title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2323/97, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997, A1-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
export licence
nut
quantitative restriction


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3761/97 von Patricia McKENNA an den Rat. Festnahme eines Menschenrechtsaktivisten in Südkorea

eurovoc_concepts:
South Korea
arrest
censorship
film industry
freedom of expression
freedom of opinion
human rights
human rights movement
legal process
protection of freedoms

formats: html pdf print

text: C 187/50 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 6. 98 Was wird der Rat zur Lo¤sung der dringenden Fragen unternehmen? Wird der Rat rasch Ad-hoc-Ma(cid:223)nahmen ergreifen, um die Belastung Italiens zu vermindern? Gemeinsame Antwort auf die Schriftlichen Anfragen E-P-3755/97, E-3927/97 und P-0109/98 (19. Ma¤rz 1998) Als Reaktion auf den ju¤ngsten Zustrom einer wachsenden Zahl von Kurden mit irakischer bzw. tu¤rkischer Nationalita¤t sowie einer kleinen, jedoch zunehmenden Anzahl von Zuwanderern anderer Nationalita¤ten, welche dieselben Transitrouten benutzen, hat der Rat am 26. Januar 1998 einen umfassenden Aktionsplan der EU angenommen, in dem auf verschiedene Aspekte des ju¤ngsten Zustroms von Zuwanderern aus Irak und der Nachbarregion eingegangen wird. Wenngleich dieser Zustrom von Zuwanderern fu¤r die Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union ein erhebliches Problem darstellt, das eine versta¤rkte Zusammenarbeit bei der Beka¤mpfung der illegalen Einwanderung und bei dem Vorgehen gegen die Beteiligung der organisierten Kriminalita¤t erfordert, la¤(cid:223)t der Rat doch die politischen und die humanita¤ren Aspekte des Problems, auf welche die Abgeordneten in ihren Anfragen Bezug genommen haben, nicht au(cid:223)er acht. Auf EU-Ebene werden geeignete Ma(cid:223)nahmen getroffen, um die politische, wirtschaftliche und humanita¤re Lage in der Region besser zu analysieren. In diesem Zusammenhang wird im Rahmen des Aktionsplans ein enger Dialog mit dem Hohen Kommissar der Vereinten Nationen fu¤r Flu¤chtlinge (UNHCR) gefu¤hrt, um na¤here Informationen u¤ber die humanita¤re Lage zu erhalten und zu pru¤fen, welchen Beitrag der UNHCR in der Region in bezug auf die Asylbewerber, z. B. auch zu der etwaigen Ausarbeitung regionaler Lo¤sungen, leisten ko¤nnte. Im Rahmen des Aktionsplans werden ferner die Bedu¤rfnisse der irakischen Bevo¤lkerung mit Blick auf die Gewa¤hrung humanita¤rer Hilfe auf EU-Ebene wie auch auf bilateraler Ebene ermittelt und der Dialog mit den La¤ndern in der Region fortgesetzt, um dem Erfordernis eines verbesserten Zugangs fu¤r VN-Organisationen und NGO zum Norden Iraks Nachdruck zu verleihen. Au(cid:223)erdem ist dem Rat bekannt, da(cid:223) eine gro(cid:223)e Anzahl dieser Zuwanderer nach dem Abkommen der Vereinten Nationen von 1951 u¤ber die Rechtsstellung der Flu¤chtlinge ordnungsgema¤(cid:223) als Flu¤chtling anerkannt wird oder aus humanita¤ren Gru¤nden in den Mitgliedstaaten einen anderen Status erha¤lt. Diesbezu¤glich sei darauf hingewiesen, da(cid:223) es sich bei der Zuerkennung des Flu¤chtlingsstatus im Sinne des Genfer Abkommens in einzelnen Fa¤llen ebenso wie bei der Gewa¤hrung anderer Formen des Schutzes aus humanita¤ren Gru¤nden um Beschlu¤sse handelt, die von den Mitgliedstaaten zu fassen sind. In Anbetracht dessen erkennt der Rat in vollem Umfang an, wie wichtig es ist, da(cid:223) humanita¤ren Erwa¤gungen auch weiterhin ein angemessener Stellenwert eingera¤umt wird und da(cid:223) die MItgliedstaaten auch weiterhin ihrer Verpflichtung nachkommen, im Einklang mit dem Vo¤lkerrecht Schutz zu gewa¤hren. Diese Anerkennung ist eine wesentliche Komponente des Aktionsplans und beru¤hrt nicht das Erfordernis, sicherzustellen, da(cid:223) bei den Verfahren fu¤r die Beantragung und Gewa¤hrung von Asyl und anderen Formen des Schutzes ein Mi(cid:223)brauch durch Personen, die eines solchen Schutzes nicht bedu¤rfen, ausgeschlossen wird. Der Rat arbeitet derzeit auf eine rasche und effiziente Umsetzung des Aktionsplans hin. Der Rat tra¤gt sich derzeit nicht mit der Absicht, Ad-hoc-Ma(cid:223)nahmen anzunehmen, um die von einzelnen Mitgliedstaaten aufgrund dieses Zustroms von Zuwanderern zu tragenden Lasten zu verteilen. Allerdings sei darauf hingewiesen, da(cid:223) der Rat zwei Rechtsakte zur Lastenverteilung hinsichtlich der Aufnahme und des voru¤bergehenden Aufenthalts von Vertriebenen angenommen hat (Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 25. September 1995, ABl. C 262 vom 7. Oktober 1995, S. 1, und Beschlu(cid:223) des Rates vom 4. Ma¤rz 1996, ABl. L 63 vom 13. Ma¤rz 1996, S. 10). Au(cid:223)erdem ist die Frage der Lastenteilung auch Gegenstand des Vorschlags der Kommission fu¤r eine gemeinsame Ma(cid:223)nahme betreffend den voru¤bergehenden Schutz von Vertriebenen (ABl. C 106 vom 4. April 1997, S. 13), der derzeit von der zusta¤ndigen Arbeitsgruppe des Rates gepru¤ft wird. (98/C 187/81) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3761/97 von Patricia McKenna (V) an den Rat (24. November 1997) Betrifft: Festnahme eines Menschenrechtsaktivisten in Su¤dkorea Suh Jun-sik, einer der Veranstalter des Sarangbang-Menschenrechtsfilmfestivals, das ku¤rzlich stattgefunden hat, wurde am 4. November 1997 von der su¤dkoreanischen Polizei festgenommen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3773/97 von Nikitas KAKLAMANIS an den Rat. Illegale Einwanderung in die EU und Arbeitslosigkeit

eurovoc_concepts:
EU employment policy
fight against unemployment
foreign national
illegal migration
immigration
removal
third country
unemployment

formats: html print


title: Dichiarazione del Consiglio e dei rappresentanti dei governi degli Stati membri, riuniti in sede di Consiglio del 24 novembre 1997 relativa alla lotta contro il razzismo, la xenofobia e l'antisemitismo nel mondo giovanile

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
antisemitism
education policy
racism
xenophobia
young person

formats: html pdfa1b print


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2335/97, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien, tuonnissa yhteisöön annetun asetuksen (ETY) N:o 611/93 kumoamisesta

eurovoc_concepts:
South Korea
anti-dumping duty
import
microelectronics
originating product


title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
dumping
import
semi-metal

text: a** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •Är ft ft ft ft^ft # * Bryssel den 24. 11. 1997 KOM(97) 616 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina (framlagd av kommissionen) MOTIVERING Genom förordning (EEG) nr 2200/90 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina. Till följd av ett klagomål som ingivits av industrin i gemenskapen och kommissionens efterföljande undersökning konstaterade rådet i förordning (EEG) nr 1607/92 att den gällande antidumpningstullen hade absorberats och ändrade förordning (EG) nr 2200/90 samt införde en tilläggstull på import av kinesisk kisel på ett belopp motsvarande det ursprungliga tullbeloppet. Tillkännagivandet om inledande av denna översyn offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 27 juli 1995. Alla berörda parter gavs tillfälle att ge sig till känna och lämna sina synpunkter. Inga kinesiska exportörer var samarbetsvilliga vid översynen. i vilken hänsyn till slutsatserna om dumpning, skada, Undersökningen, orsakssamband, sannolikhet för fortsatt dumpning och skada och gemenskapens intresse, ledde till slutsatsen att det ligger i gemenskapens intresse att fortsätta att tillämpa antidumpningsåtgärder, ändrade i enlighet med slutsatserna från översynen. togs Rådet föreslås härmed anta bifogade utkast till förordning. RÅDETS FÖRORDNING (MG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, ändrad genom förordning (EG) nr 2331/962, särskilt artiklarna 9,11 och 23 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med den rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder 1) Genom förordning (EEG) nr 2200/903 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad "Kina"). Till följd av ett klagomål som ingivits av gemenskapsindustrin och kommissionens efterföljande undersökning konstaterade rådet i förordning (EEG) nr 1607/924 att ändrade den förordning (EEG) nr 2200/90 genom att införa en tilläggstull på import av kinesisk kisel på ett belopp motsvarande det ursprungliga tullbeloppet. antidumpningstullen absorberats gällande hade och 2. Begäran om översyn 2) Efter offentliggörandet i februari 1995 av ett meddelande om att de gällande åtgärderna snart skulle upphöra att gälla5 mottog kommissionen en begäran om översyn ingiven av Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (C. L. I. F. A. ) på fyra gemenskapsproducenters vägnar vilka enligt uppgift svarade för en betydande del av den sammanlagda produktionen av den berörda produkten i gemenskapen. Denna begäran innehöll bevisning om att produkten med ursprung i Kina dumpades och att väsentlig skada sannolikt skulle bli följden om de befintliga 1 EGTnrL 56, 6. 3. 1996, s. 1. 2 EGTnr L 317, 6. 12. 1996, s. l. 3 EGTnrL 198, 28. 7. 1990, s. 57. 4 EGTnrL 170, 25. 6. 1992, s. l. 5 EGTnr C 35, 11. 2. 1995, s. 3. åtgärderna upphörde att gälla. Bevisningen ansågs tillräcklig för att berättiga inledandet av en översyn. 3) Den 27 juli 1995 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande6 i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (nedan kallat "tillkännagivandet om inledande") att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas av förordning (EEG) nr 2200/90 om import till gemenskapen av kisel med ursprung i Kina och inledde rådets förordning (EG) nr 3283/947, som senare har upphört att gälla och ersatts med förordning (EG) nr 384/96, nedan kallad "grundförordningen". Kommissionen beslutade också att på eget initiativ inleda en interimsöversyn i enlighet med artikel 11. 3 i grundförordningen. enlighet med undersökning artikel 11. 2 en i i 3. Undersökning 4) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenter och importörer som man visste var berörda av åtgärden liksom deras intresseorganisationer, exportlandets företrädare och de klagande gemenskapsproducenterna om att översynen hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande. Flera importörer och två organisationer som skriftligen. De företräder användarindustrin gemenskapsproducenter och kinesiska exportörer som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. synpunkter lämnade sina 5) Kommissionen sände frågeformulär i syfte att fastställa dumpning och skada till alla parter som man visste var berörda och mottog svar från fyra klagande gemenskapsproducenter och två importörer. 6) Ingen kinesisk producent av den likadana produkten besvarade frågeformuläret. Flera kinesiska exportörer (handelsföretag) svarade inom den tidsfrist som fastställts i frågeformulären. 7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att fastställa dumpning och skada samt genomförde undersökningar på platsen hos följande företag: a) Klagande producenter i gemenskapen - Vereinigte Aluminium Werke AG, Bonn - Ferroatlåntica SL, Madrid - Pechiney Electrométalurgie, Paris - Industria Elettrica Indel Spa, Belluno Tyskland Spanien Frankrike Italien 6 EGTnr C 193, 27. 7. 1995, s. 3. 7 EGTnrL 349, 31. 12. 1994, s. l. b) Producenter i det jämförbara landet - ELKEM A/S, Oslo/Kristiansand - FESIL A/S, Trondheim Norge Norge 8) Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 juli 1994 till och med "undersökningsperioden"). (nedan Skadeundersökningen omfattade perioden från och med 1992 till och med slutet av undersökningsperioden. kallad 1995 juni den 30 9) De viktigaste omständigheter och överväganden som till grund för kommissionens slutgiltiga av rekommendera antidumpningsåtgärder utlämnades till alla berörda parter. Dessa parter fick också tid att lämna sina synpunkter på uppgifterna och de som så begärde hördes på nytt av kommissionen. De framförda synpunkterna beaktades i tillämpliga fall. införandet avsikt låg att 10) På grund av förfarandets komplicerade natur och framför allt att exakta uppgifter måste fastställas avseende de producenter i det jämförbara landet som inte omfattades av undersökningen, kunde undersökningen inte slutföras inom den rekommenderade tidsfrist som anges i artikel 11. 5 i grundförordningen. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning 11) Den produkt som omfattas av detta förfarande är kisel framställd genom reduktion av kvarts i elektrougn i närvaro av olika kolhaltiga produkter. Produkten marknadsförs i form av stycken, granulat eller i pulverform i enlighet med internationellt godtagna tekniska specifikationer vad gäller renheten. Med stöd av specifikationerna kan kiseln kvalitetsklassificeras för olika slutanvändningsmål, nämligen framställning av silikoner ("kemiskt ren produkt") samt framställning av primäraluminium och sekundäraluminium. Innehållet av kisel är mindre än 99,99 viktprocent. Kisel under undersökningsperioden enligt KN-nummer 2804 69 00. klassificerades slaget här det av renhetsgrad, dvs. med ett kiselinnehåll av mer än Kisel med högre 99,99 viktprocent, i huvudsak använd vid tillverkning av elektroniska halvledare omfattas av ett annat KN-nummer och berörs inte av detta förfarande. 2. Likadan produkt 12) Samma internationella tekniska specifikationer tillämpas på den importerade produkt som avses i klagomålet och på den kisel som produceras i gemenskapen. Trots vissa olikheter mellan den kinesiska produkten och gemenskapsprodukten vad gäller renhet och dimensioner är deras fysiska egenskaper och användningsområden i huvudsak desamma och detta gäller även den kisel som produceras och säljs på hemmamarknaden i det jämförbara landet (Norge). Gemenskapsprodukten och den importerade produkten är därför grundförordningen. likadana produkter enligt artikel 1. 4 i C. DUMPNING 1. Jämförbart land 13) Eftersom Kina är ett land som inte har marknadsekonomi fastställde kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2. 7 i grundförordningen på grundval av uppgifter som inhämtats från producenter i ett tredje land med marknadsekonomi landet"). Vid den ursprungliga undersökningen fastställdes ("det jämförbara normalvärdet på grundval av de priser som betalades i gemenskapen. 14) I tillkännagivandet om inledande av översynen uppgav kommissionen att Norge skulle väljas som ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet. Detta preliminära val var grundat på uppgifter som lämnats i begäran om översyn, i vilken det uppgavs att de norska producenterna av den berörda produkten var bland de mest avancerade på världsmarknaden både vad gäller kostnadsstruktur och produktionsteknik, vilket skulle möjliggöra en skälig bedömning av normalvärdet för den berörda produkten. 15) Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på valet. Exportörerna motsatte sig valet. Deras invändningar gjordes emellertid först efter det att den tidsfrist som utsatts i tillkännagivandet om inledande hade löpt ut. Exportörerna föreslog Estland som ett alternativt jämförbart land och påstod felaktigt att detta land hade varit det jämförbara landet vid den ursprungliga undersökningen. Ingen bevisning om den estländska produktionens representativitet mottogs emellertid. Andra parter förnekade till och med i samband med att de hördes att det fanns någon produktion i Estland. Enligt dem visar Eurostats statistik endast den omlastade exporten med ursprung i andra länder. Rumänien och Brasilien föreslogs också som jämförbara länder, men ingen bevisning lämnades som motiverade varför ett av dessa länder skulle vara ett lämpligare jämförbart land än Norge. 16) Under undersökningens gång bekräftade kommissionen att Norge var ett av de viktigaste och mest effektiva kiselproducerande länderna i världen. Norge har låga energikostnader, och detta är ett viktigt faktum, eftersom energikostnaderna står för en stor del av kostnaden för framställning av kisel. Dessutom har de norska producenterna god tillgång till råvaror och goda exportvillkor, eftersom fabrikerna i allmänhet norska produktionsprocessen den som nu används i Kina, och det faktum att det finns två viktiga importkonkurrerande producenter borgar för normala marknadsvillkor. De två på producenternas hemmamarknaden under undersökningsperioden var dessutom betydande, eftersom den motsvarade mer än 5 % av exporten från Kina till gemenskapen. industrihamnar. Vidare samarbetsvilliga är belägna försäljning norska liknar kisel den av i 17) Mot bakgrund av vad som sagts ovan ansågs det lämpligt och skäligt att välja Norge som det jämförbara landet för fastställande av normalvärdet för exporten från Kina till gemenskapen. 2. Normalvärde 18) Vad gäller fastställandet av normalvärdet fastslog kommissionen att de norska producenternas försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av kisel liknande den som exporterades från Kina utgjorde mer än 5 % av volymen av de berörda produkter som såldes på export till gemenskapen och således var representativa, i enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen. 19) I enlighet med artikel 2. 4 i grundförordningen undersökte kommissionen därefter, genom att göra en bedömning av andelen försäljning som skett med vinst, huruvida försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden hade skett vid normal handel. Bedömningen visade att mer än 20 % av försäljningsvolymen hade sålts till priser som var lägre än den genomsnittliga kostnaden. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för endast den återstående försäljningen som skett med vinst, eftersom volymen för denna överskred 10 % av hela försäljningen. Normalvärdet fastställdes på nivån fob norska gränsen. 3. Exportpris till det inte heller 20) Fem företag som exporterar den berörda produkten från Kina besvarade det av kommissionen utsända frågeformuläret. Samtliga företag företräddes av China Chamber of Commerce for Import and Export of Metals, Minerals & Chemicals (CCCMC). På grund av de knapphändiga och bristfälliga svaren var det endast få uppgifter som kunde användas. Svaren innehöll framför allt inte någon bevisning om att all försäljning av den berörda produkten till gemenskapen hade rapporterats. faktum att en del av de största De hänvisade gemenskapsimportörerna kunde vara exportörerna närstående genom att de ingick i det statligt kontrollerade import- och exportnätet "Minemetals". Av den anledningen måste i I detta grundförordningen, sammanhang övervägdes om exportpriset för den berörda produkten, i avsaknad av annan information, kunde baseras på Eurostats importstatistik. När tillförlitligheten hos denna statistisk undersöktes noterade kommissionen att de uppgifter som avsåg KN-nummer 2804 69 00 endast omfattade kisel. Dessutom var det enligt tillgängliga uppgifter inte några större variationer i egenskaperna hos den kisel som exporterades från Kina under undersökningsperioden, varför ett genomsnittligt pris ansågs tillräckligt exakt i detta fall. slutsatserna om exportpriserna, i enlighet med artikel 18. 1 i allmänhet baseras på tillgängliga uppgifter. 21) Det fastslogs därför att den rimligaste grunden för fastställande av exportpriset var importvärdet cif enligt Eurostats statistik avseende det berörda KN-numret och motsvarande statistik för Österrike, Finland och Sverige före dessa länders anslutning till gemenskapen. 4. Jämförelse 22) I enlighet med artikel 2. 10 i grundförordningen justerades emellertid normalvärdet och exportpriset med hänsyn till olikheterna i de faktorer som påståtts och på jämförbarhet. tillfredsställande grund konstaterats kunna påverka prisernas Normalvärdet justerades med hänsyn till en olikhet i handelsled jämfört med den kinesiska försäljningen på export, eftersom den norska försäljningen på hemmamarknaden i allmänhet sker direkt till de slutliga användarna. Justeringar gjordes också för transport- och försäkringskostnader, varvid de motsvarande kostnaderna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i de kinesiska exportörernas svar på frågeformuläret, och exportpriset uttrycktes sålunda på nivån fob kinesiska gränsen. 5. Dumpningsmarginal 23) I enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet (fob norska gränsen) med det vägda genomsnittliga exportpriset (fob kinesiska gränsen). 24) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset enligt ovan visade att det förelåg dumpning och att dumpningsmarginalen var lika med det belopp med vilket normalvärdet överskred priset vid export till gemenskapen. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av exportpriset cif fritt gemenskapens gräns, uppgick till 68,1 %. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 25) Kommissionen prövade huruvida de gemenskapsproducenter som stödde begäran om översyn och som samarbetade vid undersökningen svarade för en betydande del av gemenskapens sammanlagda produktion av produkten, enligt artikel 4. 1 i grundförordningen. Det konstaterades då att de fyra producenter som samarbetade vid översynen stod för nästan hela gemenskapens sammanlagda produktion. Slutsatsen var alltså att de fyra samarbetsvilliga producenterna i enlighet med artikel 4. 1 i grundförordningen utgjorde gemenskapsindustrin. E. SKADA 1. Förbrukning på gemenskapsmarknaden 26) Den synliga förbrukningen (EU med 15 medlemsstater) av kisel på gemenskapsmarknaden (baserat på svaren i frågeformulären, uppgifter från Eurostat och den marknadsinformation som är tillgänglig för kommissionen) ökade från cirka 195 000 ton till cirka 256 000 ton, dvs. en ökning med cirka 32 % mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden. 2. Den dumpade importens volym och marknadsandel 27) Det bör påpekas att kinesiska exportörer 1992 hade absorberat den gällande antidumpningstullen (se punkt 1). I samband med denna undersökning har det fastställts att mängden dumpad import till gemenskapen av kisel med ursprung i Kina mätt i metriska ton minskade betydligt efter införandet av denna ytterligare antidumpningstull (antiabsorptionstull) 1992. Importen återhämtade sig emellertid senare och en ökning med 171 % konstaterades under perioden 1993-1994 liksom en ökning med 13,5 % under perioden från och med 1994 till och med slutet av undersökningsperioden. Importvolymen av produkter med ursprung i Kina avsedda för försäljning i gemenskapen ökade således med 37 % mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden. Dessa slutsatser motsäger påståendena om att införandet av ytterligare antidumpningsåtgärder skulle ha lett till att kinesisk kisel uteslutits från gemenskapsmarknaden. 28) Den beräknade marknadsandelen för denna import till gemenskapsmarknaden, baserat på den synliga förbrukningen, ökade från 3,7 % 1992 till 3,8 % under undersökningsperioden, dvs. med 3 %. 3. Priser på den dumpade importen 29) I enlighet med vad som anges i punkterna 20 och 21 tvingades kommissionen på grund av de kinesiska exportörernas knapphändiga och bristfälliga svar på frågeformulären att fastställa exportpriset på grundval av statistiska uppgifter (Eurostat och österrikisk, finsk och svensk nationell statistik). Undersökningen har visat att de kinesiska priserna, före tull, steg med 12,5 % år 1993 efter översynen 1992. Från 1994 till slutet av undersökningsperioden sjönk de åter till nära 1992 års nivå. Mellan 1992, då de ytterligare antidumpningsåtgärderna infördes, och slutet av undersökningsperioden, ökade dessa priser endast med 4%. 30) Kommissionen för importen jämförde också priserna (standardkvalitet använd vid från Kina med gemenskapsproducenternas priser för att fastställa huruvida de förra underskred de senare. För detta fastställdes först vilken kisel producerad i gemenskapen som motsvarade den importerade kinesiska produkten vad gäller specifikationer och användningsområden aluminiumframställning). Eftersom alla importerade kinesiska produkter är av standardkvalitet jämfördes i gemenskapen som var av priserna endast med den produkt producerad standardkvalitet. Producenternas vägda genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik i gemenskapen jämfördes därefter med de vägda genomsnittliga importpriserna för den kinesiska produkten, justerade till nettonivån fritt lager i gemenskapen, tullen betald, i samma handelsled. I samband med denna analys undersöktes de fyra viktigaste marknaderna (Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Italien). 31) Mot bakgrund av ovanstående konstaterades att priserna för importen från Kina inte underskred gemenskapsproducenternas priser under undersökningsperioden. En undersökning av de faktiska priser som togs ut vid återförsäljning till den första icke närstående köparen av kinesisk kisel av en större oberoende importör som representerade 11 % av den sammanlagda importen från Kina och som samarbetade vid undersökningen lägre än gemenskapsindustrins motsvarande priser. Dessutom är det viktigt att påpeka att en fast antidumpningstull på 396 ecu per ton, motsvarande 51 % av priset cif tillämpades på gemenskapsmarknaden. Följaktligen skulle ett prisunderskridande framkom att dessa priser var cirka 7 % motsvarande inte mindre än 30 % bli följden om dessa åtgärder skulle upphöra att gälla. 4. Gemenskapsindustrins situation a) Allmänt 32) Flera berörda parter har påpekat att gemenskapsindustrin inte längre vållas någon skada, eftersom slutet av undersökningsperioden vilket lett till ett utbudsunderskott och en väsentlig prisökning. efterfrågan på kisel har förändrats sedan Det bör påpekas att gemenskapens institutioner i enlighet med artikel 6. 1 i grundförordningen normalt baserar sin analys av dumpning och skada på den situation som råder under undersökningsperioden. Ett sådant tillvägagångssätt berättigas av att den exakta verkan av en sådan utveckling såsom nämns ovan endast kan fastställas inom ramen för en riktigt genomförd undersökning vid vilken alla berörda parter kan framföra sina synpunkter och där de uppgifter som lämnas kan kontrolleras och analyseras. 33) I det nu aktuella fallet motiveras kommissionens tillvägagångssätt av de snabba förändringarna på marknaden för kisel och av att det inte går att dra några slutsatser om dessa påstådda prisfluktuationer utan undersökning. 34) Kommissionen tog hänsyn till följande ekonomiska faktorer när det gällde att fastställa situationen för gemenskapsindustrin: b) Produktion 35) Produktionen i gemenskapen ökade från cirka 98 000 ton till cirka 122 000 ton mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden, en ökning med 24,1 %. Produktionssiffrorna för denna period visar en nedgång 1993 (-1,2 %) och därefter en allmän ökning till följd av en positiv prognos på världsmarknaden. Två av de gemenskapsproducenter som deltog vid den första undersökningen upphörde med sin verksamhet 1992, medan en annan lade om och rationaliserade verksamheten vid en produktionsanläggning i Spanien 1993. Övriga gemenskapsproducenters produktion har förblivit stabil eller ökat något. c) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande 36) Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade med 5 % mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden. Detta beror framför allt på omläggningen av verksamheten i Spanien. Mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden ökade dessutom kapacitetsutnyttjandet med 18 % av samma skäl. 10 d) Lager 37) De snabba förändringarna på marknaden och gemenskapsindustrins förväntningar beträffande gemenskapsmarknadens troliga utveckling framgår av tendenserna för lagerhållningen. Gemenskapsindustrins lager ökade med 47 % under perioden 1992 till slutet av undersökningsperioden, från cirka 11 600 ton till cirka 17 000 ton. e) Försäljning 38) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade från cirka 80 800 ton 1992 till cirka 111 200 ton vid slutet av undersökningsperioden, en ökning på 37,6 % under hela undersökningsperioden. f) Marknadsandel 39) Ökningen av försäljningsvolymen ledde till en liten ökning av marknadsandelen från 39,8 % 1992 till 41,1 % av marknaden under undersökningsperioden. g) Genomsnittliga försäljningspriser och prisutveckling 40) När det gäller utvecklingen av gemenskapsindustrins priser steg dessa med 3 % efter införandet av ytterligare antidumpningstullar på import av varor med ursprung i Kina. Under perioden 1993-1994 sjönk de emellertid med 3 %. Under hela den berörda perioden ökade gemenskapsindustrins försäljningspris med 2 %. h) Lönsamhet 41) Mellan 1992 och 1993 registrerade gemenskapsindustrin en sammanlagd vägd genomsnittlig förlust på 21,7 % respektive 22 % vad gäller försäljning av kisel på gemenskapsmarknaden. Omläggningen av verksamheten vid en anläggning i Spanien och en svagt uppåtgående trend vad gäller marknadspriserna lyckades inte föra gemenskapsindustrin ut ur en förlustbringande situation under 1993 och 1994. Under hela undersökningsperioden registrerade gemenskapsindustrin en vägd genomsnittlig förlust på 13,4 %. 42) De vägda genomsnittliga av undersökningsperioden minskade med 38 %. Trots detta har gemenskapens kiselindustri inte gjort några vinster alls under de senaste tio åren. förlusterna mellan slutet 1992 och 11 i) Sysselsättning 43) Situationen på arbetsmarknaden försämrades konstant mellan 1992 och 1994, eftersom gemenskapsindustrins sammanlagda arbetsstyrka minskade med 7 %. 5. Slutsats 44) Efter införandet av åtgärderna förbättrade gemenskapsindustrin sin ställning vad gäller produktion, kapacitetsutnyttjande och försäljning. Det bör dock påpekas att kapaciteten och marknadsandelen har stagnerat. Gemenskapsindustrin var oförmögen att höja sina priser till en tillfredsställande nivå också efter det att dessa åtgärder hade införts, eftersom kineserna fortsatte att sänka sina priser. Till följd av den väsentligt ökade lagervolymen, förlusten av arbetstillfällen och deackumulerade nya ekonomiska förlusterna, dras dessutom slutsatsen att gemenskapsindustrin fortfarande vållas väsentlig skada enligt artikel 3. 1 i grundförordningen. F. ORSAKSSAMBAND 45) Kommissionen undersökte huruvida den skada som vållades gemenskapsindustrin orsakades av dumpad import från Kina och huruvida andra faktorer hade orsakat eller bidragit till denna skada. 1. Den dumpade importens verkan 46) Den kisel som produceras av gemenskapen och den kisel som importeras från Kina konkurrerar direkt med varandra, särskilt vad gäller priserna. Detta förklaras av att det inte är någon väsentlig skillnad i kvalitet mellan den importerade produkten och den produkt som produceras i gemenskapen. Den importerade produkten var avsedd för samma kunder, nämligen aluminiumsmältningsindustrin. 47) Eftersom kisel är en råvara är marknaden för denna mycket priskänslig, och följaktligen har låga priser som tillämpas av vissa säljare en allmän negativ inverkan på marknaden. Undersökningen har visat att de kinesiska priserna, före tull, hade stigit med 12,5 % år 1993 efter översynen av åtgärderna 1992. Från 1994 och fram till slutet av undersökningsperioden sjönk de emellertid nästan ända ner till 1992 års nivå. Mellan 1992 (se punkt 29), det år då de ytterligare antidumpningsåtgärderna infördes, och fram till slutet av undersökningsperioden steg dessa priser endast med 4 %. Deras nivå hade alltså en klart negativ inverkan på priset på kisel på gemenskapsmarknaden. 48) En analys av perioden mellan 1993 och slutet av undersökningsperioden visar dessutom att de kinesiska priserna föll med 7 % medan priserna på gemenskapsmarknaden steg med 3 %. Detta faktum visar att de kinesiska 12 exportörerna har kapacitet att delvis absorbera de gällande antidumpningstullarnas inverkan. 49) Gemenskapsindustrin försökte höja sina priser 1993, men var tvungen att följa den kinesiska prispolitiken. Under 1994 försökte gemenskapsindustrin därför minska sina ekonomiska förluster genom att sänka priserna och försöka förbättra försäljningen. 50) På grund av pristrycket från importen från Kina och trots den ökade förbrukningen av kisel på gemenskapsmarknaden gjorde gemenskapsindustrin fortfarande förluster eller lyckades nätt och jämnt täcka sina produktionskostnader. 51) De kinesiska exportörerna menade att gemenskapsindustrin inte vållas någon skada och sannolikt inte kommer att vållas någon återkommande skada av importen från Kina, eftersom gemenskapsindustrin har ökat sin produktion av kisel, framför allt sedan 1992. 52) Såsom nämnts tidigare (se punkt 35) ökade gemenskapsindustrin emellertid sin egen produktion mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden med 24,1 %, medan marknaden växte med 32 % (se punkt 26). Samtidigt ökade gemenskapsindustrins lager med 46,6 % (se punkt 37). Tack vare en gynnsam situation på marknaden räknade gemenskapsindustrin med att öka sin försäljning. Men i stället för att följa de pressade priser som dikterades av de kinesiska importprodukterna, som alltjämt fördes in på gemenskapsmarknaden till låga priser före antidumpningstullen, tvingades gemenskapsindustrin öka sina lager. 53) Slutsatsen är alltså att den dumpade importen från Kina har haft en klart nedsättande till i gemenskapen och att den har bidragit verkan på prissättningen gemenskapsindustrins dåliga ekonomiska situation. 2. Andra faktorers inverkan 54) Kisel importerades från andra kiselproducerande länder än Kina under perioden från 1992 och fram till slutet av undersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Norge (beräknad på grundval av siffrorna för den synliga förbrukningen i punkt 26 ovan) ökade från 22,1 % 1992 till 27,7 % vid slutet av undersökningsperioden. Importen från Brasilien minskade under samma period från 10,4 % till 7,3 %. Samma situation rådde för de båda andra viktiga exportörerna av kisel till gemenskapen, Sydafrika och Australien. Importen från de länderna föll från 14,8 % till 9,2 % respektive från 4,1 % till 3%. 55) De kinesiska exportörerna menade att kisel från Ryssland och Ukraina också kan ha vållat gemenskapsindustrin skada. Kommissionen anser emellertid att kisel från Ryssland och Ukraina kvalitetsmässigt inte kan jämföras med den europeiska eller kinesiska kiseln. Den standardkvalitet som exporteras av Kina innehåller 0,5 % järn medan den ryska och ukrainska produkten innehåller 0,8 - 1,0 %. De ovannämnda importerade produkterna måste genomgå en särskild behandling innan de är jämförbara med den europeiska och den kinesiska produkten. 13 Det fastslogs att antidumpningsåtgärder inte tillämpas i Förenta staterna vad gäller kisel med ursprung i Ryssland, eftersom dessa produkter måste behandlas och renas innan de används i aluminiumsmältningsindustrin. 56) Kommissionen granskade dessutom Eurostats importstatistik och fann att importen från Ryssland och Ukraina inte sker regelbundet. 1992 förekom ingen import från Ryssland och Ukraina. Enligt marknadsinformationen är den nuvarande produktionskapaciteten i de båda länderna begränsad till 100 000 ton om året. Det är därför osannolikt att avsevärda kvantiteter skulle kunna transporteras från Ryssland och Ukraina. 57) Det fastställdes slutligen att Sydafrikas marknadsandel minskade beroende på produktionsproblem medan Norges marknadsandel ökade, dock med det högsta priset cif enligt Eurostat. 58) Inga andra faktorer som skulle kunna påverka gemenskapsindustrin negativt hittades. 3. Slutsats 59) Mot bakgrund av att den produkt som erbjuds genom liknande försäljningskanaler i gemenskapen har en enkel produktionsprocess och är en fullt utvecklad och enkel produkt och att marknaden är öppen, anser kommissionen att den kinesiska politiken med låga priser på import i hög grad har påverkat gemenskapsindustrins situation negativt. Även om en del av till gemenskapsindustrins negativa situation, måste slutsatsen bli att den prisnedsättning som blivit följden av importen från Kina, sedd för sig, utan tvivel har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. länder kan ha bidragit importen från andra G. FORTSATT DUMPNING/SKADA 1. Allmänt 60) Exportörerna menade att det för ett fastställande av huruvida det är sannolikt att dumpningen och skadan kommer att fortsätta är nödvändigt att analysera utvecklingen på marknaden under perioden mellan 1988 och slutet av undersökningsperioden. 61) Kommissionen undersökte i detta hänseende importnivån i gemenskapen med femton medlemsstater under en fyraårsperiod, särskilt efter införandet av 'de ytterligare antidumpningsåtgärderna till följd av absorptionen. Denna period kan anses vara tillräckligt lång för att fastställa tendenserna för skadeindikatorer i antidumpningsundersökningar. 14 2. Kinas ställning på världsmarknaden 62) Tidigare erfarenheter och den nuvarande situationen visar att den kinesiska industrin har fortsatt att exportera kisel till gemenskapen till dumpade priser. En antidumpningsundersökning som utfördes av myndigheterna i Förenta staterna till dumpade priser, varför 1991 visade att exporten från Kina skedde antidumpningstullar på 134 % infördes. Exporten från Kina till Förenta staterna minskade avsevärt efter det att dessa åtgärder hade införts. 63) Kina är den absolut största leverantören av kisel i världen. Är 1994 var exporten från Kina cirka 116 000 ton. Merparten av denna export går till Japan som köpte 83 763 ton eller cirka 72 % av den sammanlagda exporten från Kina 1994. Fram till 1993 hade den kinesiska försäljningen till övriga asiatiska länder ökat markant, medan försäljningen till den amerikanska marknaden hölls nere till följd av de sedan 1991 tillämpade antidumpningstullarna. Försäljningen till gemenskapen återhämtade sig 1994 trots att antidumpningstullar fortfarande togs ut. 64) Exporten av kisel från Kina till Japan stagnerade 1993 och 1994, då den uppgick till totalt 86 400 ton respektive 82 600 ton. Samma situation gällde i Australien. Exporten från Kina till Sydkorea minskade under samma period. Av allt som sagts ovan framgår att såväl den japanska som övriga asiatiska länders marknader är mättade, en slutsats som bekräftas av att trenderna för exportvolymen till Kinas största kunder dvs. Japan, Sydkorea och Australien, visade en markant uppgång fram till 1993, medan de har stått still sedan dess. 3. Kinas produktionskapacitet 65) Exportörerna menade att många kinesiska fabriker har lagts ned och att produktionskapaciteten i Kina har minskat. Dessutom skulle en ökad inhemsk förbrukning av kisel i Kina leda till att mindre kvantiteter är tillgängliga för export. Samma exportörer menade att ökad efterfrågan förväntas i gemenskapen vid slutet av 1990-talet och att gemenskapsindustrin därför inte kommer att ha kapacitet att tillhandahålla tillräckliga mängder. 66) Enligt marknadsinformationen minskade den kinesiska produktionen av kisel från 450 000 ton år 1989 till 250 000 ton år 1994. Det är sannolikt att så snart de åtgärder som tillämpas i gemenskapen och i Förenta staterna upphör att gälla kommer kineserna att ändra produktionsinriktningen från andra legeringar till kisel och på nytt uppnå samma höga nivåer som tidigare på sin produktion, som då kan exporteras till gemenskapen. 4. Sannolikhet för fortsatt dumpning i Kina 67) Det bör påpekas när det gäller dumpningen att importen av den berörda produkten till dumpade priser under att med ursprung undersökningsperioden, på den nivå som fastställdes vid den undersökning av huruvida den ursprungliga tullsatsen hade absorberats som genomfördes 1992. Priserna på importen från Kina till Österrike, Sverige och Finland strax före dessa 15 fortsatte ske länders anslutning till gemenskapen var också låga och sannolikt dumpade. Det anses därför mycket troligt att om åtgärderna upphörde att gälla skulle detta leda till fortsatt dumpning enligt artikel 11. 2 i grundförordningen. 5. Sannolikhet för fortsatt skada 68) Importen från Kina fortsatte att ske till låga priser och att hålla nere gemenskapens priser på kisel även efter införandet av den ytterligare antidumpningstullen. Priserna på import från Kina var de lägsta på gemenskapsmarknaden under perioden från 1992 till slutet av undersökningsperioden. Även om de utgör en liten procentandel av gemenskapsförbrukningen har de väsentligen påverkat den nedåtgående pristrenden. Om åtgärderna i form av ett fast belopp på 396 ecu per ton skulle upphöra att gälla skulle följden bli ett prisunderskridande på 30 %. 69) Mot bakgrund av den mycket stora produktionskapaciteten i Kina och de höga antidumpningstullarna i Förenta staterna är det dessutom mycket troligt att kineserna kommer att försöka öka sin försäljning på gemenskapens marknad till mycket låga priser om åtgärderna upphör att gälla, vilket kommer att leda till ytterligare sänkta priser på gemenskapsmarknaden och därmed ökad skada för gemenskapsindustrin. Trenden för importer till Sverige och Finland före och efter dessa länders anslutning till gemenskapen bekräftar att en sådan utveckling är sannolik. Under perioden juli-december 1994 importerade Sverige 493 ton, i motsats till under perioden januari-juni 1995, då ingen import från Kina rapporterades. Samma situation rådde i Finland där 2 097 ton importerades från Kina under det sista halvåret 1994 medan ingen import rapporterades under det första halvåret 1995. Det är uppenbart att volymen av import från Kina är starkt beroende av förekomsten eller frånvaron av antidumpningsåtgärder. Slutsatsen är alltså att den skada som gemenskapsindustrin vållas åtminstone kommer att fortsätta om de gällande antidumpningstullarna tillåts upphöra att gälla. 6. Slutsats 70) Mot bakgrund av ovanstående anses det därför att om de nu gällande antidumpningsåtgärderna upphör att gälla skulle de kinesiska exportörerna fortsätta att exportera till gemenskapsmarknaden till mycket låga priser. Detta skulle leda till fortsatt sänkta priser på gemenskapsmarknaden vilket i sin tur skulle vålla gemenskapsindustrin ytterligare skada. 16 H. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Allmänt 71) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 21. 1 i grundförordningen, på grundval av samtliga lämnade uppgifter, huruvida det med säkerhet skulle kunna fastslås att det inte låg i gemenskapens intresse att fortsätta att tillämpa åtgärderna. Kommissionen tog därvid hänsyn till de gällande åtgärdernas och andra eventuella åtgärders verkan samt till följderna för alla inblandade parter av att inte vidta åtgärder. 2. Konsekvenser för gemenskapsindustrin 72) Syftet med antidumpmngsåtgärder är att åtgärda orättvis handelspraxis som har en skadlig verkan på en gemenskapsindustri. En sådan åtgärd bör leda till återupprättandet av en situation där det råder effektiv konkurrens, vilket i sig är av intresse för samtliga aktörer i gemenskapen. 73) Inom ramen för denna undersökning har det fastställts att gemenskapsindustrin alltjämt vållas skada och att det är synnerligen troligt att gemenskapsindustrins osäkra ekonomiska situation kommer att förvärras ytterligare utan en fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna för att kompensera verkan av den dumpade importen. Hela gemenskapsindustrins existens kan således till sist komma att riskeras. Två företag som deltog vid den tidigare undersökningen finns inte längre på kvar. Kommissionen gemenskapsmarknaden kan konkurrensen komma att minska i motsvarande grad. producenter att med också anser färre 74) På grundval av de fakta som har fastställts är det skäligt att anta att om åtgärderna tillåts upphöra att gälla kommer följden att bli ytterligare nedläggningar av fabriker och förlorade arbetstillfällen utöver de fall som redan har inträffat. 75) När kommissionen undersökte gemenskapens till gemenskapsindustrins var den tvungen att ta hänsyn till den framtida utvecklingen. Av de internationella framtidsprognosema för kiselindustrin framgår att det är rimligt att anta att förbrukningen av produkten i fråga kan komma att öka med cirka 5% per år. förhållande intresse i 76) De nu pågående ansträngningarna för att omstrukturera gemenskapsindustrin visar dessutom att denna ännu inte är beredd att överge denna del av produktionen, och åtgärder mot de negativa verkningarna av den dumpade importen är därför nödvändiga. 17 3. Konsekvenser för användarna 77) Ingen enskild användare lämnade några dokumenterade uppgifter under den pågående undersökningen. En användarorganisation i gemenskapen och två nationella användarorganisationer lämnade uppgifter med begäran om att åtgärderna skulle upphävas. 78) En organisation av aluminiumproducenter i Förenade kungariket hävdade att kvaliteten på den kisel som importeras från Kina berättigade ett lägre pris än priset för samma produkt från andra länder. Ingen bevisning till stöd för detta påstående lämnades. Dessutom fastställdes det varken vid den ursprungliga eller vid den nuvarande undersökningen att det förelåg en väsentlig skillnad i kvalitet som berättigade olika prissättning mellan den kinesiska kiseln och kiseln från andra källor. Detta påstående måste alltså avvisas. 79) Samma organisation menade också att konkurrenssituationen på den internationella marknaden för de aluminiumprodukter som produceras i gemenskapen skadas av de införda antidumpningsåtgärderna. Det fastställdes emellertid att den kisel som används vid produktionen i gemenskapen av aluminium avsedd för export får införas tullfritt till gemenskapen enligt förfarandet för aktiv förädling. Detta argument har därför lämnats utan avseende. 80) En användare hävdade att det strider mot gemenskapens intresse att fortsätta att eftersom tillämpa antidumpningstullar på gemenskapsindustrin inte är i stånd att förse gemenskapsmarknaden med tillräckliga kvantiteter. Det ansågs att, eftersom det fanns andra leverantörer utanför gemenskapens marknad var risken för ett allmänt utbudsunderskott mycket liten. import av kisel från Kina, 81) Vad beträffar konkurrensen på gemenskapsmarknaden har användarindustrierna och andra ekonomiska aktörer alltid dragit fordel av att det funnits ett stort urval av konkurrenter på marknaden, eftersom gemenskapsindustrin, även om den utnyttjade sin fulla produktionskapacitet, endast skulle kunna tillgodose cirka 50 % av efterfrågan på gemenskapsmarknaden. Import från tredje land kommer därför alltid att vara nödvändig. Efter införandet av antidumpmngsåtgärder skulle de kinesiska producenterna kunna erbjuda sin export till gemenskapen till rimliga priser. De enda antidumpmngsåtgärder som tillämpas på import av kisel till gemenskapen är de som tillämpas på import med ursprung i Kina och Brasilien. 82) De på gällande inverkan åtgärdernas aluminiumsmältningsindustriernas produktionskostnader granskades särskilt. Denna analys visade att 5,5-6 viktprocent kisel behövs för att producera aluminium 226 och 231, som utgör 50 % av den sammanlagda aluminiumproduktionen. Värdet på den kisel som används vid produktionen uppgår till 5,2 % av den samlade kostnaden för framställning av aluminium. De gällande åtgärdernas inverkan på priset för en aluminiumlegering som endast innehöll kisel från Kina uppgår till 1,7 %. Detta är en relativt liten del av den slutsatsen att konsekvenserna för användarna av de gällande antidumpningsåtgärderna förblir mycket begränsade. sammanlagda produktionskostnaden, vilket leder till 18 4. Konsekvenser för importörerna 83) Endast ett begränsat antal gemenskapens fastställandet av dumpning och skada. intresse importörer synpunkter beträffande till kommissionen. En av dessa samarbetade vid lämnade 84) Ett företag i Förenade kungariket som inte längre importerar den berörda produkten förklarade att de priser fob som tas ut av de kinesiska exportörerna är sådana att de i sig leder till endast något lägre priser. Företaget hävdade vidare att en prisökning på mer än 300 pund sterling per ton hade inträffat sedan åtgärderna infördes. Dessutom framhölls det att införandet av åtgärderna hade medfört eftersom gemenskapsmarknadens största leverantörer är Norge och Sydafrika. Dessa länder påstods ha utnyttjat antidumpningsåtgärderna mot importen från Kina för att skaffa sig en dominerande ställning på den brittiska marknaden. för gemenskapsindustrin, fördelar få Det bör påpekas att en vägd genomsnittlig ökning på endast 9,8 % av alla importer av kisel till gemenskapsmarknaden registrerades under perioden efter införandet av de ytterligare antidumpningsåtgärderna och fram till undersökningsperioden. Dessutom höjde gemenskapsindustrin sina priser med 2 % under samma period (punkt 40). Det har redan fastställts (punkt 57) att Sydafrikas marknadsandel minskade på grund av produktionsproblem, medan Norge ökade sin marknadsandel, dock med de högsta priserna cif enligt Eurostat. Dessa påståenden måste avvisas. 5. Konsekvenser för konkurrensen 85) Kommissionen undersökte vad gäller konkurrensen på gemenskapsmarknaden huruvida de gällande åtgärderna och en fortsatt tillämpning av dessa skulle kunna ha en negativ inverkan på den effektiva konkurrensen. Först av allt bör det påpekas att kisel från Kina fortfarande är tillgänglig på gemenskapsmarknaden efter fem års tillämpning av antidumpningsåtgärder. Andra exportörer ökade sin närvaro på marknaden. Kommissionen drog således slutsatsen att det inte förefaller realistiskt att förutse något akut utbudsunderskott på marknaden för kisel och inte heller någon negativ inverkan på den effektiva konkurrensen. 6. Slutsats om gemenskapens intresse 86) På grundval av vad som sagts ovan, särskilt efter att ha granskat de argument som har framförts av gemenskapsindustrin, gemenskapens industri i senare led i produktionskedjan och importörerna av den berörda produkten, görs den samlade intresse att de bedömningen att det antidumpningsåtgärder som tillämpas på kisel med ursprung i Kina inte tillåts upphöra att gälla. i gemenskapens allmänna ligger 19 I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 1. Nivå för undanröjande av skada 87) Under undersökningsperioden fastställdes det att avkastningen på försäljningen av den berörda produkten var negativ, eftersom de försäljningspriser som togs ut av gemenskapsindustrin var lägre än den kontrollerade produktionskostnaden. 88) För att uppnå en icke-skadevållande referensnivå för exportpriserna fastställde kommissionen först gemenskapsindustrins faktiska produktionskostnad. När det gäller vilken vinstnivå som är skälig hävdade en gemenskapsproducenter att en vinst på försäljningen på minst 7,5 % före skatt krävdes för att denna producent skulle kunna behålla sin konkurrenskraft. Kommissionen använde en procentsats på 6,5 % av omsättningen, vilket anses vara tillräckligt då det rör sig om en fullt utvecklad produkt för vilken endast små investeringar i forskning och utveckling samt produktionsutrustning är nödvändiga. 89) Det pris som fastställdes genom att en vinst av 6,5 % till gemenskapsindustrins genomsnittliga produktionskostnad, justerades vederbörligen för att importen och ta hänsyn gemenskapsindustrins försäljning. i handelsled mellan till olikheterna lades 90) På grundval av detta fastställdes skademarginalen, varvid hänsyn togs till de kinesiska cif priserna (Eurostatdata), och den uppgick till 49 % av priset cif på den berörda importen. Enligt den nuvarande skademarginalen, som är lägre än den faktiska dumpningsmarginalen, bör de faktiska tullarna vara 376,5 ecu/ton, inte 396 ecu/ton som är nivån på de gällande tullarna. 2. Slutgiltiga tullar 91) Mot bakgrund av de slutsatser om dumpning, skada, orsakssamband, sannolikhet för fortsatt dumpning och skada och gemenskapens intresse som anges ovan anser kommissionen att det är nödvändigt att fortsätta att tillämpa antidumpningsåtgärder för att återställa effektiva och rättvisa konkurrensvillkor på gemenskapens marknad för kisel. 92) De kinesiska handlarna föreslog, med hänvisning till artikel 8 i grundförordningen, ett åtagande eller införande av en rörlig tull. Bristen på samarbetsvilja, vilken framgick av de kinesiska producenternas bristfälliga svar på frågeformulären, tyder på att en effektiv kontroll av åtagandena skulle vara svår att genomföra. De kinesiska handlarnas tidigare beteende tyder dessutom inte på att det skulle vara lämpligt att införa en rörlig tull. 93) Mot bakgrund av vad som sagts ovan och med hänsyn till att dessa åtgärder har att tillämpats antidumpningsåtgärderna på import av kisel med ursprung i Kina lämpligen bör göras i form av en värdetull som bör fastställas till 49 %. nuvarande sedan nivån anses 1992 den det på 20 94) Rådet bekräftar ovanstående slutsatser. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1, 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av kisel enligt KN-nummer 2804 69 00 med ursprung i Folkrepubliken Kina. 2. Tullsatsen för den slutgiltiga antidumpningstull som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns skall vara 49 %. 3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel! Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 21 ISSN 1024-4506 KOM(97) 616 slutlig DOKUMENT SV 02 11 10 08 Katalognummer : CB-CO-97-635-SV-C ISBN 92-78-27767-3 Byrån tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 2*


title: Uredba Vijeća (EZ) br. 2345/97 od 24. studenoga 1997. o sniženju carinske stope primjenjive na uvoz određenih živih životinja vrste goveda u okviru carinske kvote WTO-a

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
World Trade Organisation
cattle
import policy
live animal
tariff quota

text: L_1997326HR. 01000101. xml 02/Sv. 021 HR Službeni list Europske unije 65 31997R2345 L 326/1 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 24. 11. 1997. UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 2345/97 od 24. studenoga 1997. o sniženju carinske stope primjenjive na uvoz određenih živih životinja vrste goveda u okviru carinske kvote WTO-a VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 113. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije, budući da se Zajednica u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO) obvezala na otvaranje godišnje carinske kvote od 169 000 grla određenih živih životinja vrste goveda; budući da se carinska stopa primjenjiva na uvoz u okviru te kvote sastoji od 16 % carine ad valorem i od posebnog iznosa od 582 ECU-a po toni; budući da se Uredbom Vijeća (EZ) br. 2179/95 od 8. kolovoza 1995. o prilagodbi, kao autonomnoj i prijelaznoj mjeri, određenih poljoprivrednih povlastica predviđenih europskim sporazumima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 3379/94 o otvaranju određenih carinskih kvota Zajednice u 1995. za određene poljoprivredne proizvode i za pivo te o upravljanju tim kvotama kako bi se uzeo u obzir Sporazum sklopljen tijekom Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini (1) te Uredbom Vijeća (EZ) br. 3066/95 od 22. prosinca 1995. o utvrđivanju određenih povlastica u obliku carinskih kvota Zajednice za određene poljoprivredne proizvode i o predviđanju prilagodbe, kao autonomne i prijelazne mjere, određenih poljoprivrednih povlastica predviđenih europskim sporazumima kako bi se uzeo u obzir Sporazum o poljoprivredi (2), predviđa mogućnost sniženja posebnog iznosa koji se plaća na uvoz 169 000 grla određenih živih životinja vrste goveda u okviru carinske kvote, na 399 ECU-a po toni za životinje s podrijetlom iz povezanih zemalja Srednje Europe; budući da se sniženje vezano za te zemlje provodi od 1. srpnja 1995. ; budući da je na temelju Uredbe (EZ) br. 1926/96 (3) od 1. srpnja 1996. predviđeno slično postupanje za uvoz robe s podrijetlom iz Estonije, Latvije i Litve; budući da je s obzirom na međunarodne obveze Zajednice u okviru WTO-a potrebno osigurati da se za uvoz iz svih zemalja koristi snižena carinska stopa unutar kvote kada god je sniženje provedeno ili se tek treba provesti vezano uz uvoz iz povezanih zemalja Srednje Europe i baltičkih država; budući da stoga treba predvidjeti proširenje takvog sniženja na uvoz živih životinja vrste goveda iz svih zemalja, DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. Svako sniženje uvozne carine koja se u okviru carinske kvote Zajednice plaća na 169 000 grla određenih živih životinja vrste goveda za životinje s podrijetlom iz Poljske, Mađarske, Češke, Slovačke, Rumunjske i Bugarske te iz Estonije, Latvije i Litve proširuje se na svaki uvoz u okviru te carinske kvote, bez obzira na podrijetlo životinja. Članak 2. Komisija usvaja detaljna pravila za primjenu ove Uredbe u skladu s postupkom predviđenim u članku 27. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 805/68 od 27. lipnja 1968. o zajedničkom uređenju tržišta goveđeg i telećeg mesa (4). Članak 3. Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Primjenjuje se na uvoz za koji su izdane dozvole u razdoblju od 1. srpnja 1995. do 30. lipnja 1997. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 1997. Za Vijeće Predsjednik J. POOS (1)  SL L 223, 20. 9. 1995. , str. 29. (2)  SL L 328, 30. 12. 1995. , str. 31. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1595/97 (SL L 216, 8. 8. 1997. , str. 1). (3)  SL L 254, 8. 10. 1996. , str. 1. (4)  SL L 148, 28. 6. 1968. , str. 24. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2222/96 (SL L 296, 21. 11. 1996. , str. 50. )


title: Τροποποιημένη πρόταση απόφασης του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για θέσπιση κοινοτικού προγράμματος δράσης με σκοπό τη βελτίωση των συστημάτων έμμεσης φορολογίας της εσωτερικής αγοράς (πρόγραμμα Fiscalis)

eurovoc_concepts:
action programme
administrative cooperation
indirect tax
single market
tax system

formats: pdf print

text: * it ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 24. 11. 1997 COM(97)621 τελικό 97/0128 (COD) Τροποποιημένη πρόταση ΛΠΟΦΛΣΙΙΣ ΤΟΥ ΕΥΡΩΙ1ΛΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για θέσπιση κοινοτικού προγράμματος δράσης με σκοπό τη βελτίωση των συστημάτων έμμεσης φορολογίας της εσωτερικής αγοράς (πρόγραμμα Fiscalis) (υποβληθείσα από την Επιτροπή σύμφωνα με το άρθρο 189 Α, παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Μετά τη γνώμη που εξέδωσε το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο1 στις 20 Νοεμβρίου 1997 σχετικά με την πρόταση απόφασης του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για θέσπιση κοινοτικού προγράμματος δράσης με σκοπό τη βελτίωση των συστημάτων έμμεσης φορολογίας της εσωτερικής αγοράς (πρόγραμμα Fiscalis)2 και σύμφωνα με το άρθρο 189 Α παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, η Επιτροπή αποφάσισε να τροποποιήσει την προαναφερθείσα πρόταση. Η Επιτροπή δέχθηκε, ουσιαστικά, τις τροποιήσεις σχετικά με: την αναφορά στην αποκτηθείσα εμπειρία στο πλαίσιο του προγράμματος Τελωνεία 2000 (τροποποίηση αριθ. 4)· το στόχο περί ενός κοινού επιπέδου κατανόησης του κοινοτικού δικαίου (τροποποίηση αριθ. 7)· τα υφιστάμενα συστήματα επικοινωνίας και ανταλλαγής πληροφοριών που θα πρέπει να καλυφθούν από το πρόγραμμα (τροποποιήσεις αριθ. 1 και 8)· τον ορισμό των ανταλλαγών (τροποποίηση αριθ. 5) και τις συμφωνίες για τις ανταλλαγές υπαλλήλων (τροποποίηση αριθ. 9)· την πρόσκληση εξωτερικών εμπειρογνωμόνων στα σεμινάρια που διοργανώνονται για τους φορολογικούς υπαλλήλους (τροποποιήσεις αριθ. 2 και 10)· τον ορισμό των πολυμερών ελέγχων (τροποποίηση αριθ. 6) και τις ρυθμίσεις σχετικά με την οργάνωση των πολυμερών ελέγχων (τροποποίηση αριθ. 11)· τις ρυθμίσεις σχετικά με την εφαρμογή της κοινής πρωτοβουλίας κατάρτισης, και ιδίως την θέσπιση δικτύου συνεργασίας, τα καθήκοντα του δικτύου και τις ευθύνες των κρατών μελών (τροποποιήσεις αριθ. 3 και 12), με εξαίρεση την αναφορά στην Επιτροπή που προβλέπεται από το άρθρθο 11, η οποία δεν προσαρμόζεται για την εφαρμογή ενός δικτύου συνεργασίας· το κόστος κάθε μελέτης για την επίπτωση του προγράμματος (τροποποίηση αριθ. 13) και τις διατάξεις σχετικά με τις εκθέσεις για την επίπτωση του προγράμματος (τροποποίηση αριθ. 15)· τις διατάξεις σχετικά με την εφαρμογή του προγράμματος (τροποποίηση αριθ. 14). * οι χρηματοδοτικές διατάξεις σχετικά με την εφαρμογή του προγράμματος (τροποποιήσεις αριθ. 16,17 και 18). ι Έγγρ. ΡΕ 223. 491 2 ΕΕ αριθ. C 177 της 11ης Ιουνίου 1997, σ. 8 Τροποποιημένη πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για θέσπιση κοινοτικού προγράμματος δράσης με σκοπό τη βελτίωση των συστημάτων έμμεσης φορολογίας της εσωτερικής αγοράς (πρόγραμμα Fiscalis) Πρωτότνττο κείμενο Τροποποιτμενο κείμενο Αιτιολογική σκέψη 7 ότι η εμπειρία από τη λειτουργία του Συστήματος Ανταλλαγής Πληροφοριών για τον ΦΠΑ (VIES) που δημιουργήθηκε με τον κανονισμό (ΕΟΚ) 218/92, κατέδειξε την αξία της τεχνολογίας των πληροφοριών για την προστασία των εσόδων παράλληλα με την ελαχιστοποίηση διοικητικών επιβαρύνσεων· ότι το VIES αποδείχτηκε ουσιώδες εργαλείο της συνεργασίας, το οποίο την περαιτέρω έχει συνεργασία μεταξύ των κρατών μελών επίσης προωθήσει των ότι η εμπειρία από τη λειτουργία διαφόρων συστημάτων ανταλλαγής πληροφοριών στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα κατέδειξε την αξία της τεχνολογίας την των πληροφοριών προστασία των εσόδων παράλληλα με την διοικητικών ελαχιστοποίηση επιβαρύνσεων ότι το VIES αποδείχθηκε ουσιώδες εργαλείο της συνεργασίας, το οποίο έχει την περαιτέρω συνεργασία μεταξύ των κρατών μελών· επίσης προωθήσει των για Αιτιολογική σκέψη 9α (νέα) φυσικά (μεγάλες ότι τα σεμινάρια αποτελούν ένα ιδανικό βτμα για την ανταλλαγή ιδεών μεταξύ υπαλλήλων που. είναι επιφορτισμένοι με την έμμεση φορολογία και, οσάκις κρίνεται σκόπιμο, άλλων εμπειρογνωμόνων του τομέα, όπως πρόσωπα ακαδημαϊκοί, που φορολογούνται επιχειρήσεις και MME) ή οι εκπρόσωποι και οι σύμβουλοι ίσως τέτοια αυτών·ότι από προκύψουν συστάσεις που θα μπορούσαν να βελτιώσουν τα ισχύοντα νομικά μέσα, να ενθαρρύνουν την συγκλίνουσα εξέλιξη των εθνικών συστημάτων έμμεσης φορολογίας και να διευκολύνουν τη συνεργασία ανάμεσα στις ενδιαφερόμενες διοικήσεις σεμινάρια Αιτιολογική σκέψη 10 κατάρτισης προγράμματος ότι από την εμπειρία που έχει αποκτηθεί από το πρόγραμμα Matthaeus-Tax προκύπτει ότι η συντονισμένη ανάπτυξη και εφαρμογή ενός που κοινού θεσπίστηκε με την απόφαση 95/279/ΕΚ της Επιτροπής3 μπορεί να οδηγήσει στην επίτευξη των στόχων του προγράμματος, ειδικότερα δε επιπέδου στην κατανόησης του κοινοτικού δικαίου· ότι πρέπει να παρόμοια προγράμματα· ότι τα κράτη μέλη πρέπει, επομένως, να διασφαλίσουν ότι όλοι οι υπάλληλοι τους θα λάβουν την αρχική και συνεχή κατάρτιση που προβλέπεται στα κοινά αναπτυχθούν υψηλότερου περαιτέρω επίτευξη 3 EEL 172, 22. 7. 95,σ. 24 και των ότι η διοικητική συνεργασία εξαρτάται από τις επαγγελματικές δεξιότητες γνώσεις, συμπεριλαμβανομένων και των γλωσσικών, των υπαλλήλων που είναι επιφορτισμένοι με την έμμεση φορολογία· ότι πρέπει να συσταθεί ένα δίκτυο συνεργασίας εθνικών οργανισμών, ακαδημιών ή σχολών, και των υπαλλήλων που είναι υπεύθυνοι για την κατάρτιση προκειμένου να καθοριστούν οι κοινές δεξιότητες και γνώσεις που οι εν λόγω υπάλληλοι πρέπει να διαθέτουν και να κοινά τα αναπτυχθούν προγράμματα κατάρτισης που θα τους επιτρέψουν να αποκτήσουν τις αναγκαίες κοινές δεξιότητες και γνώσεις· ότι, στην τελική αναγκαία προγράμματα κατάρτισης· την σκοπιμότητα έκθεση που θα υποβάλει η Επιτροπή ίσως εξετάσει ίδρυσης μιας κοινοτικής ακαδημίας για τους υπαλλήλους που είναι επιφορτισμένοι με την έμμεση φορολογία· Αιτιολογική σκέψη 11 ότι, όπως έχει αποδειχθεί, ένα επαρκές επίπεδο γλωσσομάθειας των υπαλλήλων που είναι επιφορτισμένοι με την έμμεση φορολογία είναι ουσιώδες για τη διευκόλυνση της συνεργασίας: ότι τα κράτη μέλη πρέπει, επομένως, να παράσχουν στους υπαλλήλους τους την απαραίτητη γλωσσική κατάρτιση· ότι η εμπειρία από την εφαρμογή του προγράμματος Τελωνεία 20004 έχει καταδείξει ότι η δράση για την προώθηση της διοικητικής συνεργασίας μεταξύ των εθνικών τελωνειακών διοικήσεων μπορεί να ενισχύσει ταυτόχρονα και την αποτελεσματικότητα των μέσων για την καταπολέμηση της απάτης Άρθρο 2, σημείο (δ) ως "ανταλλαγή" νοείται η επίσκεψη εργασίας, προς όφελος της Κοινότητας, την οποία πραγματοποιεί σε μια άλλη διοίκηση ένας υπάλληλος επιφορτισμένος με θέματα έμμεσης φορολογίας και η οποία οργανώνεται στο πλαίσιο του προγράμματος· (ος "ανταλλαγή" νοείται η επίσκεψη εργασίας, προς όφελος της Κοινότητας, την οποία πραγματοποιεί στη διοίκηση ή στην εταιρεία κατάρτισης ενός άλλου κράτους μέλους ένας υπάλληλος επιφορτισμένος με θέματα έμμεσης φορολογίας και η οποία οργανώνεται στο πλαίσιο του προγράμματος· Άρθρο 2, σημείο (ε) οι νοούνται "ασκήσεις διμερούς και πολυμερούς ως ελέγχου" περιπτώσεις συνεργασίας, εντός του κοινοτικού νομικού δύο ή πλαισίου για τη συνεργασία, περισσότερων διοικήσεων με σκοπό την ενοποίηση των ελέγχων επί φορολογούμενων που έχουν υποχρεώσεις έμμεσης φορολογίας σε καθένα από τα συνεργαζόμενα κράτη μέλη· "πολυμερείς έλεγχοι" συνεργασίας, οι νοούνται ως του εντός περιπτώσεις κοινοτικού νομικού πλαισίου για τη συνεργασία, τριών τουλάχιστον διοικήσεων με σκοπό την ενοποίηση ή τον συντονισμό των ελέγχων επί φορολογούμενων που έχουν υποχρεώσεις «έμμεσης φορολογίας σε καθένα από τα συνεργαζόμενα κράτη μέλη· Άρθρο 3, σημείο (α) να αποκτήσουν οι υπάλληλοι το αυτό υψηλό να αποκτήσουν οι υπάλληλοι το αυτό υψηλό επίπεδο κατανόησης του κοινοτικού δικαίου επίπεδο κατανόησης του κοινοτικού δικαίου, ιδίως σε ό,τι αφορά την έμμεση φορολογία, και και της ενσωμάτωσης του στα κράτη μέλη· της ενσωμάτωσης του στα κράτη μέλη· Άρθρο 4, παράγραφος 1 να αποκτήσουν οι υπάλληλοι το αυτό υψηλό επίπεδο κατανόησης του κοινοτικού δικαίου και της ενσωμάποσής του στα κράτη μέλη· 4 ΕΕ L 33,4. 2. 97, σελ. 24 συστημάτων επικοί νωνίας Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη δημιουργούν και εξασφαλίζουν την καλή λειτουργία των και νέων ανταλλαγής πληροφοριών, και εκπονούν τα εγχειρίδια και τους οδηγούς που κρίνουν εξασφαλίζουν επίσης την καλή αναγκαία· των υπαρχόντων συστημάτων λειτουργία επικοιν(ονίας και ανταλλαγής πληροφοριών, καθώς και των εγχειριδίων και οδηγών που κρίνουν αναγκαία Άρθρο 4, παράγραφος 2 Στα κοινοτικά στοιχεία για την επικοινωνία και ανταλλαγή πληροφοριών περιλαμβάνονται ο εξοπλισμός, το λογισμικό και οι ζεύξεις δικτύου που είναι κοινά σε όλα τα κράτη μέλη, ανεξάρτητα από το εάν τα στοιχεία αυτά είναι εγκατεστημένα σε χώρους της Επιτροπής (ή ενός εξουσιοδοτημένου υπεργολάβου) ή σε ενός χοόρους εξουσιοδοτημένου υπεργολάβου). Η Κοινότητα αναλαμβάνει το κόστος της καθημερινής λειτουργίας των κοινοτικών στοιχείων που θα εγκατασταθούν σε χώρους της Επιτροπύς (ή εξουσιοδοτημένου υπεργολάβου). κρατών μελών των (ή Στα κοινοτικά στοιχεία για την επικοινωνία και ανταλλαγή πληροφοριών περιλαμβάνονται ο εξοπλισμός, το λογισμικό και οι ζεύξεις δικτύου που είναι κοινά σε όλα τα κράτη μέλη, ανεξάρτητα από το εάν τα στοιχεία αυτά είναι εγκατεστημένα σε χώρους της Επιτροπής (ή ενός εξουσιοδοτημένου υπεργολάβου) ή σε ενός χοόρους εξουσιοδοτημένου υπεργολάβου). Η Κοινότητα αναλαμβάνει το κόστος της καθημερινής λειτουργίας των κοινοτικών στοιχείων που θα εγκατασταθούν σε χώρους της Επιτροπύς (ή εξουσιοδοτημένου υπεργολάβου). κρατών μελών των (ή Σε περίπτωση προσφυγής στις υπηρεσίες υπεργολάβων, οι τελευταίοι επιλέγονται μετά από προσκλήσεις για υποβολή προσφορών που οργανώνονται ισχυουσών δημοσιονομικών διατάξεων. βάσει των Άρθρο 5, παράγραφος 1, πρώτη υποπαράγραφος ποικίλλει, Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη διοργανώνουν ανταλλαγές για την επίτευξη των στόχων που ορίζονται στο άρθρο 3. Η διάρκεια των ανταλλαγών την περίπτωση, αλλά δεν υπερβαίνει το ένα έτος. Κάθε μία συγκεκριμένη εργασιακή δραστηριότητα και είναι επαρκώς προετοιμασμένη, ενώ μετά το πέρας τους συμμετάσχοντες υπαλλήλους. θα αξιολογείται από ανταλλαγή εστιάζεται ανάλογα της σε ανάλογα Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη διοργανώνουν ανταλλαγές για την επίτευξη των στόχων που ορίζονται στο άρθρο 3. Η διάρκεια των ανταλλαγών ποικίλλει, την περίπτωση, αλλά δεν υπερβαίνει τους έξι μήνες. Κάθε ανταλλαγή εστιάζεται σε μία συγκεκριμένη εργασιακή δραστηριότητα και είναι επαρκώς προετοιμασμένη, ενώ μετά το πέρας τους της θα αξιολογείται από συμμετασχόντες υπαλλήλους και δημόσιες υπηρεσίες. Άρθρο 5, παράγραφος 2 Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη διοργανώνουν σεμινάρια. Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη διοργανώνουν σεμινάρια για τη συνεύρεση υπαλλήλων από διάφορα κράτη μέλη και από την Επιτροπή και, άλλων οσάκις όπως εμπειρογνωμόνων του που ακαδημαϊκών, φυσικών φορολογούνται και σύμβουλοι αυτών. τομέα, προσώπων εκπρόσωποι σκόπιμο, κρίνεται οι ή Άρθρο 5, παράγραφος 3 Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη διοργανώνουν πρότυπες ασκήσεις διμερούς και πολυμερούς ελέγχου, σύμφωνα με το κοινοτικό νομικό πλαίσιο για τη συνεργασία. Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη επιλέγουν τους συγκεκριμένους πολυμερείς ελέγχους που θα λάβουν υποστήριξη από την Κοινότητα, σύμφωνα με το κοινοτικό νομικό πλαίσιο για τη συνεργασία. Τα συμμετέχοντα κράτη μέλη υποβάλλουν, στην Επιτροπή και τα λοιπά και αξιολογήσεις κράτη μέλη, σχετικά με τους ελέγχους. εκθέσεις Άρθρο 6 έναν υπαλλήλους Η Επιτροπή και τα κράτη μέλη 1. αναπτύσσουν τα υφιστάμενα και νέα κοινά προγράμματα κατάρτισης για να παράσχουν στους κοινό πυρήνα κατάρτισης. Τα κράτη μέλη διασφαλίζουν ότι σε όλους τους υπαλλήλους παρέχεται αρχική κατάρτιση, όπως προβλέπεται στα κοινά προγράμματα κατάρτισης και ότι όλοι οι υπάλληλοι λαμβάνουν σε τακτά διαστήματα συνεχή κατάρτιση, όπ(ος προβλέπεται στα ίδια (χυτά προγράμματα. Τα κράτη μέλη, σε συνεργασία με την 1. Επιτροπή, καθιερώνει ένα δίκτυο συνεργασίας των εθνικών οργανώσεων, ακαδημιών ή σχολών, είναι υπαλλήλων επιφορτισμένοι με την κατάρτιση σε θέματα έμμεσης φορολογίας με καθήκον: που και τον καθορισμό α) κοινών επαγγελματικών δεξιοτήτων και γνοοσεων, συμπεριλαμβανομένων των γλακτσών, που θα πρέπει να κατέχουν οι υπάλληλοι· των των την ανάπτυξη υφιστάμενων β) κοινών προγραμμάτων κατάρτισης και, αν χρειασθεί, την εκπόνηση νέων προγραμμάτων, για να παράσχουν στους υπαλλήλους ένα κοινό πηρύνα κατάρτισης προκειμένου να κοινές τις εξασφαλίσουν επαγγελματικές δεξιότητες και γνώσεις· αναγκαίες το άνοιγμα, γ) των προγραμμάτων κατάρτισης που παρέχει κάθε κράτος μέλος στους υπαλλήλους του, σε υπαλλήλους άλλων κρατών μελών, οσάκις κρίνεται σκόπιμο· την ανάπτυξη των αναγκαίων κοινών δ) εργαλείων για την κατάρτιση στην έμμεση φορολογία, των εργαλείων γλωσσικής κατάρτισης· συμπεριλαμβανομένων ε) την ανάλυση των πληροφοριών που παρέχονται ετησίως από τα κράτη μέλη, στα πλαίσια του 'ρθρου 6. 2, σχετικά με την κατάρτιση που προσφέρουν στους υπαλλήλους τους. 2. Τα κράτη μέλη διασφαλίζουν ότι οι υπάλληλοι τους λαμβάνουν την αρχική και τακτική συνεχή κατάρτιση που απαιτείται για την απόκτηση των κοινών επαγγελματικών δεξιοτήτων και γνώσεων, σύμφωνα με τα κοινά προγράμματα κατάρτισης. Πληροφορούν το ετησίως περιεχόμενο και την ποσότητα της κατάρτισης που προσφέρουν στους υπαλλήλους τους. την Επιτροπή σχετικά με Διαγράφεται 2. Τα κράτη μέλη θα παρέχουν στους υπαλλήλους τους την απαραίτητη γλωσσική κατάρτιση ώστε να αποκτήσουν οι τελευταίοι επαρκές επίπεδο γλωσσομάθειας. Τα κράτη μέλη και η Επιτροπή 3. αναπτύσσουν κοινοτικά εργαλεία για την φορολογία, κατάρτιση συμπεριλαμβανομένων εργαλείων γλακνσικής κατάρτισης. έμμεση των στην Άρθρο 7 καθορίζονται Το πρόγραμμα είναι ανοιχτό στη συμμετοχή των συνδεδεμένων χωρών της Κεντρικής και τις Ανατολικής Ευρώπης, σύμφωνα με στις που προϋποθέσεις Ευρωπαϊκές Συμφωνίες ή στα Συμπληρωματικά Πρίοτόκολλά τους σχετικά με την συμμετοχή των χ(ορών αυτών στα κοινοτικά προγράμματα, και στο βαθμό ποου αυτό είναι δυνατό βάσει της κοινοτικής νομοθεσίας για την έμμεση φορολογία. Επίσης, στο πρόγραμμα μπορεί να συμμετάσχει η Κύπρος, σύμφωνα με το κοινό ψήφισμα για την θέσπιση διαρθρωμένου διαλόγου μεταξύ της ΕΕ και της Κύπρου, και στο βαθμό που αυτό είναι δυνατό βάσει της κοινοτικής έμμεση φορολογία. νομοθεσίας την για που καθορίζονται Το πρόγραμμα είναι ανοιχτό στη συμμετοχή των συνδεδεμένων χωρών της Κεντρικής και τις Ανατολικής Ευρώπης, σύμφωνα με στις προϋποθέσεις Ευρωπαϊκές Συμφωνίες ή στα Συμπληρωματικά Πρωτόκολλα τους σχετικά με την συμμετοχή των χωρών αυτών στα κοινοτικά προγράμματα, και στο βαθμό ποου αυτό είναι δυνατό βάσει της κοινοτικής νομοθεσίας για την έμμεση φορολογία. Επίσης, στο πρόγραμμα μπορεί να συμμετάσχει η Κύπρος, σύμφωνα με το κοινό ψήφισμα για την θέσπιση διαρθρωμένου διαλόγου μεταξύ της ΕΕ και της Κύπρου, και στο βαθμό που αυτό είναι δυνατό βάσει της κοινοτικής έμμεση φορολογία. Τα έξοδα που θα προκύψουν ενδεχομένως από αυτή τη συμμετοχή είναι επιπρόσθετα (ΰς προς το συνολικό ποσό του παρόντος προγράμματος. νομοθεσίας την για Άρθρο 8, παράγραφος 2, σημείο δ) (νέο) το κόστος για την εκπόνηση ανεξαρτήτων μελετών για τα αποτελέσματα του παρόντος προγράμματος, εφόσον τούτο κριθεί αναγκαίο· Άρθρο 9 Το χρηματοδοτικό πλαίσιο για την εφαρμογή του εν λόγω προγράμματος κατά την περίοδο μεταξύ 1ης Ιανουαρίου 1998 και 31ης Δεκεμβρίου 2002 ορίζεται σε 45 εκατ. ECU. Οι ετήσιες πιστώσεις εγκρίνονται από την αρμόδια για τον προϋπολογισμό αρχή εντός των ορίων των δημοσιονομικών προοπτικών. Το χρηματοδοτικό πλαίσιο για την εφαρμογή του εν λόγω προγράμματος κατά την περίοδο μεταξύ 1ης Ιανουαρίου 1998 και 31ης Δεκεμβρίου 2002 ορίζεται σε 45 εκατ. ECU. Αυτό το χρηματοδοτικό πλαίσιο καλύπτεται εν μέρει από τις δημοσιονομικές προοπτικές 1993- 1999. Οι ετήσιες πιστώσεις εγκρίνονται από την αρμόδια για τον προϋπολογισμό αρχή εντός των ορίων των δημοσιονομικών προοπτικών. Άρθρο 10 Οι απαραίτητες διατάξεις για την εφαρμογή της παρούσας απόφασης αποφασίζονται από την Επιτροπή σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 11. Τα απαραίτητα μέτρα για την εφαρμογή του παρόντος προγράμματος αποφασίζονται από την Επιτροπή σύμφωνα με τη διαδικασία που υπροβλέπεται στο άρθρο 11. Άρθρο 12, παράγραφος 3, σημείο β) μέχρι τις 30 Ιουνίου 2003 το αργότερο, τελική έκθεση για την υλοποίηση αυτού του προγράμματος. μέχρι τις 30 Ιουνίου 2003 το αργότερο, τελική έκθεση τα και αποτελέσματα αυτού του προγράμματος. υλοποίηση την για ISSN 0254-1483 COM(97) 621 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 09 10 01 06 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-637-GR-C ISBN 92-78-27782-7 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο ?


title: 97/803/EY: Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä marraskuuta 1997, merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 91/482/ETY välitarkistuksesta

eurovoc_concepts:
association agreement (EU)
economic cooperation
financial cooperation
industrial cooperation
overseas countries and territories


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2322/97 DER KOMMISSION vom 24. November 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit


title: Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und dem Haschemitischen Königreich Jordanien andererseits

eurovoc_concepts:
Jordan
Mediterranean region (EU)
Union for the Mediterranean
accession to the European Union
association agreement (EU)
cooperation agreement (EU)

text: L 283/10 DE Amtsblatt der Europäischen Union 26. 10. 2005 EUROPA-MITTELMEER-ABKOMMEN zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und dem Haschemitischen Königreich Jordanien andererseits Das Abkommen wurde in den elf Amtssprachen der Europäischen Union (Spanisch, Dänisch, Deutsch, Grie- chisch, Englisch, Französisch, im ABl. L 129 vom 15. 5. 2002, S. 3, veröffentlicht. Die tschechische, estnische, lettische, litauische, ungarische, maltesische, polnische, slowakische und slowenische Sprachfassung werden in diesem Amtsblatt veröffentlicht. Italienisch, Niederländisch, Portugiesisch, Finnisch und Schwedisch)


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2323/97 DELLA COMMISSIONE del 24 novembre 1997 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema A1 nel settore degli ortofrutticoli


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2323/97 DE LA COMMISSION du 24 novembre 1997 concernant la délivrance de certificats d'exportation du système A1 dans le secteur des fruits et légumes


title: Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā starp Kopienu un Jordāniju par svaigu grieztu ziedu un ziedpumpuru, kas atbilst kopējā muitas tarifa 060310 apakšpunktam, ievedumu Kopienā

eurovoc_concepts:
Jordan
association agreement (EU)

text: 22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/42. sēj. 22002A0515(03) 15. 5. 2002. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 129/177 NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS FORMĀ starp Kopienu un Jordāniju par svaigu grieztu ziedu un ziedpumpuru, kas atbilst kopējā muitas tarifa 060310 apakšpunktam, ievedumu Kopienā A. Kopienas vēstule Godātais kungs! Kopiena un Jordānija ir vienojušās par turpmāko. Pašreizējā vienošanās paredz atcelt muitas nodokļus svaigu grieztu ziedu un ziedpumpuru, kas atbilst kopējā muitas tarifa 060310 apakšpunktam un kuru izcelsmes valsts ir Jordānija, ievedumam Kopienā, ievērojot 100 tonnu ierobežojumu. Jordānija apņemas ievērot turpmāk izklāstītos nosacījumus, ievedot Kopienā rozes un neļķes, uz kurām attiecas nodokļu atcelšana: — Kopienā ievesto preču cenu līmenim jāsasniedz vismaz 85 % no Kopienas cenu līmeņa šīm pašām precēm šajā pašā laikposmā, — Jordānijas cenu līmeni nosaka, reģistrējot cenas reprezentatīvos Kopienas tirgos ievestām precēm, — Kopienas cenu līmeņa pamatā ir ražotāju cenas, kas reģistrētas lielāko ražotāju dalībvalstu reprezentatīvos tirgos, — cenu līmeņus reģistrē katru otro nedēļu un piemēro koeficientus atbilstoši daudzumiem. Šis noteikums attiecas uz Kopienas un Jordānijas cenām, — nosakot gan Kopienas ražotāju cenas, gan Jordānijas preču importa cenas, izdala lielziedu un sīkziedu rozes un vienzieda un daudzziedu neļķes, — ja Jordānijas cenu līmenis kādam preču veidam ir mazāks nekā 85 % no Kopienas cenu līmeņa, tarifa preferences piemērošanu pārtrauc. Kopiena atjauno tarifa preferenci, kad reģistrētais Jordānijas cenu līmenis sasniedz 85 % no Kopienas cenu līmeņa vai vairāk. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Eiropas Savienības Padomes vārdā 11/42. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23 B. Jordānijas vēstule Godātais kungs! Man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta jūsu vēstule ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds: “Kopiena un Jordānija ir vienojušās par turpmāko. Pašreizējā vienošanās paredz atcelt muitas nodokļus svaigu grieztu ziedu un ziedpumpuru, kas atbilst kopējā muitas tarifa 060310 apakšpunktam un kuru izcelsmes valsts ir Jordānija, ievedumam Kopienā, ievērojot 100 tonnu ierobežojumu. Jordānija apņemas ievērot turpmāk izklāstītos nosacījumus, ievedot Kopienā rozes un neļķes, uz kurām attiecas nodokļu atcelšana: — Kopienā ievesto preču cenu līmenim jāsasniedz vismaz 85 % no Kopienas cenu līmeņa šīm pašām precēm šajā pašā laikposmā, — Jordānijas cenu līmeni nosaka, reģistrējot cenas reprezentatīvos Kopienas tirgos ievestām precēm, — Kopienas cenu līmeņa pamatā ir ražotāju cenas, kas reģistrētas lielāko ražotāju dalībvalstu reprezentatīvos tirgos, — cenu līmeņus reģistrē katru otro nedēļu un piemēro koeficientus atbilstoši daudzumiem. Šis noteikums attiecas uz Kopienas un Jordānijas cenām, — nosakot gan Kopienas ražotāju cenas, gan Jordānijas preču importa cenas, izdala lielziedu un sīkziedu rozes un vienzieda un daudzziedu neļķes, — ja Jordānijas cenu līmenis kādam preču veidam ir mazāks nekā 85 % no Kopienas cenu līmeņa, tarifa preferences piemērošanu pārtrauc. Kopiena atjauno tarifa preferenci, kad reģistrētais Jordānijas cenu līmenis sasniedz 85 % no Kopienas cenu līmeņa vai vairāk. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam. ” Man ir gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdības vārdā


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3723/97 af Gianni TAMINO til Rådet. De europæiske regeringers repræsentation i Rådet (forbrugerspørgsmål)

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
agricultural policy
competence of the Member States
consumer protection
health policy
industrial policy
minister
ministerial meeting
ministry

text: 25. 5. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 158/183 (98/C 158/245) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3723/97 af Gianni Tamino (V) til R(cid:229)det (24. november 1997) Om: De europ(cid:230)iske regeringers repr(cid:230)sentation i R(cid:229)det (forbrugerspłrgsm(cid:229)l) Med respekt for den kendsgerning, at hvert enkelt medlemsland selvst(cid:230)ndigt bestemmer, hvilken minister eller viceminister det vil sende til de europ(cid:230)iske ministerr(cid:229)d, kan R(cid:229)det oplyse, om de europ(cid:230)iske forbrugere og disses interesser bedst repr(cid:230)senteres af en industriminister eller en landbrugsminister eller, som i nogle tilf(cid:230)lde, af en sundhedsminister eller en miljłminister? Svar (16. februar 1998) Det tilkommer alene medlemsstaternes regeringer at udpege de mest egnede repr(cid:230)sentanter til R(cid:229)det (forbrugerpolitik). (98/C 158/246) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3724/97 af Luis Marinho (PSE) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Skolebusser og sikkerhed Der sker stadig flere og foruroligende ulykker, hvor skolebusser er involveret. Det skłnnes, at (cid:229)rsagerne til 80% af disse ulykker er af materiel art (mekaniske skader, opslidt materiale og sikkerhedsmangler). Kun 20% af ulykkerne skyldes menneskelige fejl. Błrns velf(cid:230)rd og sikkerhed er en af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne for familiepolitikken, og i henhold til FN(cid:146)s konvention om barnets rettigheder skal der vedtages bestemmelser med henblik p(cid:229) overholdelse af dette princip. 1. Med hvilke direkte eller indirekte indgreb kan EU łge sikkerheden i forbindelse med transport af skoleelever og bidrage til at mindske problemet omkring de nuv(cid:230)rende udtjente kłretłjer, som tilmed er overfyldte som fłlge af det łgede antal skoleelever; Har Kommissionen planer om et forel(cid:230)gge et direktiv om sikkerheden i forbindelse med kłretłjer, der 2. anvendes til befordring af skoleelever? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. december 1997) Kommissionen har ikke tidligere modtaget oplysning om, at op til 80% af alle ulykker med skolebusser i Portugal skyldes tekniske fejl, og vil derfor p(cid:229)skłnne yderligere tekniske oplysninger herom fra det (cid:230)rede medlem. I R(cid:229)dets direktiv 96/96/EF af 20. december 1996 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstatens lovgivning om teknisk kontrol med motorkłretłjer og p(cid:229)h(cid:230)ngskłretłjer dertil (1) er der fastsat visse minimumskrav med hensyn til teknisk kontrol med motorkłretłjer (herunder ogs(cid:229) skolebusser). Med denne kontrol sikres at b(cid:229)de de minimale sikkerhedsstandarder er opfyldt, og at kłretłjerne kontrolleres med regelm(cid:230)ssige mellemrum. Desuden overvejer Kommissionen at forel(cid:230)gge et forslag til EF-lovgivning, hvorefter myndighederne f(cid:229)r tilladelse til at foretage stikprłver ved vejen med henblik p(cid:229) at sikre, at kłretłjerne vedligeholdes, s(cid:229) de overholder en standard, som stemmer overens med den, der er fastsat i direktiv 96/96/EF