title: Meddelande från kommissionen -En europeisk politik i sysselsättningens tjänst

eurovoc_concepts:
EU policy
employment policy
job creation
labour market
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 11. 1997 KÖM(97) 611 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EN EUROPEISK POLITIK I SYSSELSÄTTNINGENS TJÄNST EN EUROPEISK POLITIK I SYSSELSÄTTNINGENS TJÄNST BEHOVET AV EN SAMLAD STRATEGI Arbetslösheten är sedan många år en av de främsta källorna till oro i Europa. Detta gäller såväl på europeisk nivå söm i de olika medlemsstaterna och för de enskilda medborgarna. Enligt kommissionens senaste skulle uppskattningar inom EU med en arbetslösheten oförändrad politik uppgå till ca 9,7 % år 1999, trots att man förutspår en betydande uppgång i ekonomin under perioden fram till dess. finns knappast Det någon patentlösning på detta problem. För att åstadkomma den dynamik som krävs nya att arbetstillfällen krävs en samlad, övergripande strategi. skapa för konkurrenskraft Några viktiga milstolpar på vägen mot denna europeiska strategi för sysselsättning är Vitboken om och tillväxt, sysselsättning, samordningsstrategin som utformades under Europeiska rådets möte i Essen och infogandet av denna strategi i förtroendepakten för sysselsättningen, som antogs i Florens. Det faktum att den samlade strategin även gavs en plats i det nya en konsolidering. Europeiska unionen har på så sätt byggt upp en gemensam ram, där följande tre faktorer är centrala: fördraget innebar 1. Integration med övriga politikomràden Sysselsättningen kan inte behandlas som en isolerad fråga. För att nå arbeta framgång måste man tre parallellt med alla de grundförutsättningarna för en effektiv sysselsättningspolitik, nämligen ett sunt makroekonomiskt klimat, ett framgångsrikt utnyttjande av den inre marknadens samt reformer på arbetsmarknanden. fördelar de det gäller reformer handlingsplaner När på arbetsmarknaden har Europa gjort de minsta framstegen, överens kommelsen kring kommissionens förslag till riktlinjer kan tillsammans med som genomförs i medlemsstaterna ge ny kraft åt arbetet på detta område. Syftet med det här dokumentet är att utreda vad som kan och bör göras på gemenskapsnivå för att bidra till denna samlade strategi. Dokumentet utgör således ett svar på Europeiska rådets begäran om rapport över gemenskapens åtgärder, i det att de initiativen befintliga viktigaste redovisas. manar kommissionen initiativ på några områden. Dessutom till nya 2. Effektivitet på såväl kort som medellång och lång sikt att viktigt En strategisk ansats bygger på att vars och ens insatser ses även i ett längre perspektiv. Den allt snabbare utveckling som vi alla erfar gör det samordna extra problemlösning på kort sikt med behovet av att planera på medellång i synnerhet de sikt. Detta gäller förändringarna: en demografiska ökad yrkesverksamhet idag tjänar som en förberedelse för en framtid med en åldrande befolkning och för den genomgripande anpassning av systemet för social trygghet som kommer att krävas. 1&3S&; SM - Arbetslösheten ligger kvw på en oroande n*vå, I mitten av 19&7 uppskakades den ti 10,8 %, och under 1996 var mer ån 5 % av EU» aktiva befolkning av. i långtidsarbetslöshet {ett åreJler längre), drabbad under - Omkring 6ÖÖ 000 nya aibetert skapades 1996. har, med tjänstesektorn undantag för år 1$93, skapat mellan 1 och 1,5 miljon nya arbeten per år, medan de traditionetia sektorerna (jordbruk och industri) fortsatt sin tillbakagång. - Under de senaste tio åren har de arbetstillfällen som gått förlorade vant koncentrerade tili sektorer som endast sysselsätter en fjärdedel av den aktiva befolkningen i unionen, främst » Sedan har 1P93 sic. mikroföretag, dvs. företag som sysselsätter tio personer, nyanställt i dubbelt så hög takt som de stora företagen. färre än - Mastan hela nettoökningen av sysselsättningen $eå$t\ 1990 beror på okat deltidsarbete- * Ungdomsarbetslösheten inom unionen överstiger fortfarande 20 %. Siffrorna har dock sjunkit något på sistone eftersom befolkningens sammansättning förändrats och eftersom $ar väljer att utbilda sig. - Arbetslösheten bland kvinnor är fortfarande ca 3 procentenheter högre än bland män (12;7 % jämfört med 9,4%), källa jämnt inte alltid Samtidigt påskyndas den tekniska utvecklingen ekonomins genom internationalisering. Detta är givetvis en till nya ekonomiska framgångar, men dessa framgångar fördelade. är Utveckligen ställer samtidigt krav på nya omstruktureringar, och det uppstår sociala kostnader som bara kan hanteras genom en framsynt sysselsättningspolitik som är inriktad på större rörlighet geografiskt och I mångas ögon mellan sektorer. framstår också den förestående utvidgningen av unionen som ett hinder, även om den redan nu, och än mer på medellång sikt, förbättrar chanserna för en ökad tillväxt. för förbereda sig I kampen mot arbetslösheten väger handling tyngre än ord, och det gäller också att handla snabbt. Samtidigt är det viktigt att förutse framtida och riskerar Annars utmaningar. sysselsättningspolitiken att reduceras till ständiga anpassningar efter den rådande situationen, på bekostnad av en mera långsiktig känner av de planering. Alla förändringar som sker idag, men lösningarna står ofta att finna i ett längre perspektiv. På europeisk nivå arbetar man för att stärka den till att nya leder dynamik som arbeten skapas, men också för att hjälpa var och en att skaffa sig nödvändiga fakta för att så väl som möjligt förbereda sig för framtiden. 3. En framgångsrik strategi kräver att alla aktörer deltar Eftersom staregin är avsedd att integrera relevanta alla politikomràden är det också viktigt att aktörer på alla dessa områden engageras. Idag kommer initiativen till modernisering från många olika håll. Det är därför viktigt att motverka alltför strikta gränser mellan olika sektorer, så att initiativen kan verka håll: inom en gemensam ram. Arbetet för att stärka sysselsättningen bedrivs inom olika på många institutioner och myndigheter på europeisk, nationell och lokal nivå, hos arbetsmarknadens parter, som givetvis går i första ledet för att bibehålla och skapa arbetstillfällen, liksom intresseorganisationer inom och bland enskilda. I denna gemensamma mobilisering för sysselsättningen utgör också gemenskapspolitiken en del. Syftet med detta dokument är således att klargöra sätt gemenskapens politik kan verka till inom förmån för sysselsättningen ramen för den samlade strategin. vilket på politik Unionens och medlemsstaternas bör snarare ses som två beståndsdelar i samma enhet än som parallella och från varandra isolerade: - Unionens åtgärder bildar en referensram som syftar till bästa möjliga effektivitet och samverkan mellan medlemsstaternas insatser. Detta gäller bland annat arbetet för att skapa ett sunt. klimat, makroekonomiskt fullbordandet inre av marknaden, undersökningen av skattebestämmelser, olika restriktionerna för statligt stöd, de för förenklade företagande, på samt arbetsmarknaderna planeringen hållbar för utveckling. villkoren reformerna den en - Unionens politik i skall också utgöra ett komplement och stöd för medlemsstaternas insatser. De kampen mot redskap arbetslösheten som utvecklats av EU samverkar nu med åtgärder som på inletts redan tjänar medlemsstatsnivå, vilket som exempel på det mervärde gäller som gemenskapen tillför på området. Detta inom forskning och områden som innovation, utbildning, finansiering till små och medelstora företag, och informationssamhället transeuropeiska nät. Unionens insatser kan också bidra genom att helt enkelt vidtas som en fortsättning på och komplement till åtgärder, medlemsstaternas såsom med strukturfonderna. fallet är Europa som en ekonomisk enhet för tillväxt Europas ekonomier har blivit alit mer integrerade, Allt eftersom den inre marknaden fullbordas blandas de ekonomiska flöden som sker över nationsgränserna med dem inom varje medlemsstat Företagens investeringar, och därmed också politiken och sysselsättning, bör därför ses med hela gemenskapens territorium som utgångspunkt Värdet av unionens handel med ligger tredje visserligen stabilt på ca 8 % av dess BNI, men denna hmåel sker i hög grad inom sektorer med kraftigt tilltagande konkurrens. Dynamiken i den europeiska ekonomin är därmed beroende av dess förmåga att utveckla konkurrensfördelar för att hä\iå^ sig på världsmarknaden. land En varaktig iiväxt i den europeiska ekonomin kräver en kraftig ökning av (investeringskvoten Investeringarna ligger idag på 19 % jämfört med 24 % i början av 70-talet. På lång sikt bedöms immateriella investeringar, infrastruktur» tekniska innovationer och innovationer inom finanssektorn investering i mänskliga resurser i samverkan mellan mikro- och makroekonomi vara de viktigaste faktorerna europeiska ^n framtidsstategin. i EUROPEISK I EN TJÄNST: ATT SYSSELSÄTTNINGENS BILDA RAfi/i, KOMPLETTERA OCH STÖDJA POLITIK I. Europeiska unionen som ram för åtgärderna DEN MAKROEKONOMISK RAMEN för Den europeiska ekonomin utgör den makroekonomiska ram som ligger till grund samordnad en sund sysselsättningsstrategi. En ekonomi som är inriktad på stabilitet är en nödvändig men inte tillräcklig tillväxt och för god förutsättning sysselsättning. En väl fungerande EMU kommer att ställa ännu högre samverkan mellan krav och stabilitet makroekonomisk strukturella Samtidigt reformer. bidrar emellertid EMU i sig själv till den dynamik som leder till tillväxt och sysselsättning. på har Konvergensstrategin i kombination med åtgärder inom det strukturella området redan visat tydliga resultat. Kommissionens makroekonomiska prognoser har kunnat justeras i positiv riktning, och enligt de senast beräkningarna torde sysselsättningen åter öka med 1 % per år de närmaste två åren. till sikt risken förfång På medellång förväntas bestämmelserna för övergången till den gemensamma valutan minska de makroekonomiska hinder som ofta varit för den europeiska ekonomin. Bland annat för elimineras växelkursstörningar de valutor som ingår. Samtidigt minskar mellan motsättningarna penningpolitiken och medlemsstaternas finanspolitik genom den disciplin som föreskrivs i fördraget, samt genom stabilitets- och tillväxtpakten. Denna grund för ekonomisk stabilitet kommer också mellan underlätta att löneförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter, och möjligheten att skapa en ekonomisk jämvikt som gynnar tillväxt och sysselsättning kommer att öka. Att omsätta den ekonomiska återhämtning som nu inletts i en stabil tillväxt på medellång sikt är den centrala utmaningen för den makroekonomiska politiken, som kommer ytterligare stärkas att genom EMU och euron. rådet + Mot bakgrund av införandet av euron den 1 januari 1999 och de goda som tillväxtprognoser konsoliderats ytterligare har genom konvergenssträvandena, har Europeiska all anledning att understryka vikten av ekonomisk samordning och gemensamma av den förklaringen från arbetsmarknadens parter om för stöd makroekonomisk konvergens och tillväxt på medellång sikt. politiken till DEN INRE MARKNADEN och inverkan Av kommissionens första samlade utvärdering av den inre marknadens effektivitet på ekonomin framgick att integrationen av marknaden lett till en ökning av tillväxten på ca 1-1,5 % under perioden 1987-1993, samt till att många arbetstillfällen skapades jämfört med om den inre marknaden inte hade varit i funktion under perioden. Av utvärderingen framgick emellertid också att en rad inre hinder återstår marknaden marknaden skall fungera fullt ut. för att den ytterligare Kommissionen har därför lagt fram en handlingsplan, där det på ett tydligt sätt redovisas vilka insatser som krävs för att förbättra den inre marknadens år. funktion systematiskt kommande under och plan sitt möte Europeiska rådet ställde sig bakom denna i vid Amsterdam. Det kommer nu an på alla berörda aktörer att visa den politiska vilja som krävs för att genomföra de prioritade åtgärderna i handlingsplanen. Kommissionen kommer noggrant att följa upp att dessa åtgärder genomförs, bland annat genom att s. k. regelbundet publicera den "resultattavlan inre Market marknaden" Scoreboard"). för ("Single prioriterade den + Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen bör kunna fungera som en impuls till striktare effektivare och tillämpning av de regler som styr inre marknaden. Bland den annat bör avregleringen av telekommunikationsmarknaden genomföras inom utsatt tid. Ett skattesystem som är mer gynnsamt för sysselsättningen på riktlinjerna Beskattningsområdet är ett av de områden strukturella där förändringar har störst potentiell sysselsättningen. inverkan Europeiska rådet i Amsterdam och de senaste för den ekonomiska politiken i Europa har manat till ett minskat skattetryck takt med den generellt sett. I ekonomiska integrationen har det emellertid blivit allt svårare att genomföra genomgripande reformer av skattesystemen på nationell nivå för att gynna sysselsättningen. Enligt kommissonens bedömning bör man därför på europeisk nivå enas för hur om allmänna olika skattepolitiken medlemsstaterna bli mer samstämmig. Detta gäller följande tre områden: riktlinjer kan de i • Genomförande av ett sådant balanserat skattepaket som innefatta royalties mellan föreslagits av kommissionen som en uppföljning av Skattepolitiska gruppens arbete. Detta paket skulle en uppförandekodex inom området företagsbeskattning, för gemensamma för principer beskattning av sparande och avskaffande av källskatt på räntor företag. och Ekofin-rådet kommer inom kort att uppmanas att yttra sig över detta paket. Målet är att förhindra skattekonkurrens och skadlig aktuella motverka tendenserna stigande obligatoriska avgifter på arbete, i synnerhet vad gäller okvalificerad arbetskraft, som i regel är minst rörlig. de till • En utvidgning för gemenskapsram beskattning av energiprodukter av (punktskatter, beskattningsunderlaget till att omfatta alla energiprodukter) skall ge utrymme för att minska för indirekta kostnaderna de arbete. • Sänkt mervärdesskatt att har detta inom arbetsintensiva tjänstesektorer, i syfte att öka efterfrågan på dessa tjänster och motverka att arbete utförs inom den svarta sektorn. nyligen Kommissionen antagit ett meddelande där det tidsbegränsade föreslås slag av experiment genomförs i tjänstesektorer som inte av berörs gränsöverskridande konkurrens. De medlemsstater som så önskar skulle alltså tillstånd att få tillämpa en reducerad skattesats istället för standardsatsen. Detta skulle tjäna som ett komplement till de två viktigaste åtgärderna indirekta för att sänka de (se de arbetskraftskostnaderna två föregående punkterna). + Europeiska rådets insats skulle här kunna bestå i att mana till beslut om ministerrådet till ett kommissionens förslag övergripande skattepaket före 1997 års utgång. Detta skulle underlätta kampen mot skadlig skattekonkurrens och dessutom ge positiva riktlinjer på området samt energibeskattning, för öppna möjligheten att sänka mervärdesskatten inom vissa sektorer. Omorientering och begränsning av offentliga stöd Endast genom att noggrant övervaka att statliga stöd inte ges i strid med gemenskapsrätten man säkerställa en lojal konkurrens och undvika att sysselsättning som skapas på ett ställe i gemenskapen leder till arbetslöshet på ett annat. kan av den intresse och minska Medlemsstaterna har därför ett gemensamt att samordna sina system för statligt totala stöd omfattningen av dessa stöd, som idag motsvarar ca 100 miljarder ecu per år. Många av de stöd som idag betalas ut på nationell nivå leder överbud mellan antingen medlemsstaterna en snedvridning av konkurrensen som särskilt påverkar sammanhållningsländerna. Kommissionen kommer därför att ta med initiativ medlemsstaterna i frågan om statliga stöd. samråd eller till till till # På sikt planerar kommissionen också att se över villkoren för godkännande av statliga stöd, för att skapa ett system som båttre ekonomisk effektivitet och sysselsättning, bland annat rrmd avseende på vidareutbUdning, skapande av varaktiga arbeten och en väl gynnar arbetsmarknad. fungerande Bland kommer annat kommissionen i samarbete med medlemsstaterna att skapa ett system utvärdering (benchmarking) av effektiviteten nationella olika inom systemen om / sysselsättningen. fråga för de Förenklade villkor för företag, särskilt små och medelstora företag företag En särsikd arbetsgrupp för små och medelstora (BEST) inrättades efter Europeiska rådets möte i Amsterdam. Gruppen består av omkring femton personer med särskild erfarenhet av de problem som möter små och medelstora företag, och kommer att lägga fram ett oberoende yttrande med förslag till lämpliga åtgärder för att förenkla juridiska de administrativa och villkoren för dessa företag. kommer gruppen Förutom frågor om lagstiftning i strikt att mening undersöka andra områden där insatser kan göras för att främja företagarandan. Detta kan bland annat gälla följande områden: till - Tillgången sådana administrativa tjänster som är för företagen, grundläggande bland ekonomisk annat förvaltning, redovisning och personaladministration. - Förenklad tillgång till tjänster inom offentlig förvaltning. Det är ofta alltför komplicerat att hitta t. ex. för regler rätt bland utbildning, arbetsförmedling, tillämpning av systemen för social trygghet och lokala och nationella och miljöbestämmelser. kvalitets- - Utbildningsmöjligheter för företagsledare, deras makar och medarbetare, bland annat praktiken med hänsyn till särdragen hos respektive arbetsmarknaderna. de En social dialog farbet&rnarknadsdialog) på europeisk nivå gäller Vad yrkesövergipande initiativ har UNICE, CEEP och EFS sedan 1985 bedrivit social dialog på oberoende och frivillig basis (Val Duchesse), Arbetet har mynnat ut i 21 gemensamma yttranden och tre avtal. Två avtal har förhandlats fram inom ramen för genomförandet av artikel 3 och 4 i det sociala protokollet. Det ena rör föräldraledighet och det andra deltidsarbete. Avtalen har framlagts till rådet för att genomföras i form av direktiv. än fler antagit Vad gitter de olika sektorerna kan konstateras att ett tjugotal sektorer bedriver social dialog på europeisk nivå. Arbetsmarknadens parter har 140 därvid gemensamma förklaringar. Bland de viktigare tid märks bland annat « ett ramavtal inom jordbruket som syftar jämka samman arbetstidsförkortning med större flexibilitet i arbetstiden, stadgar initiativen på senare och uppförandekodexart bland annat inom handel, om barnarbete textil- och skotillverkning och beklädnadssektorn> och • diverse till att * promemorior om nya källor till inom städsektorn sysselsättning och inom handeln. inom traditionella sektorer med god sysselsättningspotential, till exempel hantverk, turism och handel. Dessa rekommendationer riktar sig i lagstiftare på till lika hög grad europeisk nivå som på nationell nivå. kommer + Den särskilda arbetsgruppen att (BEST) rapport på sammanställa en inför Europeiska interimsbasis om möte rådets sysselsättningen, och färdigställa rapporten före Europeiska rådets möte i Cardiff. + Under perioden fram till rådets möte Europeiska i december 1997 Luxemburg att kommissionen kommer rapport om alla de avlägga förenkla för att för åtgärder företagen inletts eller som planeras ("Bättre lagstiftning"). STRUKTURREFORMER ARBETSMARKNADEN PÅ av kommissionen Frågan om reformer på medellång och lång sikt utgör kärnan både i utkastet till gemensam rapport och i de riktlinjer för sysselsättningen som antogs den 1 oktober. Särskild prioritet läggs vid företagarandan och främjande av förbättring av de arbetssökandes anställningsbarhet, samt vid ökad och anpassningsförmåga jämställdhet. Genom dessa insatser förväntas denna hittills eftersatta aspekt på sysselsättningspolitiken kunna stärkas. Denna typ av åtgärder måste naturligtvis i första hand vidtas på nationell nivå. Gemenskapen utgör dock ett viktigt ramverk för att utbyta erfarenheter utforma gemensamma mål utifrån riktlinjerna. Det blir sedan medlemsstaternas uppgift att omsätta dessa riktlinjer i och en och Arbetsmarknadens parter spelar här en utomordentligt viktig roll. Att genom förhandlingar och avtal finna en god balans mellan en flexibel arbetsmarknad god anställningstrygghet är av central vikt i den europeiska modellen. Det avtal om deltidsarbete som slutits utgör ett viktigt steg på vägen. sociala Toppmötet dilaogen den 13 november bör kunna leda till ytterligare framsteg från och ett som arbetsmarknadens därigenom fullt ut kan ta vara på sin potential och axla sitt ansvar i denna process. förstärkt deltagande parter, inom den därigenom Med tanke på bland annat exemplet från jordbrukssektorn borde den sociala dialogen kunna utvecklas ytterligare även inom andra sektorer, och som fungera komplement till det arbete som bedrivits på yrkesövergripande nivå. form av Detta kan t. ex. ske sektorsanpassade och kompletterande avtal. i vid + Såsom en förhandstillämpning av Amsterdamfördraget kommer Europeiska sitt rådet toppmöte om sysselsättningen att uppmana ministerrådet att utarbeta för medlemsstaterna, som därefter skall ansvara för att genomföra dessa genom riktlinjer handlingsplaner på nationell nivå. riktlinjer nivå s&De parter som förhandlar på yrkesövergripande bör också kunna bidra med en europeisk till problemlösningen genom att lägga grunden till ett ramavtal för informations- och konsulttjänster och atypiska arbeten. dimension SYSSELSÄTTNING UTVECKLING OCH HÅLLBÄR inlett Medlemsstaterna har redan åtgärder för att främja verksamhet inom miljöområdet som har en positiv inverkan på sysselsättningen, bland annat naturskydd, insamling och bearbetning av avfall och renovering av stadsmiljöer. Mera långtgående åtgärder måste riktas in på att göra själva produktionen och konsumtionen miljömässigt hållbara. ftwWH ff i" jpf iw i m" n i iff mTi ifWif mTiwi"Tn BTifn i imfl nwfl i skapa arbgt$tillf9lfgn i) att 1,5 och ecu, teknik dessa genom I inte År 1994 kunde mervärdet från sektorn för miljöteknik och tjänster inom miljöområdet beräknas tiil 90 sektorn miljarder miljoner sysselsatte siffor människor. inräknades för och energibesparing förnyelsebara energikällor. I kungariket Förenade genomfördes en studie av 11 företag inom olika sektorer söm alla strävade efter atî mînimera avfall ^månd^ "rrijövänlig teknologi". Vinsten i dessa företag öksde med 4 miljoner pund på 4 år, och vad gäller 70 % av besparings- investeringarna åtgärderna gav positiv utdelning Inom mindre än ett år. Ledningen för ett garveriföretag \ Nederländerna tog initiativ till ett investeringsprogram på frivillig basis med syftet att införa ren teknik, Resultatet blev förbättrad lönsamhet till följd av minskade miljökostnader (motsvarande 2 % 8v omsättningen) samt försäljning av produkter som uppstod ur de nya metoderna, 3) Dessa mera långsiktiga mål kommer också med tiden att ge upphov till nya arbetstillfällen. Frågan om huruvida vissa av de arbeten som utövas idag kommer att vara aktuella även i framtiden är å andra sidan också avhängig denna process. Det kommer således att krävas en långsiktig, sammanhållen strategi på EU-nivå om de tre målen tillväxt, hållbar utveckling och sysselsättning skall kunna uppnås. En sådan strategi gör det också möjligt att bemästra de övergångsproblem som kan drabba företagen (särskilt små och medelstora företag) och vissa regioner. + Kommissionen kommer I inför Europeiska rådets möte om sysselsättningen att anta ett meddelande om miljö och sysselsättning. detta meddelande presenteras såväl en övergripande strategi som förslag till inledande åtgärder, bland annat identifiering av sektorer som är särskilt lämpliga för att investera i miljömässigt hållbar teknologi. Vidare föreslås en samordnad och konsekvent användning av de redskap som för att öka står till buds medvetenheten dessa om frågor, samt incitament i form av lagstiftning och beskattning. Sammanlagt fem huvudåtgärder. föreslås II. Unionens komplettera medlemsstaternas. insatser och skall stödja FORSKNING OCH INNOVATION För närvarande ägnar unionen en betydligt mindre andel av sin forskning bruttonationalprodukt åt och innovation än USA och Japan, tjänster. för och det går dessutom ofta långsamt omsätta att forskningsresultaten i nya produkter och Ytterligare ansträngningar måste till. De bör omfatta dels forskningens inriktning, fram de särskilt mänskliga dels spridningen av innovationer genom nätverk mellan företag och mellan regioner. lyfta resurserna, för att eller i programmet Dessa frågor ligger till grund för riktlinjerna i gemenskapens femte ramprogram för forskning. De sex övergripande tematiska har riktlinjerna utformats utifrån ett tvärvetenskapligt perspektiv där unionens insatser grundläggande inriktas på däribland prioriteringar, sysselsättningen. De redovisas också i planen om innovation som lades fram i november 1996. nio första nätverk + Det nya ramprogrammet torde komma att antas i februari 1998. De enskilda programmen skall sommaren före godkännas 1998. Under 1998 kommer också ett för utbildningscentra för innovation att inrättas liksom nätverk för utbildningsresurser (grundade på tankegångar Ciampigruppens rapport). Detta sker förenkla syfte att tekniköverföringen till små och medelstora företag. / fram förslag + Till följd av det mandat som gavs vid Europeiska rådets möte i Amsterdam har kommissionen lagt till ett användning av avkastningen (i storleksordningen 40 miljoner ecu per år) från EKSG:s tillgångar från och med år 2002 till finansiering av forskning inom kol- och stålindustrin. ÖKADE EKQN0IWSKR_BESUR§ER FÖR har råd antagit de EIB:s övergripande riktlinjerna inom det särskilda handlingsprogram som utformades i Amsterdam till stöd för sysselsättningspolitiken. ESB. s verksamhet har börjat utsträckas till områdena hälsa, stadsmiljö och miljöskydd, och ett stort antal projekt har redan lagts fram för bankens råd för godkännande. I fråga om de transeuropeiska näten undersöker banken möjligheterna att bevilja lån med mycket lång varaktighet liksom att höja finansieringstaket till 75 % av projektkostnaderna. Slutligen föreslår banken att upp till en miljard ecu till skall för de små och stödinstrument medelstora företagen, särskilt när det gäller teknisk innovation. användas uppmuntras De små och medelstora företagens skapande av varaktiga arbetstillfällen kan av också Europaparlamentets budgetinitiativ där ett anslag på upp till 450 miljoner ecu planeras för innovation. sysselsättning slags Härigenom tilläggsmekanismer inrättas för de olika utvecklingsfaserna för de små och medelstora företagen, från det att de inleder sin verksamhet tills de är färdigutvecklade: för åtgärder och skulle tre - En kontakttjänst för tillgång till riskkapital under vissa perioder den som förstärkning gemenskapsfacilitet teknik finansieras av EIB och som Europeiska förvaltas investeringsfonden. till för av - Ett gemenskapsinstrument till samriskföretag stöd European Ventures) för (Joint - En särskild garantimekanism Europeiska inom investeringsfonden för de små och medelstora företagen i syfte att öka riskkapaciteten hos de finansinstitut som finansierar de små och medelstora företagen. • 5500 noterade bolag, varav 1341 i och små för avdelningen medelstora företag. * En större transaktionsvolym än den vid New York*bör$en. « Ett börsvärde inom NASDAO som överstiger Frankrikes BNI (1,8 biljoner dollar), • NASDAQ gav ursprungligen upphov till 16 % av alla nya arbetstillfällen i USA mellan 1990 000 och arbetstillfällen), Cirka 10 miljoner arbetstillfällen uppskattas vara kopplade till de företag som är noterade i NASDAO. 1994 (500 L Inrättandet av en specialiserad kapitalmarknad på europeisk nivå före år 2000 är en prioritet för kommissionen. Erfarenheterna från USA visar att en sådan marknad, kompletterad med en rad privata instrument, medför en mångfald positiva följder för utvecklingen av små och medelstora företag med inom tillväxtpotential, särskilt hög Två högteknologiska sektorer. i initiativ av den arten startades Europa 1996: EASDAQ och Euro- och NM. specialiserade på och Europanivå förstärker försöken på nationell nivå genom att skapa en kritisk massa. Marknaden kommer att fungera med hjälp av ett elektroniskt nätverk mellan nationella börsmarknaderna, vilket medför att bolagsområdet på lagstiftningen på tillnärmas måste kompletterar integrerade marknaden Den de 10 inrättas gemenskapsnivå (bokföring, europeisk bolagsstadga) och att en för kompetensreserv handledning och stöd till nya företag. + Ett viktigt inslag vid Europeiska sysselsättningsmöte rådets kommer att bli starten av EIB:s särskilda handlingsprogram och överenskommelsen de kompletterade instrument som skall av finansieras gemenskapsbudgeten. om ATT FRÄMJA KUNSKAPSSAMHÄLLET till att inom Industrier och tjänster inom sektorn för kommunikationsteknik befinner sig i stark tillväxt (ungefär 10 % per år). Möjligheterna för Europa är av två slag: dels att på bästa sätt öka tekniken utnyttja konkurrenskraften alla sektorer, dels att konsolidera det europeiska utbudet inom de delar av marknaden som hör samman med till exempel informationssamhället, Internet. Genom utnyttja att dynamiken i efterfrågan och förutse behoven hos användarna i unionen och kan unionen befästa både förtroendet för sina tillverkare och deras konkurrenskraft. internationellt Den elektroniska handeln är en sektor där efterfrågan är stor och varierad och där unionen har goda möjligheter att hävda sitt kunnande. Den europeiska dimensionen är ofta relevant för det innovativa arbetet för former av handel mellan nya företagen och mellan köpare och säljare. gemenskapsinitiativ inleddes i april 1997 för att stimulera den elektroniska handeln. Det kompletterades i oktober 1997 med ett i syfte att utveckla kryptering och digitala signaturer, vilka är nyckelförutsättningar för att den elektroniska handeln skall kunna utvecklas. initiativ Ett för faktor verksamhet Utvidgningen av de öppna näten är en ny tillväxt och innovation för alla de företag och enskilda som deltar i genomförandet. Även här skapas en betydande och för potential sysselsättning som dessa tjänster och programvaror medför, och som kan motsvara nya behov tack vare och informations- kommunikationteknik. Därför är det av avgörande betydelse att tjänster inom infrastruktur och telekommunikationssektorn libéraliseras på den inre marknaden. Internets betydelse för sysselsättningen întemet-utveckiingen kommer sannolikt att få viktiga följder för sysselsättningen. Vid en uppskattning som gjordes redan 1996 angavs att Internet direkt eller indirekt legat till grund för en miljon arbetstillfällen i våriden. I början av 1997 internet ungefär 70 miljoner hade användare runt om i världen, och siffran förväntas uppgå till 200 miîjoner år 2000, Tjänsterna som står tilj buds utvecklas Antalet webbplatser har ökat från 200 år 1992 till nuvarande 250 000 kommersiella webbplatser, Den elektroniska handeln förväntas ge upphov till i storleksordningen 200 miljarder år 2000. För att möjligheterna med Internet skall kunna utnyttjas fullt ut, måste vissa hinder för företagsstart och -utveckling avskaffas. intäkter tiden: hela i Utvecklingen av efterfrågan hör nära samman med vilken mån allmänheten kan använda sig av ny line-teknik. multimedia- och on Utöver olika insatser för att sprida kännedom frågorna, spelar i utbildningen en avgörande roll. + Före utgången av 1998 kommer kommissionen att rapportera om tillämpningsvillkoren och om resultaten i fråga om elektronisk handel, utvecklingen av öppna ii och användningen av inom nät multimediaverktyg pedagogik och utbildning. PARTNERSKAP FÖR FINANSIERING AV DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN och Ett sammanhängande och integrerat transportnät på europeisk nivå är först och främst ett av de bästa medlen för att förbättra unionens konkurrenskraft därigenom sysselsättningen. Det är dessutom ett grundläggande komplement till den De transeuropeiska näten bidrar vidare till sysselsättningen på kortare sikt genom arbetstillfällen under uppbyggnadsperioden. För att kunna gå snabbare framåt, behövs bland annat följande: marknaden. temporära inre - Ett nytänkande måste snarast utvecklas med partnerskap mellan offentliga och privata instanser i syfte att skynda på genomförandet av prioriterade projekt. - Instrumenten inom EIB måste utvidgas enligt de bestämmelser som antogs i Amsterdam för att kunna fylla behoven på lång sikt och samtidigt minska beroendet av fråga om garantier. tredje man i tids- - Berörda medlemsstater måste som ett uttryck för sitt politiska i samarbete med åtagande utarbeta kommissionen noggranna och finansieringsplaner för var och en av de prioriteringfar som angavs i Essen. Detta är nödvändigt för dynamiska och inom de insatser avgörande olika projekten och för att skapa medvetenhet om de fördelar som näten medför. + Europeiska rådets sysselsättningsmöte i Luxemburg bör kunna leda till en särskild handlingsplan för EIB av med anpassning för finansieringsinstrumenten långsiktiga projekt i fråga om de transeuropeiska näten. kan + Vid Europeiska rådets möte i pch Cardiff finansieringsplanerna för de prioriterade projekten komma att granskas. tids- STRUKTURFONDERNA SOM MEDEL ATT OCH FRÄMJA UTVECKLING SYSSELSÄTTNING Strukturfonderna är ett medel för Europeiska unionen att visa sin solidaritet med de medlemsstater eller regioner som genomgår de mest krävande moderniseringarna samt med de grupper i samhället största som inför ställs till svårigheterna att arbetsmarknaden. De respektive fonderna är således av avgörande betydelse för såväl den ekonomiska och sociala sammanhållningen som främjandet av utveckling och för sysselsättning. de tillträde få om har Vitboken fördjupats Helhetsstrategin tillväxt, sedan konkurrenskraft och sysselsättning lades fram, och ansträngningarna att i högre grad använda sig av för strukturfonderna gemensamma om konkurrenskraft och sysselsättning till har förtroendepakten för sysselsättning. Strukturpolitiken bidrar på ytterligare två sätt till att prioriteringarna kan förmån prioriteringar förstärkts fram till förbättrar infrastrukturerna De til! produktiva och stimulerar strukturelit i investeringar missgynnade regioner. Därmed skapar de en ökande efterfrågan 12 i regionerna och förstärker deras dragningskraft, vilket gynnar sysselsättningen. - De främjar mänskliga resurser genom en rad olika instrument för att motsvara behoven hos alla kategorier av den aktiva befolkningen. Strukturpolitiken stödjer därmed direkt den politik till förmån för sysselsättning och social integrering som bedrivs nationellt eller regionalt. nya bestämmelserna i De Amsterdamfördraget och särskilt de i sysselsättningskapitlet syftar till en av tydligare strukturpolitiken på att prioritera kampen mot arbetslösheten och skapa ny verksamhet. inriktning i I den andan har kommissionen Agenda 2000 föreslagit en ny generation av program som omfattar följande: och skall - Två målsättningar på regional nivå: (1) Att regioner som släpar efter i utvecklingen skall komma (2) att den i kapp samt sociala ekonomiska omvandling fortsätta. Härigenom kan hänsyn tas till såväl de svårigheter som är en följd av strukturell eftersläpning, som de särskilda problem som uppstår industriregioner på tillbakagång, landsbygdsområden, nedslitna samt stadsområden kustområden som påverkas av moderniseringen av fisket. i Nya arbetstillfällen för nya behov gäller jämställdhet * De demografiska förändringarna och ändringarna i livsmönster, särskilt när och det kvinnornas ökande deltagande på arbetsmarknaden, skapar nya behov som kan leda till en stark tillväxt i fråga om ny verksamhet. Det rör till exempel barntillsyn eller hjälp till äldre människor, miljökvalitet och kultur. livskvalitet, stora Kulturyrkena möjligheter framtiden. Till exempel kommer den audiovisueiîa marknaden att växa med 70 % fram till år 2005. och erbjuder fritid för * Vid en övergripande kartläggning av de områden inom Europeiska unionen där de lokala initiativen för utveckling och sysselsättning ökar 19 mest, till verksamhetsområden med stor potentiell tillväxt angivits. De skulle kunna motsvara ett genomsnittligt nettoskapande av arbetstillfällen på 0+26 procentenheter p^r år* upp har * Frigörandet av denna potential föregås ofta av insatser på lokal nivå där landsbygdsutvecklingen varit en föregångsfaktor under 1900-talet, Numera omfattas även nya strategier för upprustning av stadsmiljöer och skapande av verksamhet med deltagande sociala ekonomin. den av För att hindren för skapandet av nya arbetstillfällen skall kunna undanröjas behöver förutsättningarna förenklas i riktning mot decentralisering av administrationen, öppenhet från de offentliga förvaltningarnas sida när det gäller att delta i partnerskap med dm tydliga anvisningar i fråga om miljö, energi och transporter samt erkännande av ny utbildning och kompetens, sektorn, privata 13 - En viktig övergripande målsättning (3) är utveckling av de mänskliga resurserna. Dessa resurser blir därigenom ett i betydelsefullt hela strukturinsatserna uniqnen, med förmåga att stödja de som handlingsplaner genomförts i varje medlemsstat vid tillämpningen av de riktlinjer för som sysselsättningen beslutats på europeisk nivå. inslag i olika insatserna förfaranden för unionens Som ett uttryck övergripande sysselsättningsstrategi bör samordningen förstärkas mellan de inom strukturfonderna i de regioner där flera av dem ger stöd. Dessutom bör förenklade för fondmedlen tillhandahållande av samt för kontroll och utvärdering tillämpas i högre grad, så att strukturpolitiken blir effektivare och kan främja sysselsättning och ny verksamhet. En bättre inriktning av gemenskapsmedlen på praxis och stora åtgärder rymmer som möjligheter till skapande av ny verksamhet bör också bidra till detta. I det avseendet erbjuder de territoriella pakterna ett utmärkt tillfälle från nyskapande strukturfonderna lokal verksamhet utveckling och decentralisering av arbetsmarknadspolitiken. till samordnat stöd till i partnerskap, + Under våren 1998 kommer kommissionen att lägga fram utkast till bestämmelser för den nya generationen av insatser inom strukturpolitiken. SLUTSATSER den främja sysselsättningen, Att strukturella bekämpa arbetslösheten och bidra till ny ekonomisk aktivitet förblir områden av högsta prioritet för Europeiska och unionen. Unionen dess medlemsstater kan inte bortse från de strukturreformer som krävs för att lyckas prioriterade dessa områden. Ett effektivt arbete kräver här att åtgärder vidtas på gemensam front. på att ihåg Några kommer att påpeka att goda förut, utan avsikter har uttryckts konkreta detta I resultat. sammanhang måste man dock komma de makroekoniomiska förutsättningarna nu är de bästa på sex år. Man bör också framhålla de särskilda fördelar och möjligheter som talar för Europa: den demografiska utvecklingen och de nya värderingar och behov som följer därav samt de dynamiska, ofta underskattade, effekterna av euron och den kommande utvidgningen. Slutligen präglas den europeiska strategin av en god sammanhållning, att sig vilket och genmenskapens medlemsstaternas åtgärder kompletterar varandra på ett effektivt sätt. uttryck tar i att med verkar genom riktlinjer, rådets möte Europeiska om sysselsättningen ger nu möjlighet att omsätta tanke i handling. Mötet ger också uttryck för medlemsstaternas vilja att agera tillsammans för att Detta sysselsättningen. främja att kommer ske enligt medlemsstaterna i gemensamt beslutade enlighet i Amsterdamfördraget. Så länge som alla medlemsstater står bakom den samlade strategin minskar risken för att insatserna motverkar varandra eller sker alltför isolerat. Vi är därför övertygade om att medlemsstaterna och de enskilda medborgarna med den europeiska dimensionen som ledstjärna kommer att kunna bygga upp den känsla av förtroende som är ett måste i detta hårda arbete. avsikterna 14 ISSN 1024-4506 KOM(97) 611 slutlig DOKUMENT SV 04 05 06 Katalognummer : CB-CO-97-622-SV-C ISBN 92-78-27644-8 Byrån for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 2248/97 VAN DE COMMISSIE van 12 november 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


eurovoc_concepts:
agricultural product
industrial product
processing industry
supply
tariff quota

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 12. 11. 1997 COM(97) 579 final Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL modifiant le règlement (CE) n° 2505/96 portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits agricoles et industriels (présentée par la Commission) -âÉtàSH. q|j m EXPOSE DES MOTIFS 1. , A la suite de demandes formulées par divers Etats membres, les services de la Commission ont été amenés, en collaboration avec les experts gouvernementaux l'opportunité d'ouvrir, d'augmenter et de prolonger des concernés, à examiner contingents tarifaires pour certains produits industriels. Cet examen, effectué lors des réunions du groupe "Economie tarifaire" , a permis de constater qu'une solution prévoyant l'ouverture, l'augmentation et la prolongation des contingents tarifaires pour les produits visés par cette proposition de règlement pourrait recueillir un accord des Etats membres, sans perturber pour autant le marché de ce produit. Tel est l'objet de la proposition de règlement ci-annexée. oâ Proposition de REGLEMENT (CE) /97 DU CONSEIL modifiant le règlement, (CE) n° 2505/96 portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits agricoles et industriels LE CONSEIL DE L'UNION EUROPENNE vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 28, vu la proposition de la Commission, considérant que, par son règlement (CE) n°2505/961, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n°1291/972, lé Conseil a ouvert des contingents tarifaires communautaires pour certains produits agricoles et industriels; qu'il convient de pourvoir aux besoins d'approvisionnement de la Communauté pour les produits en question, et ce aux conditions les plus favorables; qu'il y a lieu donc, d'ouvrir des contingents tarifaires communautaires à droits réduits ou nuls à raison de volumes appropriés, d'augmenter la quantité et de prolonger la validité de certains contingents tarifaires existants, sans perturber pour autant le marché de ces produits; considérant que certains produits visés dans le règlement cité avant, pour lesquels il n'est plus dans l'intérêt de la Communauté de maintenir un contingent tarifaire communautaire, doivent être retirés du tableau figurant à l'annexe I; considérant que pour tenir compte des modifications dans la nomenclature combinée certains codes Tarie doivent être modifiés; considérant le grand nombre de modifications avec effet au 1er janvier 1998 et dans un souci de clarté pour l'utilisateur, il y a lieu de faire ces modifications par un remplacement du tableau à l'annexe I de ce règlement par le tableau à l'annexe du présent règlement; considérant que, par conséquent, ledit règlement (CE) n° 2505/96 doit être modifié; 1 2 J O n ° L 3 4 5 d u 3 1. 1 2. 1 9 %. p. 1 JO ii° L 176 du 04. 07. 1()<>7. p. 1 3 A ARRETE LE PRESENT RÈGLEMENT: Article premier a) Pour la période contingentaire allant du 1er janvier au 31 décembre 1997, l'annexe I du règlement (CE) n° 2505/96 est modifié comme suit: - - - - le volume contingentaire du contingent tarifaire dont le numéro d'ordre est 09. 2867 devient 225 tonnes, le volume contingentaire du contingent tarifaire dont le numéro d'ordre est 09. 2943 devient 50. 000. 000 unités, le volume contingentaire du contingent tarifaire dont le numéro d'ordre est 09. 2944 devient 44. 000. 000 unités, le volume contingentaire du contingent tarifaire dont le numéro d'ordre est 09. 2948 devient 28. 000. 000 unités. b) Pour la période contingentaire allant du 1er juillet au 31 décembre 1997, l'annexe I du règlement (CE) n° 2505/96 est modifié comme suit: - le volume contingentaire du contingent tarifaire dont le numéro d'ordre est 09. 2956 devient 67. 000 unités. Article 2 Le tableau à l'annexe I du règlement n°2505/96 est remplacé par le tableau à l'Annexe du présent règlement. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le septième jour suivant sa publication au Jounuil Officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 1er janvier 1997 en ce qui concerne l'article premier (a), à partir du 1er juillet 1997 en ce qui concerne l'article premier (b) et à partir du 1er janvier 1998 en ce qui concerne l'article 2. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout Etat membre. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le président <+ ANNEXE Code NC Subdivision TARIC Désignation des marchandises, Numéro d'ordre 09. 2701 ex 0301 92 00 ex 0302 66 00 ex 0303 76 00 09. 2701 ex 0301 92 00 ex 0302 66 00 ex 0303 76 00 10 10 10 10 10 10 09. 2703 ex 2825 30 00 10 09. 2711 09. 2713 7202 41 10 7202 41 91 7202 41 99 ex 2008 60 19 10 ex 2008 60 39 11/19 09. 2719 ex 2008 60 19 ex 2008 60 39 09. 2727 ex 3902 90 90 09. 2729 ex 0811 90 95 09. 2799 ex 7202 49 90 09. 2809 ex 3802 90 00 09. 2811 09. 2829 ex 2902 90 80 ex 3824 90 95 20 20 93 10 10 10 20 19 09. 2837 ex 2903 49 80 10 Volume contingentaire 4. 000 tonnes Droit contingentaire (en %) 0 Période contingentaire 1. 7. 97-30. 6. 98 2. 000 tonnes 0 1. 7. 98-31. 12. 98 13. 000 tonnes 765. 000 tonnes 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 2. 000 tonnes 1. 1. -31. 12. 10(1) 10 2. 000 tonnes 1. 1. -31. 12. 10(1) 10 0 1. 1. -31. 12. 7. 500 tonnes 1. 500 tonnes 12 1. 1. -31. 12. 24. 000 tonnes 10. 000 tonnes 300 tonnes 1. 600 tonnes 0 0 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 98 1. 1. -31. 12. 700 tonnes 0 1. 1. -31. 12. de saurissage (Anguilla spp. ) vivantes, Anguilles fraîches, réfrigérées ou congelées, destinées à être transformées dans des ou entreprises la d'écorchement ou destinées à fabrication de produits industrielle relevant du n° 1604(a) (Anguilla spp. ) vivantes, Anguilles fraîches, réfrigérées ou congelées, destinées à être transformées dans des ou entreprises de d'écorchement ou destinées à la fabrication de produits industrielle relevant du n° 1604(a) Oxydes et hydroxydes de vanadium, présentés autrement qu'en poudre, destinés exclusivement à la fabrication d'alliages (a) Ferrochrome contenant en poids plus de 4 % de carbone saurissage acides (Prunus Cerises douces, conservées dans de l'alcool, d'un diamètre inférieur ou égal à 19,9 mm, dénoyautées, destinées à la fabrication de produits en chocolat (a): - d'une teneur en sucres excédant 9 % en poids - d'une teneur en sucres n'excédant pas 9 % en poids Cerises cerasus) l'alcool, d'un conservées dans de diamètre inférieur ou égal à 19,9 mm, destinées à la fabrication de produits en chocolat (a) : - d'une teneur en sucres excédant 9 % en poids - d'une teneur en sucres n'excédant pas 9 % en poids Poly-alpha-oléfine synthétique ayant une viscosité d'au moins 38 x 10"6 m2 s'1 (38 centistokes) à 100 °C, selon la méthode ASTM D 445 "Boysenberries", sans addition de sucre, destinées à l'industrie de la transformation (a) Ferrochrome contenant en poids 1,5 % ou plus mais pas plus de 4 % de carbone et pas plus de 70 % de chrome Montmorillonite activée à l'acide, destinée à fabrication de papiers dits autocopiants (a) 4-Benzylbiphényle Extrait solide, insoluble dans les solvants aliphatiques, du résidu obtenu lors de l'extraction de colophane de bois, qui présente les caractéristiques suivantes : - un teneur en poids d'acides résiniques n'excédant pas 30 %, - un nombre d'acidité n'excédant pas 110 et - un point de fusion de 100 °C ou plus Bromochlorométhane congelées, la <r 09. 2841 ex 2712 90 99 10 09. 2849 ex 0710 80 69 10 09. 2851 ex 2907 12 00 09. 2853 09. 2859 ex 2930 90 70 ex 2909 49 90 10 35 10 09. 2867 ex 3207 40 80 10 09. 2881 09. 2887 09. 2889 09. 2913 09. 2914 ex 3901 90 90 ex 2905 50 10 38Q510 90 ex 2401 10 41 ex 2401 10 49 ex 2401 10 50 ex 2401 10 70 ex 2401 10 90 ex 2401 20 41 ex 2401 20 49 ex 2401 20 50 ex 2401 20 70 ex 2401 20 90 ex 3824 90 95 • 92 10 - 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 26 09. 2915 ex 3824 90 95 27 09. 2917 09. 2918 09. 2919 2930 90 14 ex 2910 90 00 ex 8708 29 90. 09. 2920 ex 5502 00 80 09. 2933 09. 2934 ex 2903 69 90 ex 3818 00 10 09. 2935 3806 10 10 09. 2935 3806 10 10 50 10 10 30 30 - - 09. 2936 ex 3815 90 90 45 09. 2937 ex 3818 00 10 40 8. 000 tonnes 700 tonnes 13. 000 tonnes 15 tonnes 1. 300 tonnes 250 tonnes 6. 000 tonnes 350 tonnes 20. 000 tonnes 6. 000 tonnes [lsopropylidène-bis(p- forme sous Mélange de 1-alcènes contenant en poids 80 % ou plus de 1-alcènes d'une longueur de chaîne de 20 et 22 atomes de carbone Champignons de l'espèce Auricularia polytricha, non cuits ou cuits à l'eau ou à la la vapeur, congelés, destinés à fabrication de plats préparés (a)(b) o-Crésol d'une pureté de 98,5 % en poids ou plus Glutathion 2,2'- phénylèneoxy)]diéthanol, solide Verre sous forme de grenaille, contenant en poids : - 73 % ou plus mais pas plus de 77 % de dioxyde de silicium, -12 % ou plus mais pas plus de 18 % de trioxyde de dibore, et - 4 % ou plus mais pas plus de 8 % de polyéthylène-glycol Polyethylene chlorosulphoné 2,2,2-Trifluoroéthanol Essence de papeterie au sulfate Tabacs bruts ou non fabriqués, même découpés sous forme régulière, ayant une valeur en douane non inférieure à 450 écus/100 kg net, destinés à être utilisés comme cape extérieure ou comme sous-cape dans la production de produits de la sous-position 2402 10 00 (a) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 38. 000 tonnes 0 1. 1. -31. 12. 60 tonnes 600 tonnes 500 tonnes 2. 600 unités 350 tonnes 2. 600 tonnes 3. 500. 000 unités 50. 000 tonnes 50. 000 tonnes 200 tonnes 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -30. 6. 1. 7. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 800. 000 unités 0 1. 1. -31. 12. ' la fabrication Solution aqueuse contenant en poids 40 % ou plus d'extraits secs de bétaïne et en poids 5% où plus mais n'excédant pas 30 % de sels organiques ou inorganiques Dioxyde de silicium d'une pureté égale ou supérieure à 99 % en poids, sous forme de particules sphériques, en dispersion dans le monoéthylène glycol Cystine 1,2-Epoxybutane Soufflets, destinés à d'autobus articulés (a) Câble d'acétate de cellulose, composé de 30. 000 filaments, avec un titre unitaire des filaments de 2,4 décitex 1,3-Dichlorobenzène Plaque de silicium dopé, destiné à la fabrication de cellules solaires relevant de la sous-position 8541 40 91 (a) Colophanes et acides résiniques de gemme Colophanes et acides résiniques de gemme Catalyseur sous forme de poudre, constitué d'un mélange d'oxydes de vanadium et d'oxydes de phosphore, contenant en poids pas plus de 0,5 % d'un des éléments suivants : lithium, potassium, sodium, cadmium ou zinc, destiné à fabrication d'anhydride maléïque à partir du butane (a) Silicium dopé sous forme de disques, ayant un diamètre de 200 mm (±0,25 mm) destiné à la fabrication de produits du n° 8542 (a) la (o 09. 2939 ex 8543 89 95 43 09. 2941 ex 8471 70 53 60 09. 2942 ex 2917 19 90 09. 2943 ex 8531 20 80 40 10 09. 2944 ex 9013 80 30 10 09. 2945 09. 2947 ex 2940 00 90 ex 3904 69 90 10 95 09. 2948 ex 8529 90 40 10 09. 2949 ex 8543 89 95 44 09. 2950 ex 2905 50 10 20 09. 2951 ex 3302 90 90 10 70. 000. 000 unités 0 1. 1. -31. 12. 25. 000. 000 unités 0 1. 1. -31. 12. 1. 000 tonnes 20. 000. 000 unités 30. 000. 000 unités 1. 500 tonnes 900 tonnes 70. 000. 000 unités 6. 500. 000 unités 0 0 0 0 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 0 1. 1. -31. 12. 4. 000 tonnes 3. 000 tonnes 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. des avec sigles capacité thermique, oscillateurs d'identification Osctftateur piloté en tension (VCO), à l'exception à constitué compensation d'éléments actifs et passifs fixés sur un circuit imprimé, enserré dans un boîtier portant : -un sigle d'identification consistant en/ou comprenant une des combinaisons alphanumériques suivantes : 1012TDK, 1019TDK, EK304, MQC403, MQC404, MQE001, MQÈ041, MQE042 MQÊ051, MQE201, MQE411, MQE501, URAE8X956A, URAB8, URAE8X960A, VD2S40. VD2S41. VD5S07 ou -d'autres se rapportant à des produits qui satisfont à la présente description Unité de mémoire à disque dur, à l'exclusion des unités utilisant des disques incorporés dans des cartouches amovibles, du type 2,5, 3,5 ou 5,25 une pouces, de formatée, totale, mémorisation n'excédant pas 18 Goctets, destinée à la fabrication de produits relevant du n° 8471 (a) (c) Acide dodécanedioïque, d'une pureté en poids supérieure à 98,5 % Dispositif d'affichage à cristaux liquides (LCD), autre qu'à matrice active, doté de composants électroniques, à l'exception de produits avec au moins une des caractéristiques suivantes, -doté d'un ou plusieurs circuits intégrés monolithiques montés sur le verre (dits technologie chip on glass) -ayant 256. 000 pixels ou plus Dispositif en couleur à cristaux liquides, autre qu'à matrice active, constitué d'une couche de cristaux liquides enserrée entre 2 plaques ou feuilles de verre D - Xylose Polyfluorure de vinylidène, sous forme de fabrication de poudre, destiné à peintures ou vernis pour le revêtement de métal (a) Clavier, comprenant une couche en silicone et des touches en polycarbonate, fabrication de postes destiné à radiotéléphoniques mobiles de la sous- position 8525 20 91 (a) Oscillateur à compensation thermique, comprenant un circuit imprimé sur lequel sont montés au moins un cristal piézo électrique et un condensateur ajustable, enserré dans un boitier portant: -un sigle d'identification consistant et/ou comprenant une des combinaisons alphanumériques suivantes: 3211A-ANF50, 5111B-ANL51, TCXO- 111. TX02603 ou -d'autres se rapportant à des produits qui satisfont à la présente description 2-Chloroethanol, destiné à la fabrication de la sous- position 4002 99 90 (a) Mélange brut de géraniol et de nérol contenant en poids: -55 (± 5) % de géraniol, -34 (± 3) % de nérol et - 7 (± 3) % d'hydrocarbures d'identification liquides de thioplastes sigles la la > 09. 2953 ex 8529 90 40 20 09. 2954 09. 2955 09. 2956 ex 2926 90 99 ex 2932 19 00 ex 3818 00 10 55 60 60 09. 2957 ex 8507 90 98 10 09. 2958 ex 8540 11 19 91 09. 2959 ex 4804 41 91 ex 4804 41 99 ex 4804 51 90 10 10 10 09. 2961 ex 5402 43 00 20 09. 2962 ex 8529 10 70 70 09. 2963 ex 8533 21 00 31 la en traité wafer), touches Clavier, entièrement en silicone ou polycarbonate, entièrement imprimées, comprenant des destiné à fabrication de postes radiotéléphoniques mobiles de la sous- position 8525 20 91 (a) 3-fTrifluoromethyl]phénylacétonitrile Flurtamone (ISO) Disque de silicium dopé à l'hydrogène à haute température (dite hydrogen-annealed d'un diamètre de 150 mm (± 0,5 mm), destiné à la fabrication de produits du n* 8542 (a) Godet cylindrique en acier non allié pour accumulateur, embouti, post-nickelé, d'un diamètre extérieur d'au moins 13 mm, mais n'excédant pas 17 mm, et d'une hauteur d'au moins 27 mm, mais n'excédant pas 70 mm Tube cathodique en couleurs, avec des canons à électrons placés les uns à côté des autres (technique in-line) et ayant une diagonale de l'écran de 89 cm ou plus Papier et cartons kraft, d'un poids au mètre carré supérieur à 150 g, consistant entièrement de fibres vierges écrues obtenues par le procédé chimique au sulfate, destiné à fabrication de la produits du n° 3921 (a) Fil synthétiques filaments bicomposés, non textures, sans torsion, titrant 1. 650 décitex, constitué de 110 filaments, chaque filament ayant une âme de polyethylene téréphtalate et une enveloppe de polyamide-6, contenant en poids 75 % ou plus mais pas plus de 77 % de polyethylene téréphtalate, destiné à être utilisé dans fabrication de revêtements de toits(rooffngs) (a) Filtre à onde de surface pour une fréquence centrale de 902,5 MHz pour l'émission et une fréquence centrale de 947,5 MHz pour la réception Résistance fixe à couche épaisse, ayant une résistance de 10 Ohm ou plus mais n'excédant pas 2,2 MOhm et un pouvoir de dissipation n'excédant pas 0,063 W, enserré dans un boîtier du type CMS dont extérieures dimensions n'excèdent pas 0,4 * 0,55 « 1,1 mm les de la 20. 000. 000 unités 0 1. 1. -31. 12. 100 tonnes 200 tonnes 150. 000 unités 0 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 35. 000. 000 unités 0 1. 1. -30. 6. 98 20. 000 unités 30. 000 tonnes 0 0 1. 1. -31. 12. 1. 1. -31. 12. 1. 500 tonnes 0 1. 1. -30. 6. 98 125. 000 unités 300. 000. 000 unités 0 0 1. 1. -30. 6. 98 1. 1. -31. 12. (a) (b) (c) (1 ) Le contrôle de l'utilisation à cette destination particulière se fait par application des dispositions communautaires édictées en la matière. Toutefois, le bénéfice du contingent n'est pas admis lorsque le traitement est réalisé par des entreprises de vente au détail ou de restauration. Toutefois, le bénéfice du contingent n'est pas admis lorsque le traitement se limite aux seules opérations d'étiquetage, de nettoyage et de tests. Le droit spécifique additionnel est applicable. <r FICHE FINANCIERE Ligne budgétaire concernée : Chap. 12 art. 120 Base juridique : art. 28 du traité Intitulé de la mesure tarifaire : Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 2505/96 portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits agricoles et industriels Objectif : Assurer la couverture, à des conditions favorables^ des besoins de l'industrie transformatrice communautaire. 1. 2. 3. 4. 5. Mode de calcul : A. Avec effet en 1997: Désignation des produits Variation du volume contingentaire (unité/tonnes) Variation du prix estimé (Ecu/unité) Variation du droit normal (en %) variation du droit contingentaire (en %) Variation attendue de la perte des recettes par rapport à la période contingentaire précédente (en écus) Verre de grenaille 09. 2867 LCD 09. 2943 + 75t 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 150 t) 6. 246) + 10. 000. 000 u 0 3,7) 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 40. 000. 000 n) LCD + 4. 000. 000 u 6) 0 4,2) 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 40. 000. 000 u) 1,15) + 20. 000. 000 u 0 6,5) 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 8. 000. 000 u) 2,9) + 7. 000 u 0 4,7) 0 09. 2944 Claviers 09. 2948 Disque de silicium dopé 09. 2956 0 0 0 0 0 + 17. 332 + 2. 520. 000 + 299. 000 + 1. 334. 000 (volume initial: (prix initial: (droit initial: + 19. 706 60. 000 n). 40,8) 6,9) Total des pertes de recettes par rapport à la période contingentaire précédente + 4. 190. 038 écus. 9 B. Avec effet à partir de 1998: Note: Dans ce tableau, seuls les produits de l'annexe du règlement ayant une incidence financière sont repris Désignation des produits Variation du volume contingentaire (unité/tonnes) Variation du prix estimé (Ecu/unité) Variation du droit normal (en %) (TDC 1998) variation du droit contingen taire (en %) Variation attendue de la perte des recettes par rapport à la période contingentaire précédente(en écus) Butiral 09. 2791 - 2. 000 t 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 2. 000 t) 4. 064) Magnetron - 650. 000 u 0 10,1) 0 09. 2797 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 4,1) i ' 650. 000 u) Butanone - 7 5 0t 24) 0 0 (volume initial: (prix initial: ( droit initial: 6,2) 750 t) - 750 t 6. 117) 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 6,5) 750 t) + 25t 3. 704) 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,7) 225 t) - 3 61 6. 246) 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 7,4) 361) 26. 400) - 200. 000. 000 u 0 0 09. 2845 Butanone 09. 2847 Verre de grenaille 09. 2867 2' - Anilino 09. 2892 Mèches feutres 09. 2894 - 820. 928 - 639. 600 - 284. 440 - 180. 570 + 5. 777 - 70. 330 0 0 0 0 0 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,8) - 151. 012 200. 000. 000 u) 0,01987) h Silicium dopé + 2. 200. 000 u 0 0 09. 2934 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,5) 1. 300. 000 u) Catalyseur + 40t 3,5) 0 0 09. 2936 vco 09. 2939 (volume initial: (prix initial: 1 (droit initial: 6,5) 1601) 22. 000) + 37. 200. 000 u 0 " 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 32. 800. 000) Téréphtalate - 3 0 0t 1. 9) 0 4,4) 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 300 t) 7. 500) - 30. 000. 000 u 0 11,1) 0 09. 2940 LCD 09. 2943 + 269. 500 + 57. 200 + 3. 109. 920 - 249. 750 0 0 0 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 2,1) - 3. 780. 000 50. 000. 000 u) LCD -14. 000. 000 t 6) 0 0 09. 2944 Xylose 09. 2945 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,3) 44. 000. 000) -750 t 1,15) 0 (volume initial: (prix initial: 2. 250 t) 2. 100) 0 (droit initial: 14,6) Silicium dopé - 30. 000 u 0 0 09. 2946 Clavier 09. 2948 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 6,9) 30. 000 u) 40,8) + 62. 000. 000 u 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,8) 8. 000. 000 u) Chloroethanol + 2. 500 t 2,9) 0 0 0 0 0 0 0 -531. 300 -229. 950 - 84. 456 + 6. 832. 400 09. 2950 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 6) + 109. 950 1. 500 t) 733) // Géraniol/nérol + 1. 5001 0 0 09. 2951 Fibre de cellulose 09. 2952 Clavier 09. 2953 TAN 09. 2954 Flurtamone 09. 2955 Disque de silicium 09. 2956 Godet 09. 2957 CRT 09. 2958 Filaments 09. 2961 Filtre SAW 09. 2962 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 2,1) 1. 500 t) 3. 000) -11. 120 t 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 6,8) 11. 120 t) 2. 900) + 15. 200. 000 u 0 0 + 94. 500 -1. 225. 424 0 0 (droit initial: 3) 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,8) • +381. 216 4. 800. 000 u) 0,66) + 52t 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 48 t) + 100t 15. 625) i 0 10,4) 0 (volume initial: (prix initial: „ (droit initial: 6,8) • 100 t) 25. 000) + 90. 000 u 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,5) 60. 000 u) 40,8) + 10. 000. 000 u 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 3,3) 25. 000. 000 u) 0,05) + 14. 000 u 0 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 6. 000 u) + 850t 500) 0 14,2) 0 (volume initial: (prix initial: (droit initial: 7) 650 t) 1. 900) 125. 000 u 3 4,3 0 0 0 0 0 0 0 + 84. 500 + 170. 000 + 128:520 + 16. 500 + 994. 000 + 113. 050 + 16. 125 a. 300. 000. 000 u 0,0039 1,9 0 + 22. 230 Résistance 09. 2963 Total des pertes de recettes par rapport à la période contingentaire précédente + 4. 157. 628 écus. Lutte contre la fraude: Des dispositions concernant la gestion des contingents tarifaires prévoient les mesures nécessaires de prévention et de protection contre les fraudes et irrégularités. J2 ISSN 0254-1491 COM(97) 579 final DOCUMENTS FR 03 10 02 N° de catalogue : CB-C0-97-595-FR-C ISBN 92-78-26935-2 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg II/


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 84/97, 12. november 1997, millega muudetakse EMP lepingu XIV lisa (konkurents)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
application of EU law
competition policy
exclusive distribution agreement
exclusive purchasing agreement

formats: html pdf print

text: 11/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 21998D0604(05) L 160/42 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 4. 6. 1998 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 84/97, 12. november 1997, millega muudetakse EMP lepingu XIV lisa (konkurents) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu XIV lisa muudeti EMP Ühiskomitee 14. märtsi 1997. aasta otsusega nr 12/97; (1) komisjoni 22. juuni 1983. aasta määrused (EMÜ) nr 1983/83 (2) ja 1984/83 (3) asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta ainuõigusliku turustuskokkuleppe ja ainuõigusliku ostukokkuleppe liikide suhtes on juba lepingusse lisatud; kuna määruste (EMÜ) nr 1983/83 ja 1984/83 kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 1997, on komisjon otsusta- nud määruseid muuta, pikendades nende kehtivusaega 31. detsembrini 1999; ettevõtjate õiguskindluse ja ühtse Euroopa Majanduspiirkonna säilitamiseks tuleb lepingusse lisada komis- joni 30. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1582/97, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 1983/83 ja 1984/83 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta ainuõigusliku turustuskokkuleppe ja ainuõi- gusliku ostukokkuleppe liikide suhtes, (4) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu XIV lisa punkti 2 (komisjoni määrus (EMÜ) nr 1983/83) muudetakse järgmiselt. 1. Lisatakse järgmine taane: “— 397 R 1582: komisjoni määrus (EÜ) nr 1582/97, 30. juuli 1997 (EÜT L 214, 6. 8. 1997, lk 27). ” 2. Kohandus e jäetakse välja. Artikkel 2 Lepingu XIV lisa punkti 3 (komisjoni määrus (EMÜ) nr 1984/83) muudetakse järgmiselt. 1. Lisatakse järgmine taane: “— 397 R 1582: komisjoni määrus (EÜ) nr 1582/97, 30. juuli 1997 (EÜT L 214, 6. 8. 1997, lk 27). ” 2. Kohandus e jäetakse välja. Artikkel 3 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1582/97 islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastava- tes keeltes versioonidele, on autentne. (1) EÜT L 182, 10. 7. 1997, lk 42. (2) EÜT L 173, 30. 6. 1983, lk 1. (3) EÜT L 173, 30. 6. 1983, lk 5. (4) EÜT L 214, 6. 8. 1997, lk 27. 46 ET Euroopa Liidu Teataja 11/3. kd Käesolev otsus jõustub 13. novembril 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud tea- ted on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 4 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 5 Brüssel, 12. november 1997 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja E. BULL