold in their current coinage system for reasons of public health; whereas it seems desirable to reduce the nickel content of coins when moving to a new coinage system, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Anicjei The first series of euro coins will include eight deoominaEions in the range from 1 cent to 2 euro with the following technical specifications; Face value (euro) Diameter in mm. Thickness in mm. Weight ingr. Shape Colour Composition Edge 2 25. 75 1. 95 8. 5 Round Ext. part: white Int. part: yellow 1 23. 25 2. 125 7. 5 Round Ext. part: yellow Int. part: White Copper-nickel (Cu75Ni25) three-layer Edge lettering Fine milled Nickel-brass/Nickel/ Nickel- brass CuZn20Ni5/Ni 12/CuZn20Ni5 Nickel-brass (CuZn20Ni5) three-layer Interrupted milled Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0. 50 24. 25 1. 69 7 Round Yellow Nordic Gold Coarse milled Cu89A15Zn5Snl 0. 20 22. 25 1. 63 5. 7 "Spanish flower" shape Yellow Nordic Gold Plain Cu89A15Zn5Snl 0. 10 19. 75 1. 51 4. 1 Round Yellow Nordic Gold Coarse milled Cu89A15Zn5Snl 0. 05 21. 25 0. 02 18. 75 1. 41 1. 36 3. 9 3 Round Red Copper covered steel Smooth Round Red Copper covered steel Smooth with a groove 0. 01 16. 25 1. 32 2. 3 Round Red Copper covered steel Smooth This Regulation shall enter into force on 1 January 1999. Article 2 ISSN 0254-1475 COM(97) 615 final DOCUMENTS EN 01 06 09 Catalogue number : CB-CO-97-631-EN-C ISBN 92-78-27727-4 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: REGLAMENTO (CE) N° 2276/97 DE LA COMISIÓN de 14 de noviembre de 1997 relativo a las ofertas presentadas para la expedición de arroz descascarillado de grano largo con destino a la isla de Reunión en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2094/97

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice
supply


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2275/97 DA COMISSÃO de 14 de Novembro de 1997 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2095/97


title: Komission tiedonanto neuvostolle -Alueellinen yhteistyö Mustanmeren alueella: nykytilanne ja yhteistyön kehittämistä edistävän EU:n toiminnan näkymät

eurovoc_concepts:
Black Sea
EU action
EU aid
energy cooperation
region-EU relationship
regional cooperation
trade cooperation

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Brysscl, 14. 11. 1997 KOM(97) 597 lopull. KOMTSSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Alueellinen yhteistyo Mustanmeren alueella: nykytilanne ja yhteistyon kehittimisti edistivin EU:n toiminnan nikymat Tiivistelma Komissio kannattaa ja tukee Mustanmeren valtioiden alueellisen yhteistyon lisaamista. Se ehdottaa Mustanmeren valtioiden ja EU:n edut huomioon ottaen, etta kehitetaan uusi lahestymistapa Mustanmeren alueelliseen yhteistyohon osana aluetta koskevaa EU:n laajempaa strategiaa. Komission mielesta taman lahestymistavan olisi perustuttava nykyisiin poliittisiin, kaupallisiin ja teknisen avun valineisiin. Euroopan yhteison olisi oltava valmis tukemaan toimia, joilla kannustetaan alueelliseen yhteistyohon koko Mustanmeren alueella ja osa-alueilla erityisesti liikenne-, energia- ja televiestintaverkkojen, kaup~_llisen yhteistyon, ekologisesti kestavan kehityksen seka oikeus- ja sisaasioiden alalla. tuen hyodyllisyytta, tietyille aloitteille myontaman Kun arvioidaan EY:n tarkea arviointiperuste on kohdemaiden aktiivinen toimintaan ja rahoitukseen osallistuminen. Teknista apua annetaan nykyisia valineita kayttaen (paaasiassa Tacis, Phare, Meda ja tapauksen mukaan Interreg) ja niiden saantojen ja vahvistettujen kaytantojen seka budjettikohtien mukaisesti, ja samalla kehitetaan mahdollisimman suuressa maarin "Mustanmeren synergiaa" naiden ohjelmien valilla. Tallaisen yhteistyon kehittaminen tarjoaa kaikkien jasenvaltioiden toimijoille mahdollisuuden osallistua taysimaaraisesti sovittuihin yhteistyohankkeisiin. taloudellisille Kyseiset Mustanmeren valtiot ovat komission paaasialliset kumppanit Mustanmeren alueen toimien ohjelmoinnissa seka kahdenvalisesti etta mania maita koskevissa neuvotteluissa. Samanaikaisesti BSCE Mustanmeren alueen tarkeimpana yleisluontoisena alueellisen yhteistyon aloitteena voi tukea toimintaa merkittavalla tavalla. Komission rooli teknisen avun taytantoonpanossa huomioon ottaen komissio katsoo, etta sen kutsuminen osallistumaan seuraamaan BSCE:n kokouksia olisi tarkoituksenmukaista. Kannustamalla alueellisen yhteistyon tekemista Mustallamerella Euroopan unioni vaikuttaa osaltaan turvallisuuden, vakauden ja vaurauden lisaamiseen alueella, joka on strategisesti yha tarkeampi Euroopan unionille. - l -. Alueellinen yhteistyii Mustanmeren alueella: nykytilanne ja yhteistyiin kehittimisti edistivin EU :n toiminnan nikymit Komission tiedonanto neuvostolle Johdanto 1. Dublinissa vuoden 1996 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, etta komissio esittaisi saannollisesti kertomuksen Jaamerelta Mustallemerelle ulottuvalla alueella toteutettavista erilaisista alueellisista toimista. Komissio on laatinut taman alueellista yhteistyota Euroopassa koskevan kertomuksen kanssa esitettavan kertomuksen alueellisesta yhteistyosta Mustanmeren alueella komission aiempia Itameren alueen alueellista yhteistyota koskevia ja Keskieurooppalaisen aloitteen yhteydessa antamia tiedonantoja mukaillen. 2. Tall a kertomuksella on kaksi tavoitetta. Ensiksi siina pyritaan kuvaamaan Mustanmeren aluetta ja sen strategista tarkeytta Euroopan unionille seka kiinnittaman huomiota alueellisen yhteistyon rooliin alueen kehityksessa. Toiseksi pyritaan maarittelemaan sellaisia Mustanmeren alueen alueellisen yhteistyon tarkeita tavoitteita, joita voitaisiin edistaa EU:n tuella, seka yksiloimaan valineet, joilla voidaan kannustaa kyseisen yhteistyon tekemiseen. 3. Komissio suhtautuu myonteisesti ja tukee alueellisen yhteistyon aloitteita kaikkialla Euroopassa vakauden, turvallisuuden ja vaurauden lisaamiskeinoina. 4. Komissio haluaa tukea sellaisia alueellisia aloitteita, joihin osallistuvat tahot osoittavat selkeasti sitoutuneensa alueelliseen yhteistyohon erityisesti osallistumalla aktiivisesti yhteisiin hankkeisiin ja rahoittamalla niita. Kyseisia aloitteita voidaan arvioida myos niiden itse alueella ja EU:ssa saaman poliittisen tuen seka niiden tosiasiallisten ja mahdollisten saavutusten perusteella. Kuten agenda 2000 -ohjelmassa todetaan, komissio uskoo, etta alueellisen yhteistyon merkitys kasvaa unionin laajenemisen myota. Yhteistyon kehittymisella lisataan laajentuneen unionin avoimuutta sen naapureita kohtaan, minka - -~ 0. - seurauksena Eurooppaa jakavat rajalinjat poistuvat. Yhteistyolla voidaan myos tayttaa - siihen osallistuvien Euroopan unioniin kuulumattomien maiden tavoite, joka on yha tiiviimpien suhteiden luominen unioniin. 5. Mustanmeren alue1, johon lannessa kuuluvat Kreikka, Bulgaria, Romania ja Moldova, pohjoisessa Ukraina ja Venaja. 2 idassa Georgia, Armenia ja Azerbaidfan seka etelassa Turkki, on strategisesti yha tarkeampi alue Euroopan unionille, ja laajentuminen lisaa tarkeytta entisestaan. Alue 190 miljoonine3 asukkaineen tarjoaa mahdollisen tarkean markkina-alueen EU:n tuotteille. Lisaksi alue on elintarkea energiansiirtovayla Eurooppaan. 6. Mustanmeren valtioiden valisella lisaantyneella alueellisella yhteistyolla tuetaan merkittavalla tavalla alueen rauhaa, turvallisuutta ja poliittista vakautta, lujitetaan alueen asemaa Euroopan, Keski-Aasian ja Lahi-idan elintarkeana yhdyssiteena ja kehitetaan sen taloudellista potentiaalia. Euroopan unionin pyrkimyksessa tiivistaa Mustanmeren valtioiden yhteistyota otetaan huomioon kyseisten valtioiden ja Euroopan unionin yhteiset edut alueella. Yhteistyon olisi perustuttava nykyisiin poliittisiin, kaupallisiin ja teknisen avun valineisiin. 7. Euroopassa 1990-luvun alusta lahtien virinneisiin muihin alueellisiin aloitteisiin ( erityisesti Itameren alueen yhteistyo, Barentsin euroarktinen yhteistyo, Ja Keskieurooppalainen aloite) verrattuna Mustanmeren valtioiden alueellinen yhteistyo on kehittynyt hitaasti, mutta sen vaikutus on kasvussa. Mustanmeren taloudellinen yhteisty6 (BSEC, Black Sea Economic co-operation) 8. Alueen tarkein yleisluonteinen aloite on Mustanmeren taloudellinen yhteistyo (BSEC), joka perustettiin vuonna 1992. Sen jasenia ovat Mustanmeren rannikkovaltiot (Bulgaria, Georgia, Romania, Venaja, Turkki ja Ukraina) seka Albania, Armenia, 1 Alueen kartta on liitteessA I. 2 VenttjAn osalta Mustanmeren alueeseen kuuluvana pidetruin ainoastaan Mustallemerelle ulottuvia oblasteja (Rostov, Krasnodar ja Stavropol). 3 HMn lukuun sisAltyy VerutjAn federaation Mustallemerelle ulottuvien kolmen oblastin vakiluku (Rostov, Krasnodar ja Stavropol), joka on 12 miljoonaa, eika koko VenAjAn federaation vakiluku. - 2 - 7 a Azerbaidzan, Kreikka ja Moldova. Egypti, Israel, Italia, Itavalta, Puola, Slovakia ja Tunisia ovat sen tarkkailijajasenia. 9. BSEC pyrkii edistamaan taloudellista yhteistyota konfliktien estamiseksi, saamaan aikaan riitaisuuksien rauhanomaisen ratkaisun ETYJin periaatteiden mukaisesti ja auttamaan sen toimintaan osallistuvia valtioita yhdentymaan Euroopan talouteen ja maailmantalouteen. Yhteistyoaloja ovat kauppa ja investoinnit, liikenne, viestinta ja energia, matkailu, ymparisto seka tiede ja tutkimus. IO. B SEC ei ole alueellinen jarjesto oikeudellisessa mielessa, silla se ei perustu kansainvalisen oikeuden mukaisesti velvoittavaan sopimukseen. Paatokset tehdaan yksimielisesti BSEC:n ulkoasianministerien kokouksessa, jossa on kiertava puheenjohtajuus. Erilaisten kysymysten kasittelemista varten on perustettu 17 alakohtaista tyoryhmaa. Naita kysymyksia ovat liikenne, energia, matkailu, investointien edistaminen ja suojelu, pankki- ja rahoitusasiat seka ymparisto. BSEC:lla on pieni pysyva kansainvalinen sihteeristo Istanbulissa. Muita elimia ovat osallistujavaltioiden liike-elamaa edustava BSEC:n neuvosto, Mustanmeren satamien edustajista muodostuva Kansainvalinen Mustanmeren klubi ja Mustanmeren taloudellisen yhteistyon parlamentaarinen elin. Muita BSEC:hen liittyvia rakenteita ovat Tessalonikissa sijaitseva Mustanmeren kauppa- ja kehityspankki, Sofiassa sijaitseva Mustanmeren alueellinen energiakeskus ja Ateenassa sijaitseva Mustanmeren opintokeskus. 11. BSEC:n tahanastiset kaytannon saawtukset ovat olleet vaatimattomia. Parhaillaan kehitellaan joitakin yhteisia hankkeita, joissa on mukana useita BSEC:hen osallistuvia valtioita. Kyseiset hankkeet kuuluvat liikenteen, tulli- ja rajamenettelyjen, energiajarjestelmien, televiestinnan ja ympariston alaan. Mustanmeren kauppa-ja kehityspankki on perustettu, mutta sen toiminta ei ole viela alkanut. BSEC:n jasenvaltiot ovat ilmaisseet haluavansa perustaa Mustanmeren vapaakauppa-alueen ja ne tutkivat asiaa. Tavoite ei kuitenkaan vaikuta realistiselta, silla Kreikka on EU:n jasen, Turkki on tulliliitossa EY:n kanssa, Bulgarialla ja Romanialla on assosiaatiosopimukset ja niilla pyritaan avaamaan mahdollisuus liittya EU:hun, ja lisaksi monet BSEC:n jasenet eivat viela ole WTO:n jasenia. Alueen riitaisuuksien rauhanomaista ratkaisua koskevan BSEC:n pyrkimyksen subteen voidaan saavutuksena pitaa jo sita, etta BSEC kokoaa yhteen - 3 - Mustanmeren valtioiden edustajat. Tulokset tallakin alalla ovat kuitenkin toistaiseksi vahaisia. 12. Koska ainoastaan viisi vuotta sitten perustettu BSEC on viela varsin nuori jarjesto, on luonnollista, etta kestaa jonkin aikaa, ennen kuin sen laajempikantoinen vaikutus alkaa nakya. 13. BSEC:sta tulee taysin toimintakykyinen vasta sen ratkaistua tietyt ongelmat. Naista ensimmainen on BSEC:hen osallistuvien valtioiden kulttuurinen, historiallinen, poliittinen ja taloudellinen monimuotoisuus , joka on vaikeuttanut yhteisten tavoitteiden maarittelemista ja taytantoonpanemista. Toiseksi alue voi tarjota vain vahan varoja BSEC:n hankkeisiin, silla suurin osa osallistuvista valtioista on siirtymatalouksia. Na. in ollen rahoitus on tullut paaasiallisesti kansainvalisilta avunantajilta. Kolmanneksi jotkut BSEC:n jasenet kayttavat mieluummin muita keinoja pyrkiessaan saavuttamaan ulkopoliittiset tavoitteensa alueella. 14. Alueen kaikki valtiot ovat ETYJin jasenia ja useimmat osallistuvat muihin alueellisiin aloitteisiin. Bulgaria, Moldova, Romania ja Ukraina ovat Keskieurooppalaisen aloitteen jasenia. Useat Mustanmeren valtiot osallistuvat erilaisiin Balkanin vakauteen ja turvallisuuteen tahtaaviin aloitteisiin. Naita aloitteita ovat erityisesti Royaumont-aloite, Kaakkois-Euroopan yhteistyoaloite (SECI) ja Balkanin konferenssi vakaudesta, turvallisuudesta ja yhteistyosta kaakkois-Euroopassa. Moldova, Ukraina, Venaja ja kolme Transkaukasian tasavaltaa ovat Itsenaisten valtioiden yhteison jasenia. Azerbaidfan ja Turkki ovat taloudellisen yhteistyon jarjeston (ECO) jasenia. Georgia on tukenut taloudellisesti kokouksia, joissa on tarkasteltu kolmen Transkaukasian valtion valisen alueellisen yhteistyon mahdollisuuksia. Azerbaidfan, Georgia, Ukraina ja Uzbekistan ovat allekirjoittaneet erityisesti liikenneyhteyksia koskevia sitoumuksia. 1. Mustanmeren alueen geopoliittinen ominaislaatu ja taloudellinen potentiaali Geopoliittinen ominais/aatu 15. Mustanmeren alueen historiaa leimaa kulttuurinen monimuotoisuus Ja lukemattomat poliittiset ongelmat. AJueen viimeaikaiset poliittiset ja taloudelliset muutokset ovat avanneet uusia mahdollisuuksia yhteistyolle ja yhteyksien kehittamiselle -4- seka alueen sisalla etta muualle maailmaan. Tama kehitys voi auttaa lujittamaan alueen vakautta ja edistaa sen kehittymista. Viime kuukausina Mustanmeren valtioiden valisissa suhteissa on otettu useita edistysaskeleita. Naita ovat Venajan ja Ukrainan ystavyys-, kumppanuus- ja yhteistyosopimuksen seka Mustanmeren laivastoa koskevan sopimuksen allekirjoittaminen, Ukrainan ja Romanian valisen perussopimuksen tekeminen, johon kuuluu periaatepaatos kahden uuden "euroalueen"4 yhteisesta kehittamisesta niiden rajojen yhtymakohdissa, seka Turkin ja Kreikan valisen epavirallisen rakenteen luominen Aigeianmeren ratkaisemattomista ongelmista keskustelemista varten. K yseisten maiden osallistumisella alueellisen yhteistyon aloitteisiin voidaan lujittaa tata kehitysta. 16. Koska Mustameri sijaitsee Euroopan ja Aasian liittymakohdassa, se on luonnollinen kauttakulkualue. Kauttakulkualueena silla on vakiintuneet yhteydet seka Euroopan etta Lahi-idan kanssa, ja se on suorin Euroopan ja Keski-Aasian seka eurooppalaiset uudet itsenaiset valtiot ja Turkin yhdistava reitti. Tama on erittain tarkeaa Kaspianmeren syvanteen ja Keski-Aasian valtavien luonnonvarojen, erityisesti energiavarojen, vuoksi. Kielteista taas on se, etta alueesta on tullut huume- ja asekaupan seka fissiokelpoisten aineiden kaupan ja laittoman maahanmuuton kauttakulkualue. 17. Maantieteellisen asemansa vuoksi Mustanmeren alue on strategisesti tarkea. Alueella on voimakas sotilaallinen lasnaolo, ja Venajan, Turkin ja Ukrainan armeijat ovat Euroopan suurimmat5. Alueen aseiden hankinta on merkittavaa seka maarallisesti etta laadullisesti. Myos alueen aseidentuotantokapasiteetti on suuri. Naissa olosuhteissa on erittain tarkeaa varmistaa vakaus ja turvallisuus Mustanmeren alueella. 18. Kreikka ja Turkki ovat Naton jasenia, ja muut Mustanmeren rannikkovaltiot osallistuvat Naton rauhankumppanuusohjelmaan. Useat Mustanmeren valtiot havittelevat Naton taysjasenyytta. 4 Na. ma ovat naapurimaiden rajaseutujen rajatylittaviA yhteistyOj4rjestelyjA. KAsite 'euroalue' luotiin kuvaamaan UUlaisia jarjestelyja Euroopan unionissa, ja sita on myOhemmin ldiytetty kuvaamaan Keski- ja ItA-Euroopan maiden rajaseutujen valisHl samanlaisia rajatylitffivHl jArjestelyja. s KasitellMn parhaillaan tavanomaisista joukoista Euroopassa tehdyn sopimuksen (CFE-sopimus) tarkistamista koskevissa neuvotteluissa. - 5 - Taloudel/inen potentiaali 19. Mustanmeren aluetta leimaa huomattavat taloudelliset eroavaisuudet. Alueen jotkut osat, kuten Venajan etelaosat, Ukraina ja Romanian itaiset provinssit ovat teollistuneita. Toiset Mustanmeren alueet ovat maaseutualueita, joiden taloudellinen kehitys on vahaista. Teollisuustuotannon osuus alueen teollisuudeen kokonaistuotannosta on suhteellisen suuri, vaikka alueen teollistuneimmille osille luonteenomaista on kilpailukyvyton raskasteollisuus. BKT henkea kohti (ostovoimapariteetti) alueen EU:hun kuulumattomissa maissa vaihtelee Turkin 4 73 0 dollarista Azerbaidfanin 1 510 dollariin. 6 20. Mustanmeren alueen talouden kasvupotentiaali on huomattava ja se lisaantyy alueen maailmantalouteen avautumisen myota. Vaikka taloussiirtyma on aiheuttanut useiden Mustanmeren alueen talouksien voimakasta supistumista, havaittavissa on merkkeja taloudellisen kasvun alkamisesta monissa osissa aluetta. Vuonna 1996 Romanian talouden kasvu oli 4,3 prosenttia ja Turkin 7 prosenttia. Venajan kasvu supistui viela 6 prosentilla vuonna 1996, mutta vuonna 1997 on odotettavissa lievaa kasvua. Toisissa Mustanmeren valtioissa, kuten Ukrainassa ja Moldovassa, laskusuuntaus taas jatkuu, ja lahitulevaisuuden talouskasvu vaikuttaa vahaiselta. 21. Mustanmeren alue 190 miljoonine7 asukkaineen on potentiaalisesti tarkea vientialue EU:lle. EU:n kauppa Mustanmeren rannikkovaltioiden kanssa on kasvussa. EU on myos alueen maiden tarkea kauppakumppani. Yksilla alueen suurimmilla eli Turkin markkinoilla EU:n osuus kaupasta on lahes puolet, ja Bulgarian ja Romanian markkinoilla 50-60 prosenttia. 22. Mustanmeren valtioiden valiset kauppayhteydet ovat suhteellisen vahaiset lukuun ottamatta Venajan ja alueen muiden uusien itsenaisten valtioiden perinteisia yhteyksia, jotka kuitenkin ovat heikkenemassa. Uusia kauppasuhteita on syntymassa, mutta niiden maara on vahainen. Esimerkiksi vuosina 1994-1996 Turkin tuonti Venajalta enemman kuin kaksinkertaistui (879 miljoonasta ecusta vuonna 1994 1 83 5 ecuun vuonna 1996), ja 6 Luvut vuodelta 1994. 7 Katso alaviite 3. -6- Turkin vienti Ukrainaan kolminkertaistui ( 63 miljoonasta ecusta vuonna 1994 207 miljoonaan ecuun vuonna 1996). Uusia kaupan virtoja on kehittymassa Turkin seka Georgian, Azerbaidfanin ja Bulgarian valille. Rajanylittavan liikenteen ja tullimenettelyjen helpottuminen on ratkaisevan tarkeaa kaupan lisaamiselle seka alueen investointien ja taloudellisen kasvun edistamiselle. 23. Alueen valtiot ovat ilmaisseet haluavansa luoda Mustanmeren vapaakauppa alueen. Asia koskee suoraan Euroopan unionia, silla EU:n jasen Kreikka ja assosioitunut valtio Turkki, jota EU:n yleinen kauppapolitiikka velvoittaa niiden valisen tulliliiton kautta, eivat voi omasta puolestaan osallistua alueellisiin vapaakauppajarjestelyihin. Euroopan unioni kuitenkin kannattaa periaatteessa kaupan vapauttamispyrkimyksia, mikali ne ovat monenvalisen kauppajarjestelman mukaisia ja niissa otetaan huomioon EU:n ja kyseisten valtioiden valiset sopimukset. EU:n mielesta ensimmainen edellytys Mustanmeren kaupan vapautumiselle olisi kaikkien Mustanmeren valtioiden liittyminen WTO:hon, ja EU on valmis auttamaan WTO:hon kuulumattomia Mustanmeren valtioita niiden liittymisvalmisteluissa. 8 24. Ulkomaiset investoinnit Mustanmeren alueelle lisaantyvat, vaikka niiden maara on edelleen suhteellisen vahainen. Ulkomaisten suorien investointien maaraksi alueen maihin vuonna 1995 arvioitiin 4 874 miljoonaa dollaria, kun maara oli 2 915 miljoonaa dollaria vuonna 1994 ja 2 034 miljoonaa dollaria vuonna 1993. Luonnonrikkaudet, suhteellisen hyvin kehittynyt infrastruktuuri ja koulutettu tyovoima ovat omiaan edistamaan ulkomaisia investointeja. Mutta jaljella on viela monia ulkomaisia investointeja koskevia seka lainsaadannollisia etta kaytannon ongelmia. Mustanmeren a/ue ja Euroopan unioni 25. Mustanmeren alueella on Kreikan kautta suora yhteys Euroopan unioniin. Lisaksi Euroopan yhteisot ja niiden jasenvaltiot ovat allekirjoittaneet kahdenvalisia sopimuksia muiden Mustanmeren alueen valtioiden kanssa. Bulgarian ja Romanian kanssa on tehty Eurooppa-sopimukset. Venajan, Ukrainan, Moldovan ja kolmen Transkaukasian valtion 8 Teknisut apua WTO:hon liittymistii valmisteltaessa annetaan parhaillaan Venajfille, Ukrainalle, Moldovalle, Georgialle ja Am1enialle. - 7 - • kanssa on allekirjoitettu kumppanuus- ja yhteistyosopimukset. 9 EY:n ja Turkin tulliliitto tuli voimaan 31 paivana joulukuuta 1995 vuoden 1963 assosiaatiosopimuksen perusteella. Komissio on hiljattain esittanyt tiedonannon ·suhteista Turkin kanssa, ja siina tehdaan useita ehdotuksia suhteiden kehittamisesta edelleen tulliliiton perusteella. 10 26. Laajentuminen lisaii Mustanmeren alueen tarkeytta Euroopan unionille. EU:n kannalta on erittain tarkeaii edistaii poliittista vakautta ja taloudellista vaurautta Mustanmeren alueella seka yhteyksien luomista alueen sisalla ja Euroopan unioniin. 2. Mustanmeren alueen yhteistyon edistimisstrategia Ehdotetut paaasialliset tavoitteet 27. Alueella tehtavassa yhteistyossa olisi hyodyllista keskittya: 1. poliittisen vakauden ja vuoropuhelun edistamiseen seka ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion lujittamiseen, 2. kauttakulkuun seka alueen liikenne-, energia- Ja televiestintaverkkojen kehittamiseen mukaan lukien yhteydet eurooppalaisiin verkkoihin, 3. alueelliseen kaupalliseen yhteistyohon seka EU:n ja muille ulkomaisille investoinneille otollisten edellytysten luomiseen myos pienten ja keskisuurten yritysten alalla samalla varmistaen uusien ja nykyisten jarjestelyjen yhteensopivuus, 4. kestavaan kehitykseen, alueen ympariston loukkaamattomuuteen Ja ydinturvallisuuteen, 9 Toisin kuin tulliliitto- ja assosiaatiosopimuksilla ei kumppanuus- ja yhteistyosopimuksilla myonncta kaupallista etuuskohtclua. Venfijfin, Ukrainan ja Moldovan kanssa tehdyissA sopimuksissa kuitcnkin mfifirfitrutn mahdollisuudcsta aloittaa ncuvottelut vapaakauppa-alueesta. 10 Esityksiin kuuluvat erityisesti tulliliiton lujittamincn, teollisen yhteistyon ja investointien edistaminen, ja ihmisoikeuskysymyksissA seka alueellisen osallistuminen yhteist>n ohjelmiin, yhteistyo rajatylittlMin yhteistyon tukeminen -8- 5. huumekaupan, salakuljetuksen ja laittoman maahanmuuton vahentamiseen alueella. 28. Alueellinen yhteistyo ei kuulu ainoastaan kyseisten maiden keskushallinnolle. Olisi hyodyllista, jos yhteistyohon osallistuvien maiden muutkin paatoksentekotasot osallistuisivat siihen. Mustameren alueen yhteistyon edut olisivat vielakin suuremmat, jos alue- ja paikallishallinto osallistuisi tiiviisti yhteistyohon ja jos edistettaisiin raJOJen erottamien yhteisojen valisia tiiviimpia suhteita myos henkilotasolla. 11 Mustanmeren a/ueen yhteistyon tukemisen viilineet 29. Mustanmeren alueen alueellisen yhteistyon tukemiseen ja edistamiseen on kaytettavissa useita poliittisia, kaupallisia ja teknisen avun valineita. Osana alueen maille annettavaa yhteison apua (avun maara 1991-1996 oli 2 589 miljoonaa ecua12) EY jo vaikuttaa merkittavalla tavalla Mustanmeren alueen alueellisen yhteistyon lujittamiseen ja alueen kehittamiseen. Kyseista apua annetaan lahinna. Phare- ja Tacis-ohjelmien valityksella (kansalliset ja monia maita koskevat ohjelmat), ja sita taydennetaan INTERREG-aloitteen ja alakohtaisten yhteison ohjelmien rahoituksella. 30. Vuosina 1991-1996 myonnettiin sellaisiin toimiin, joilla pyritaan erityisesti lujittamaan alueellista kehitysta ja yhteistyota Mustanmeren alueella, noin 490 miljoonan ecun arvosta lainoja, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Yhteison taloudellisesti tukeman kaikki Mustanmeren alueen valtiot Kattavan liikennealan yhteisaloitteen seurauksena Helsingissa jarjestetty yleiseurooppalainen liikennekonferenssi on kannattanut Mustanmeren alueen kehittamista yleiseurooppalaisena liikennealueena, jossa kehitetaan alueellisesti yhdennetty multimodaalikuljetuksia kaytta. va liikennejarjestelma. Tama yhdistaa Mustanmeren lansipuoliset yleiseurooppalaiset liikennekaytavat pohjoispuolisiin 11 Patiosaston XVI tilaamassa parhaillaan tehtiMissA tutkimuksessa Mustanmercn aluccn kchitykscn alueellisesta vaikutuksesta Euroopan unioniin, jonka pitllisi valmistua vuoden 1998 puolivAliin mennessA, on tarkcitii tietoa asiasta. 12 nsta mfifirfisut puuttuu yhtcison apu Kreikalle, joka EU:n jfisenvalt. iona saa apua Euroopan rakcnncrahastoista. Lukuun kuuluu yhteison apu koko Vcnajan fcdcraatiollc. - 9 - kaytaviin seka Tacis-ohjelmasta rahoitettuun Kaukasuksen lapaisevaan TRACECA 13- • kaytavaan. Energia-alalla Mustanmeren valtiot tekevat yhteistyota Phare- ja Tacis ohjelmasta rahoitetuissa aloitteissa, jotka koskevat valtioiden valisten kaasu- ja oljyputkien kunnostusta, nykyaikaistamista ja rationalisointia. Naihin aloitteisiin kuuluvat erityisesti niin sanottu INOGATE-ohjelma14 ja yhteison taloudellisesti tukema Mustanmeren alueellinen energiakeskus. Ekologisesti kestavan kehityksen alalla yhteiso tukee Mustanmeren ymparistoohjelmaa seka Mustanmeren rannikkovaltioiden vuonna 1990 tekeman Mustanmeren ymparistonsuojelua koskevan Bukarestin yleissopimuksen ja BSEC:hen osallistuvien valtioiden vuonna 1996 allekirjoittaman Mustanmeren strategisen toimintaohjelman taytantoonpanoa. Lisaksi yhteiso myontaa apua Mustanmeren valtioiden WTO:hon liittymisprosessissa. Liittyminen on avaintekija alueen kaupallisen yhteistyon lujittamisessa. Rajallista Tacis- ja Phare-apua on toimitettu myos BSEC-toimiin. 15 31. Muissa alueellisissa aloitteissa ja erityisesti Itameren alueella valitun toimintatavan mukaisesti ehdotetaan, eta teknista apua annetaan edelleenkin ainoastaan nykyisia valineita kayttaen (paaasiassa Tacis, Phare, Meda ja tapauksen mukaan Interreg) ja niiden saantojen ja vahvistettujen kaytantojen seka budjettikohtien mukaisesti. Komissio kiinnittaa erityista huomiota yhteison eri valineiden koordinoituun ja keskitettyyn kayttoon Mustanmeren alueella. Mustanmeren a/ueen synergia 32. Mustanmeren alueen synergian kehittamiseksi yhteison nykyisten avustusohjelmien puitteissa komissio on valmis myontamaan rahoitusta Mustanmeren alueeseen liittyviin toimiin Tacis - ja Phare-ohjelman useita maita koskevista ohjelmista seka Tacis- ja Phare ohjelman maakohtaisista ohjelmista ja tapauksen mukaan Interreg-ohjelmasta. 13 Kirjainlyhenne TRACECA tulee englanninkielisisUi sanoista "Transport Corridor Europe Caucasus Central Asia" eli Euroopan. Kaukasian ja Keski-Aasian liikenneldiytlMi. 14 Kirjainlyhenne INOGATE tulee englanninkielisisUl sanoista "Rehabilitation, Modernisation and Rationalisation of Interstate Oil and Gas Pipelines in the NIS", eli uusien ilscntlisten vallioiden vAlisten kaasu- ja 0ljyputkien kunnostus, nykyaikaistamincn ja ralionalisointi. 15 Teknistll apua on annettu Tessalonikissa sijaitsevan Mustanmeren kauppa- ja kchityspankin liiketoimintasuunnitelman kehitUimiseen seka Ateenassa sijaitsevalle Mustanmeren tutkimuksen kansainvfiliselle keskukselle tiettyjen taloudellisten tutkimusten tekoa varten. - 10 - Mustanmeren alueen valtioiden on haettava rahoitusta ja hanke-ehdotukset on esitettava tavanomaista menettelya noudattaen. Hankkeet on arvioitava niiden ansioiden perusteella tavanomaisten saantojen ja menettelyjen mukaisesti. Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmassa seka tapauksen mukaan Interreg-ohjelmassa esitetyt hanke-ehdotukset ja erityisesti ehdotu~set, joissa on mukana useita Mustanmeren valtioita ja jotka liittyvat liikenne-, energia- ja televiestintaverkon, kaupallisen yhteistyon, ekologisesti kestavan kehityksen seka oikeus- ja sisaasioiden kehittamiseen, arvioitaisiin siis myos "Mustameri-kriteerin" perusteella. 3 3. Muita jo saavutettuihin tavoitteisiin perustuvia tai uusia yhteistyomahdollisuuksia avaavia aloitteita on harkittava. Naita ovat TRACECAn yhdistaminen yleiseurooppalaisiin liikennekaytaviin ja Mustanmeren lantisiin satamiin, monimuotoisen ja alueellisesti yhdennetyn liikenneverkon kehittaminen Mustanmeren alueella ja Mustanmeren alueen Keski-Aasiaan ja Eurooppaan yhdistavien energiaverkkojen strategisen kehittamisen varmistaminen. Kaupallisen yhteistyon ja alueelle tehtavien investointien edistaminen seka ymparistoa koskevan Mustanmeren strategisen toimintasuunnitelman ja Mustanmeren suojelua koskevan Bukarestin yleissopimuksen taytantoonpanon varmistaminen pysyvat ensisijaisina tavoitteina. "Euroopan ymparisto" -prosessin odotettu uusiin itsenaisiin valtioihin keskittyminen avaa todennakoisesti uusia ymparistoyhteistyon mahdollisuuksia Mustanmeren alueella. Lisaksi on tarkeaa avustaa huumausaineiden, aseiden ja laittoman maahanmuuton vahentamisessa. Kun arvioidaan EY:n tietyille aloitteille myontaman tuen hyodyllisyytta, tarkea arviointiperuste on kohdemaiden aktiivinen toimintaan osallistuminen rahoitus mukaan lukien. 34. Mustanmeren alueen yhteistyon tukeminen tarjoaa haastavia mahdollisuuksia suuremman synergian kehittamiselle Tacis-, Phare- ja Meda-ohjelman valille, josta se myos suuresti hyotyy. Nama kolme yhteison ohjelmaa tukevat kumppanimaita niiden taloudellisessa muutoksessa ja demokratian lujittamisessa, mutta niiden maantieteellinen kattavuus ja saannot eroavat toisistaan. Tapauksen mukaan toiminta on yhteensovitettava myos Interreg-ohjelmaan. Jotta voidaan enimmaistaa yhteison Mustanmeren alueelle myontaman tuen tehokkuus ja varmistaa kyseisten ohjelmien valttamaton synergia, varmistetaan komission yksikoiden valinen Mustanmeren alueen toimia koskeva tiivis yhteydenpito, jolla luodaan puitteet sellaisten ehdotusten yhteista tarkastelua ja - 11 - • - tarvittaessa yhteista rahoitusta varten, joiden tarkoitus on lujittaa Mustanmeren yhteistyota. Suurempaa yhteensovittamista Ja yhteistoimintaa kansainvalisten rahoituslaitosten kanssa tutkitaan sen ollessa tarkoituksenmukaista. 35. Tahan mennessa Euroopan yhteison paaasialliset kumppanit Mustanmeren alueen aloitteiden kehittamisessa ovat olleet kyseiset Mustanmeren alueen rannikkovaltiot. Komissio ehdottaa, etta tata tyoskentelytapaa jatketaan ohjelmoitaessa yhteison toimia Mustanmeren alueella, kun taas alueen valtioita rohkaistaan kehittamaan yhteisia ohjelmia, joissa on alueellinen ulottuvuus. Komissio ottaisi tyydytyksella vastaan sen lisaarvon, jonka BSEC tarkeimpana Mustanmeren alueen yleisena alueellisena yhteistyoaloitteena tarjoaisi, ja olisi valmis saannollisesti vaihtamaan tietoja BSCE:ssa hyvaksyttyihin tavoitteisiin liittyvien yhteison toimien merkityksesta. Myos muiden lisaarvoa tarjoavien Mustanmeren alueen yhteistyoaloitteiden panos olisi tervetullut. 36. Euroopan yhteisolla ja BSEC:lla ei ole virallista institutionaalista suhdetta. Jonkinlainen suhde BSEC:hen voisi olla hyodyllinen, kun asiaa tarkastellaan Euroopan unionin alueellisen yhteistyon aloitteiden tukemisen kannalta. BSEC:n jasenvaltioiden valtion- tai hallitusten paamiehet totesivat haluavansa kehittaa yhteisen ohjelman tiiviimpien yhteyksien ja yhteistyon luomiseksi. Komission rooli teknisen avun taytantoonpanossa huomioon ottaen komissio katsoo, etta sen kutsuminen osallistumaan seuraamaan BSCE:n kokouksia olisi tarkoituksenmukaista. Suhteiden kehittaminen BSCE:hen taydentaa kahdenvalisten suhteiden lujittamista alueen taysivaltaisten valtioiden kanssa. Tiivistelma ja paatelmat 3 7. Komissio kannattaa Ja tukee Mustanmeren valtioiden alueellisen yhteistyon lisaamista. Se ehdottaa Mustanmeren valtioiden ja EU:n edut huomioon ottaen, etta kehitetaan uus1 lahestymistapa Mustanmeren alueelliseen yhteistyohon osana aluetta koskevaa EU:n laajempaa strategiaa. Komission mielesta taman lahestymistavan olisi perustuttava nykyisiin poliittisiin, kaupallisiin ja teknisen avun valineisiin. Euroopan yhteison olisi oltava valmis tukemaan toimia, joilla kannustetaan alueelliseen yhteistyohon koko Mustanmeren alueella ja osa-alueilla erityisesti liikenne-, energia- ja - 12 - televiestintaverkkojen, kaupallisen yhteistyon, ekologisesti kestavan kehityksen seka - oikeus- ja sisaasioiden alalla. 38. Kun arvioidaan EY:n tietyille aloitteille myontaman tuen hyodyllisyytta, tarkea arviointiperuste on kohdemaiden aktiivinen toimintaan ja rahoitukseen osallistuminen. Teknista apua annetaan nykyisia valineita kayttaen (paaasiassa Tacis, Phare, Meda ja tapauksen mukaan Interreg) ja niiden saantojen ja vahvistettujen kaytantojen seka budjettikohtien mukaisesti, ja samalla kehitetaan mahdollisimman suuressa maarin "Mustanmeren synergiaa" naiden ohjelmien valilla. Tallaisen yhteistyon kehittaminen tarjoaa kaikkien jasenvaltioiden taloudellisille toimijoille mahdollisuuden osallistua taysimaaraisesti sovittuihin yhteistyohankkeisiin. 39. Kyseiset Mustanmeren valtiot ovat komission paaasialliset kumppanit Mustanmeren alueen toimien ohjelmoinnissa seka kahdenvalisesti etta monia maita koskevissa neuvotteluissa. Samanaikaisesti BSCE Mustanmeren alueen tarkeimpana yleisluontoisena alueellisen yhteistyon aloitteena voi tukea toimintaa merkittavalla tavalla. Komission rooli teknisen avun taytantoonpanossa huomioon ottaen komissio katsoo, etta sen kutsuminen osallistumaan seuraamaan BSCE:n kokouksia olisi tarkoituksenmukaista. Kannustamalla alueellisen yhteistyon tekemista Mustallamerella Euroopan unioni vaikuttaa osaltaan turvallisuuden, vakauden ja vaurauden lisaamiseen alueella, joka on strategisesti yha tarkeampi Euroopan unionille. - 13 - Alueellinen yhteistyo Mustanmeren alueella , 1 I I I I I I l±GiilllllHT ; I I I I I I I I I I I I I I -t j I I I I I I ' ' Black Sea ~--v-l LU1J1l1JJLI 11 J l L'. '. [ L_ ,, '--+--l. J_. ~. ~ ,'\. , i. , 8' ; 0 > z () UJ ~ -. ;' I:! ~ ~. , 2. , ! 0 3 __;. _ I:! ~ ~ 0 () 0 Ionian Sea Va"-tta "'• Malta Mediterrq,. , I 1ec11') ~ Sea ~ Cypr~s •-Hico. la. ~-_). Latakta TaMz • Iran • Iraq Kirlluk • CJ Mustanmeren taloudellisen yhteistyOn (BSEC) jasen 1/)'}½J Euroopan unionin (EU)jasen CJ Muutmaat F'. ·>;-1 EU:njasenvaltio -BSEC:njasen Sopimussuhteet Euroopan unionin kanssa ~ Eurooppa-sopimus ~ Tulliliitto CJ Assosiaatiosopimus IElddl Kumppanuus- ja yhteistyOsopimus [II] YhteistyOsopimus Tirkeimpien kaupunkien vikiluku e O • > 5 milj. asukasta 1-5 milj. asukasta muu Ulrkel kaupunki Athens pMkaupunki BSEC:n jisenvaltioiden viklluku • (ympyrln koko riippuu vlkiluwsta (miljoonaa asukasta) wonna 1992) 149 59 23 10 4 --. _\ _f'' \. ___ _,. , Vieston muutokset (wosittainen vaihtelu, ennuste wosille 1992-2000)• - Kasvu>1% [Ill Kasvu 0,2 % - LJ Vakaa(-0,2%-+o,2%) l:nr:rl Lasku > -0,2 % 1 % • !Ahde: Maailmanpankki ISSN 1024-4492 KOM(97) 597 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 13 02 Luettelonumero CB-C0-97-612-FI-C ISBN 92-78-27533-6 Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet - Regionalt samarbejde i Sortehavsområdet: status over forholdene - EU-foranstaltninger til fremme af udviklingen


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2274/97 DE LA COMMISSION du 14 novembre 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains moyens et longs A dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2096/97