title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3784/97 von Carlos PIMENTA an die Kommission. Durchführung des Vorschlags für einen Beschluß des Rates über die Unterzeichnung und den Abschluß eines Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft, Kanada und der Russischen Föderation über internationale humane Fangnormen

eurovoc_concepts:
Canada
Russia
agreement (EU)
hunting
hunting regulations
international standard
protection of animals

formats: html pdf print

text: 8. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 174/129 Da der Erstattungssatz fu¤r reinrassige Zuchtku¤he und -fa¤rsen ho¤her ist als fu¤r andere lebende weibliche Tiere, ist durch Kontrollma(cid:223)nahmen sicherzustellen, da(cid:223) die ausgefu¤hrten Tiere nicht sofort nach ihrem Eintreffen im Bestimmungsdrittland geschlachtet werden. Das WTO-U¤ bereinkommen la¤(cid:223)t eine Differenzierung der Erstattungssa¤tze zu. Da der Erstattungssatz fu¤r 3. reinrassige Zuchttiere u¤ber dem fu¤r Schlachttiere liegt, besteht kein Grund, bei der na¤chsten Verhandlungsrunde A¤ nderungen der Regeln zu verlangen. (1) ABl. L 227 vom 11. 8. 1992. (98/C 174/194) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3784/97 von Carlos Pimenta (PPE) an die Kommission (26. November 1997) Betrifft: Durchfu¤hrung des Vorschlags fu¤r einen Beschlu(cid:223) des Rates u¤ber die Unterzeichnung und den Abschlu(cid:223) eines Abkommens zwischen der Europa¤ischen Gemeinschaft, Kanada und der Russischen Fo¤deration u¤ber internationale humane Fangnormen Falls der Rat, wie von der Kommission befu¤rwortet, beschlie(cid:223)t, die Stellungnahme des Europa¤ischen Parlaments zu verwerfen und sich statt dessen entscheidet, das vorgeschlagene Abkommen mit Kanada und der Russischen Fo¤deration abzuschlie(cid:223)en, wie gedenkt die Kommission dann sicherzustellen, da(cid:223) die Bestimmungen des Abkommens innerhalb der Europa¤ischen Union umgesetzt werden? Kann die Kommission insbesondere mitteilen, ob sie beabsichtigt, einen Vorschlag fu¤r eine Richtlinie oder fu¤r eine Verordnung vorzulegen, und falls ja, auf welche Rechtsgrundlage wird sich dieser Vorschlag stu¤tzen? Antwort von Sir Leon Brittan im Namen der Kommission (21. Januar 1998) Die Kommission mo¤chte den Herrn Abgeordneten daran erinnern, da(cid:223) das Abkommen zwischen der Europa¤ischen Gemeinschaft, Kanada und der Russischen Fo¤deration u¤ber internationale humane Fangnormen noch nicht ratifiziert wurde. Obwohl bereits Beratungen stattfinden, kann sich die Kommission erst nach dem offiziellen Abschlu(cid:223) des Abkommens durch den Rat formell zu diesen Fragen a¤u(cid:223)ern. Sollte die Kommission einem eventuellen Vorschlag zur Umsetzung dieses Abkommens zustimmen, wird das Parlament im Rahmen der u¤blichen Verfahren entsprechend unterrrichtet. (98/C 174/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3785/97 von Christof Tannert (PSE) an die Kommission (26. November 1997) Betrifft: Gemeinschaftliche Hilfen fu¤r das deutsche Bundesland Berlin im Jahr 1996 Welche Betra¤ge an gemeinschaftlichen Hilfen fu¤r das deutsche Bundesland Berlin wurden fu¤r das Jahr 1996, fu¤r welche Ma(cid:223)nahmen und in welchen Programmen bewilligt und abgerufen? 1. 2. 3. 4. 5. 6. Im Regionalfonds EFRE? Im Europa¤ischen Sozialfonds (ESF)? In gemeinschaftlichen Forschungsprogrammen? In gemeinschaftlichen Programmen im Energiesektor? In gemeinschaftlichen Programmen im Umweltsektor? In anderen Programmen der Gemeinschaft?


title: WRITTEN QUESTION No. 3797/97 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. French road blockades: a gap in social legislation

eurovoc_concepts:
France
civil liability proceedings
damage
free movement of goods
indemnification
labour dispute
legal system
road transport
social dialogue
strike

text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 187/57 Hittills har de franska myndigheterna inte ingripit fo¤r att sa¤tta stopp fo¤r n(cid:229)gon av lastbilschauffo¤rernas blockader, som vanligtvis fo¤ljs av v(cid:229)ldshandlingar riktade mot lastbilar som transporterar frukt och gro¤nsaker fr(cid:229)n Spanien. Frankrike har hur som helst lovat ersa¤ttning till dem som drabbats. Trots detta lo¤fte har bara 737 (26,8 %) av de 2 749 ersa¤ttningskrav som britter, spanjorer, tyskar, portugiser och belgare framfo¤rt efter september 1997 behandlats. Av dessa har bara 124 godka¤nts (4,51 % av den totala ma¤ngden). Av de 500 krav p(cid:229) ersa¤ttning som spanska medborgare framfo¤rt vid franska domstolar har bara ett beviljats. A¤ mnar kommissionen vidta n(cid:229)gra (cid:229)tga¤rder fo¤r att garantera att de franska myndigheterna snabbt och effektivt ersa¤tter de drabbade? (98/C 187/90) SKRIFTLIG FR¯GA E-3796/97 fr(cid:229)n Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Den franska landsva¤gsblockaden: nuvarande initiativ fo¤r att skapa en social lagstiftning De franska lastbilschauffo¤rernas landsva¤gsblockader bo¤rjar bli ett (cid:229)terkommande fenomen som hindrar den fria ro¤rligheten fo¤r varor i Europeiska unionen och da¤rmed strider mot gemenskapsnormerna. Skadorna p(cid:229) den mellaneuropeiska handeln a¤r mycket omfattande och har lett till protester i la¤nder som Spanien, Fo¤renade kungariket, Tyskland och Nederla¤nderna. De spanska transportarbetarfo¤rbunden ra¤knar med att en dags blockad kostar fo¤retagen inom transportsektorn mer a¤n 2 500 miljoner pesetas. Na¤r de franska lastbilschauffo¤rerna inledde sin strejk den 3 november 1997 o¤nskade m(cid:229)nga la¤nder att den franska regeringen skulle ingripa effektivt och skydda den fria marknaden genom att inra¤tta korridorer s(cid:229) att lastbilarna skulle kunna fara genom landet. Detta va¤grade regeringen med ha¤nvisning till avsaknaden av europeisk harmonisering p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det. P(cid:229) vilket stadium befinner sig de lagstiftningsinitiativ p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det som skulle kunna avva¤rja hindren fo¤r personers och varors fria ro¤rlighet? (98/C 187/91) SKRIFTLIG FR¯GA E-3797/97 fr(cid:229)n Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Den franska landsva¤gsblockaden: avsaknaden av social lagstiftning De franska lastbilschauffo¤rernas landsva¤gsblockader bo¤rjar bli ett (cid:229)terkommande fenomen som hindrar den fria ro¤rligheten fo¤r varor i Europeiska unionen och da¤rmed strider mot gemenskapsnormerna. Skadorna p(cid:229) den mellaneuropeiska handeln a¤r mycket omfattande och har lett till protester i la¤nder som Spanien, Fo¤renade kungariket, Tyskland och Nederla¤nderna. De spanska transportarbetarfo¤rbunden ra¤knar med att en dags blockad kostar fo¤retagen inom transportsektorn mer a¤n 2 500 miljoner pesetas. Na¤r de franska lastbilschauffo¤rerna inledde sin strejk den 3 november 1997 o¤nskade m(cid:229)nga la¤nder att den franska regeringen skulle ingripa effektivt och skydda den fria marknaden genom att inra¤tta korridorer s(cid:229) att lastbilarna skulle kunna fara genom landet. Detta va¤grade regeringen med ha¤nvisning till avsaknaden av europeisk harmonisering p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det. Finns det verkligen ett juridiskt tomrum p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det som skulle kunna inneba¤ra ett hinder fo¤r Europeiska unionens m(cid:229)lsa¤ttning? (98/C 187/92) SKRIFTLIG FR¯GA E-3798/97 fr(cid:229)n Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Den franska landsva¤gsblockaden: (cid:229)tga¤rder mot den franska regeringen De franska lastbilschauffo¤rernas landsva¤gsblockader bo¤rjar bli ett (cid:229)terkommande fenomen som hindrar den fria ro¤rligheten fo¤r varor i Europeiska unionen och da¤rmed strider mot gemenskapsnormerna. Skadorna p(cid:229) den


title: Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien periaatteista (KOM(97) 49 lopull.)

eurovoc_concepts:
EU law
environmental policy
environmental protection
water management
water pollution

text: ft^ft ft ft ft ft ft ft ft^ft EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 11. 1997 KOM(97) 614 lopull. 97/0067 (SYN) Muutettu ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI vesipohtiikkaan liittyvien yhteisön toimien periaatteista (KOM(97) 49 lopull. ) (komission EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) 1. JOHDANTO PERUSTELUT Komission ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä (KOM(97) 49 lopullinen) otettiin käyttöön 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa yhdistetty lähestymistapa, joka koskee veteen joutuvia päästöjä. Yhdistetyn lähestymistavan avulla on mahdollista saavuttaa ympäristönsuojelun korkea taso: sen tehtävänä on varmistaa, että päästöjä rajoitetaan ensisijaisesti parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla. Jos tämä ei riitä saavuttamaan direktiivissä asetettua vesien hyvää tilaa koskevaa tavoitetta, kyseisiä rajoituksia tiukennetaan tarpeen mukaan. Yhdistetyn lähestymistavan ensisijaisen menetelmän vaatimat rajoitukset ovat osaksi jo käytössä. Suurteollisuuden päästöjä rajoitetaan jo parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla soveltamalla ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annettua neuvoston (96/61/EY). Lisäksi yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä direktiiviä (91/271/ETY) ja nitraattidirektiivissä (91/676/ETY) säädetään happikatoa aiheuttavien ja vesiä rehevöittävien aineiden1' päästörajoituksista päästöjen lähteillä. Komission alkuperäisessä ehdotuksessa vesipolitiikan kehysdirektiiviksi lähestymistapaa täydennettäisiin erillisellä aloitteella, joka koskisi pienteollisuuden aiheuttamaa saastumista. Harkittuaan asiaa komissio on kuitenkin sitä mieltä, että sama tavoite saavutetaan nopeammin ja yksinkertaisemmin sisällyttämällä kehysdirektiiviin yksinkertaistettuja ajantasaistettu versio pieniä teollisuuslaitoksia koskevista rajoituksista, joista on säädetty direktiivissä 76/464/ETY (joka on annettu tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta). Nämä rajoittaa pienten teollisuuslaitosten aiheuttamaa pilaantumista. Tällä tavoin veteen joutuvia päästöjä koskeva yhdistetty lähestymistapa saadaan täydennettyä viipymättä, kun taas pieniin teollisuuslaitoksiin sovellettavan yhtenäisen mahdollisia päästölupia sisältävän järjestelmän kehittämistä voidaan harkita perusteellisesti, mikä on tarpeen. Käsillä oleva muutosluonnos sisältää kyseisen koonnelman. laajalti hyväksytty keinona todettiin, että yhdistettyä rajoitukset on jo 2. EHDOTETUT MUUTOKSET Tarvittavat muutokset voidaan parhaiten tehdä asiakirjassa KOM(97) 49 lopull. olevan direktiivi ehdotuksen 21 artiklaan, joka koskee yhteisön strategioita tiettyjen aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjumiseksi. Monet tarpeelliset näkökohdat on jo otettu esille 21 artiklassa, joten niiden pelkkä muokkaaminen säännösten sisällyttämiseksi kyseiseen artiklaan. riittää direktiivin 76/464/ETY olennaisten Alkuperäisen direktiiviehdotuksen 21 artiklan suurin etu oli sen soveltamisalan laajuus* yksittäisten prosessien aiheuttaman pilaantumisen sijasta tietyn pilaavan aineen kaikki lähteet otettiin huomioon, ja rajoittamiskeinoista oli mahdollista valita kaikkein sopivimmat. Tämä lähestymistapa on säilytetty muutosluonnoksessa. 21 artiklaan tehtyjen muutosten tavoitteet voidaan tiivistää seuraavasti: i) ottaa käyttöön menetelmä, jolla vaaralliset aineet voidaan asettaa tärkeysjärjestykseen niihin kohdistuvien toimien toteuttamiseksi, ii) luoda periaatteet tärkeysjärjestykseen asetettuihin aineisiin kohdistettaville toimille, joihin kuuluvat: a) b) kyseisten päästölähteiden selvittäminen (sekä prosessit että tuotteet), kohtuullisen päästöjen rajoittamistason selvittäminen ja kyseisistä lähteistä tulevien päästöjen rajoittamiskeinojen yhdistäminen kustannustehokkaasti niin, että prosessilähteitä rajoitetaan parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla yhdistetyn lähestymistavan ja direktiivin 76/464/ETY nykyisten säännösten mukaisesti. 2. 1 Vaarallisten aineiden tärkeysjärjestyksen määritteleminen Yksi direktiivin 76/464/ETY ongelmista oli se, ettei siinä säädetty menetelmästä, jolla olisi voitu määritellä liitteessä I lueteltujen aineiden tärkeysjärjestys näihin aineisiin kohdistuvien toimien toteuttamiseksi. Vaarallisia aineita koskevan järjestelmän toimivuuden ja uskottavuuden kannalta on olennaista, että aineet voidaan jakaa käsittelyä helpottaviin ryhmiin ja että priorisointiperusteet ovat avoimet ja että tällaisten perusteiden mukaan valitut aineet tunnustetaan vaarallisiksi koko yhteisössä perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Käsillä olevassa muutosluonnoksessa on joita tarkoitus esittää aineisiin kohdistuvien soveltamalla aineet voidaan asettaa tärkeysjärjestykseen myöhemmissä ehdotuksissa. Komissio aikoo luetellaan tärkeysjärjestyksessä ensisijaiset aineet eli todennäköisesti noin 30 vaarallista ainetta. Luettelo vahvistetaan perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen. toimien periaatteet, 1998 mennessä ehdotuksen, laatia 31. joulukuuta erillisen jossa Tärkeysjärjestystä laadittaessa on yksilöitävä aineet, jotka ovat sinällään vaarallisimpia ja jotka vaikuttavat ympäristöön haitallisimmin. Tällaisten ominaisuuksien yhdistelmää kutsutaan teknisessä mielessä riskiksi. Tämän muutosluonnoksen 21 artiklan 2 kohdassa kuvataan kolme vaihtoehtoista riskin arviointimenetelmää. Ensimmäinen riskin arviointimenetelmä on neuvoston asetuksella (ETY) N:o 793/93 käyttöön otetun menetelmän mukainen (21 artiklan 2 kohdan a alakohta). Mainitun asetuksen mukainen riskin arviointijärjestelmä on jo käytössä, ja sen tulokset tulevat olemaan erittäin tärkeitä. Vesiin joutuvien päästöjen riskejä arvioitaessa - mistä tässä nimenomaan on kysymys - ei ehkä tarvita asetuksen (ETY) N:o 793/93 kaikkia menetelmiä, koska vain veden kautta ihmiselle myrkyllisillä aineilla ja veden eliöille myrkyllisillä aineilla on tässä yhteydessä merkitystä. Siksi 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa esitetään toinen menetelmä, jossa keskitytään arvioimaan ainoastaan tällaisten aineiden aiheuttamia riskejä. Vaikka kohdennettu arviointi onkin ensimmäistä suppeampi, se tehdään asetuksella (ETY) N:o 793/93 perustetun menetelmän mukaisesti. Jos asetuksella (ETY) N:o 793/93 käyttöön otetussa menetelmässä vaadittuja tietoja ei voida kohtuudella saada määräajassa, komissio on päättänyt, ettei tärkeysjärjestyksen laatiminen saa tämän vuoksi viivästyä. Tärkeysjärjestys on kuitenkin edelleen laadittava selkeän ja avoimen menetelmän perusteella. Jos vaadittuja tietoja ei saada määräajassa, komissio käyttää yksinkertaistettua riskien arviointi-menettelyä ja julkistaa käyttämänsä menettelyn ottaen huomioon kaikki käytettävissä olevat tiedot riskeistä ja altistumisesta, kuten 21 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään. Muutosluonnoksen 21 artiklan 3 kohdassa todetaan, että komissio ottaa ehdotusta laatiessaan huomioon kaikki saadut suositukset tai muut merkitykselliset tiedot, erityisesti myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean ja meriympäristön parissa toimivien kansainvälisten järjestöjen suositukset. Näillä järjestöillä on tärkeä merkitys siinä, että merien ja makeiden vesien herkkyys otetaan huomioon aineiden tärkeysjärjestystä määriteltäessä. Kyseisen artiklan 4 kohta on pelkästään hallinnollinen toimenpide. Tärkeysjärjestyksessä ensisijaiset aineet kuuluvat todennäköisesti jo johonkin aineryhmään, jotka luetellaan vesipolitiikan kehysdirekiivi- ja vähentämisen ehdotuksen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (ns. IPPC-direktiivin) liitteessä III. Jos aineita ei kuitenkaan mainita kyseisten direktiivien liitteissä, 4 kohdassa säädetään niiden lisäämisestä jompaankumpaan. ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen liitteessä VIII 2. 2 Päästörajoitusten laajuus ja luonne Kun vaaralliset aineet on määritelty, komissio tekee ehdotuksia rajoituksiksi muutetun 21 artiklan 5 kohdassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti. Ensimmäiseksi on määriteltävä kaikki kyseisten aineiden päästöjen merkittävät lähteet. Toiseksi on määriteltävä rajoitukset. Sellaisten laitosten osalta, joihin ei sovelleta direktiiviä 96/61/EY, käytetään päästöjen raja-arvoja tai vastaavia rajoituksia, jotka perustuvat yhdistetyn lähestymistavan mukaisiin parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikoihin. Jos taas laitoksiin sovelletaan IPPC-direktiiviä, siinä säädetty lupamenetelmä toimii joka tapauksessa parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaisena rajoituskeinona. Lisäksi kyseisen direktiivin 18 teollisuuslaitoksiin voidaan artiklassa säädetään, että direktiivin soveltamisalaan kuuluviin tarvittaessa kohdistaa yhteisön toimia. Tällaisten toimien tarve olisi arvioitava yhdistetyn lähestymistavan sekä IPPC-direktiivin 16 artiklassa säädetyn tietojen vaihtamisen avulla. Tuotteiden osalta toimia toteutetaan nykyisten yhteisön menetelmien yhteydessä, jos sellaisia on olemassa, tai tekemällä ehdotuksia muiksi sopiviksi toimenpiteiksi. Kaikki lähteet käsittävä yleinen lähestymistapa ja rajoitusvaihtoehtojen perusteellinen analysointi ovat ehdotuksen olennainen osa. Kaikissa tapauksissa päätetään kustannustehokkuuden ja kohtuullisuuden perusteella toimenpidekokonaisuudesta, jonka tavoitteena on vähitellen luopua aineiden käytöstä. Tässä on otettava huomioon teollisuudelle rajoitusten noudattamisesta ja hallinnosta aiheutuvat kustannukset ja suunniteltujen rajoitusten toteuttamisesta ja toteuttamisen valvonnasta vastaavalle viranomaiselle aiheutuvat hallintokustannukset. Käytännössä kaikki määritellyt toimet prosessitekniikoista tuotteita koskeviin rajoituksiin ja muihin rajoituskeinoihin asetetaan - siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista - arvojärjestykseen sen perusteella, millä kustannuksilla kyseisen aineen määrää voidaan vielä vähentää. Arvojärjestyksessä otetaan huomioon toteuttamiseen ja sen valvontaan liittyvät käytännön näkökohdat. Päätös siitä, kuinka pitkälle tietyn aineen käytön vähentämisessä mennään, tehdään sen perusteella, vastaavatko kyseisen aineen määrän vähentämisestä aiheutuvat kustannukset siitä syntyviä hyötyjä. Prosesseissa syntyviä päästöjä on perusteltua rajoittaa kehittyneimpien päästöjä rajoittavien tekniikoiden avulla, koska kustannukset ovat kohtuulliset vähentämisestä syntyviin hyötyihin verrattuna. Tällainen ratkaisu on yhdenmukainen perustamissopimuksessa määrätyn velvoitteen kanssa, jonka mukaan komission on otettava huomioon toimien toteuttamisen tai niiden laiminlyönnin mahdolliset hyödyt ja kustannukset. Lisäksi ratkaisu on prosessien sääntelyn nykykäytäntöjen mukainen ja siinä otetaan huomioon se, että IPPC-direktiivin määritelmän mukaan parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan on sisällytettävä kustannukset. Harkintaa on ilman muuta käytettävä sen määrittämiseksi, milloin kustannukset tietyn aineen vähentämiseksi ovat kohtuuttomat. Tässä on tärkeää varmistaa, että komission päätösten pohjana olevat tiedot ovat kaikissa tapauksissa mahdollisimman julkisia. Näin on helpompi saada palautetta kaikilta, joita asia koskee, ja yhteisön toimielimillä on riittävästi tietoja voidakseen neuvotella asiasta. Yhdistetyn lähestymistavan mukaisesti tärkeysjärjestyksessä ensisijaisiksi määriteltyihin aineisiin olisi sovellettava päästörajoitusten lisäksi laatustandardeja ympäristön suojelun korkeimman tason saavuttamiseksi. Tästä säädetään 21 artiklan 6 kohdassa. Kyseisen artiklan 7 kohdassa mahdollistetaan yhteisön kiireellinen toiminta sellaisissa pilaantumistapauksissa, joita ei vielä ollut määritelty aineiden tärkeysjärjestysluetteloa laadittaessa. 2. 3 Muut muutokset Muut ehdotetut muutokset on laadittu siten, että voimassa olevan direktiivin 76/464/ETY muut säännökset on sisällytetty niihin ja että ne ovat yhdenmukaiset voimassa olevan lainsäädännön kanssa. Johdanto-osaa muutetaan direktiiviehdotukseen tehtyjen muutosten perusteella. Ehdotetun direktiivin 1 artiklaan, 2 artiklan 1 kohtaan, 3 artiklan 1 kohtaan, 13 artiklan 1 kohtaan ja 23 artiklaan tehdyillä muutoksilla sekä 2 artiklan 5 kohdan b ja c alakohdissa olevilla uusilla määritelmillä ja 4 artiklan 1 kohdan uudella e alakohdalla sekä 13 artiklan 3 kohdan uudella i alakohdalla on laajennettu kehysdirektiivin maantieteellinen soveltamisala direktiivin 76/464/ETY soveltamisalaa vastaavaksi. Lisäksi muutoksilla säädetään muun merivesiä koskevan yhteisön lainsäädännön vaatimusten yhdistämisestä kehysdirektiiviin ja sellaisen merivesiä koskevan tavoitteen asettamisesta, jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa. Ehdotetun direktiivin 23 artiklassa edellytetään komission tarkistavan meriympäristöä koskevat velvoitteet uusien tieteellisten tutkimustulosten perusteella, jotta meriympäristöstä huolehtiminen voitaisiin yhdistää kokonaan kehysdirektiiviin, kun tarvittava tieteellinen perusta on luotu. johon Lisäksi 2 artiklan 20, 22, 23, 27 ja 30 kohtaan, 13 artiklan 3 kohdan d alakohtaan, 13 artiklan 4 kohtaan ja 21 artiklan 6 kohtaan tehdyillä muutoksilla selvennetään, miten kehysdirektiiviin sisällytetään direktiivin 76/464/ETY 7 artiklan velvoite siitä, että jäsenvaltioiden on vahvistettava ohjelmia, joilla vähennetään mainitun direktiivin liitteessä II lueteltujen aineiden päästöjä. 13 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetään pohjimmiltaan, että vesien pilaantumista havaittaessa kyseessä oleville pilaaville aineille on asetettava ympäristöä koskevat laatustandardit, vesien tilaa on seurattava ja toimenpideohjelma on laadittava siten, että sillä varmistetaan standardien noudattaminen (13 artiklan 4 kohta). Kuitenkin 21 artiklan 6 kohdassa säädetään tätä laajemmasta velvoitteesta, kaikille tärkeysjärjestyksessä ensisijaisiksi määritellyille aineille, joille ei ole vielä vahvistettu standardia EU:n tasolla. Näin jäsenvaltioita yksinkertaisesti vaaditaan toteuttamaan näiden aineiden suhteen samanlaisia toimia kuin yhteisö (joka on joka tapauksessa sitoutunut antamaan niitä koskevia säännöksiä), jotta varmistetaan, ettei jäsenvaltioiden valvonnassa ole aukkoja ennen EU:n standardien asettamista. Muilla muutoksilla ainoastaan mukautetaan määritelmiä uusien standardien huomioon ottamiseksi. jonka mukaan jäsenvaltioiden vahvistettava standardit on 2 artiklan uusi 36 kohta sisältää IPPC-direktiivissä käytetyn 'päästön raja-arvon' määritelmän. Päästöjen raja-arvoilla on voitava varmistaa, että direktiivissä edellytetty päästöjen vähennys saavutetaan. Yhdistetyn lähestymistavan mukaisesti tämä vähennys on asianmukaisen yhteisön lainsäädännön vaatima vähennys, joka perustuu parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikoihin sekä muuhun laatustandardin saavuttamiseksi tarpeelliseen vähennykseen. Voidaan myös käyttää vastaavaa rajoitusta: se on pelkästään rajoituskeino, jolla saavutetaan sama vähennys samassa määräajassa. 4 artiklan 1 kohdan uusi d kohta on yhdistetyn lähestymistavan mukainen. Siinä lisätään ehdotetun direktiivin tavoitteisiin vesien sellaisen pilaantumisen torjuminen, jonka aiheuttavat 21 artiklan mukaisesti määritellyt ja direktiivin 76/464/ETY voimassa olevissa tytärdirektiiveissä määritellyt pilaavat aineet. Tämä pilaantumisen torjumista koskeva säännös siirretään ehdotettuun direktiiviin direktiivin 76/464/ETY 2 artiklasta, ja se on erittäin tärkeä, koska se osoittaa vaarallisia aineita koskevan yhteisön politiikan pysyvän samana. 13 artiklan 1 kohdassa sisällytetään ehdotettuun direktiiviin direktiivin 76/464/ETY ympäristötavoitteet, joita siihen ei ole vielä sisällytetty. Tavoitteita on kolme. Ensinnäkin on vähennettävä sellaisten kemiallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista, joiden käytön aiheuttaman pilaantumisen vähentämisestä ei ole vielä säädetty. Lisäksi vesien laadun on pysyttävä samalla tasolla kuin direktiivin 76/464/ETY antamispäivänä ja direktiivin täytäntöönpanossa on varmistettava, ettei merivesien pilaantuminen lisäänny. 13 artiklan 3 kohdan muutettuun f alakohtaan on sisällytetty direktiivin 76/464/ETY ennakkolupaa koskevat säännökset, mutta siinä säädetään myös mahdollisuudesta edellyttää yleisesti sitoviin sääntöihin perustuvaa rekisteröintiä. Tällaisia sääntöjä on käytetty monessa jäsenvaltiossa, koska ne ovat hallinnollisesti joustavampi menetelmä kuin yksittäiset luvat pienistä laitoksista tulevien päästöjen rajoittamiseksi. Jäsenvaltioiden on huolehdittava veden tilaan vaikuttavan muun toiminnan valvonnasta ennakolta myönnettävillä luvilla, rekisteröinneillä tai ennakkosääntelyllä. 13 artiklan 3 kohdan uudessa h alakohdassa sisällytetään direktiivin 76/464/ETY tytärdirektiiveissä vahvistetut päästöjen raja-arvot ehdotetun direktiivin perustoimenpiteisiin. Tämä on loogista, koska lähestymistavassa edellytetään, että raja-arvoja on noudatettava kyseisissä yhdistetyssä direktiiveissä säädettyjen laatustandardien lisäksi. Laatustandardien soveltamisesta määrätään jo vesipolitiikkaa koskevan kehysdirektiiviehdotuksen nykyisessä liitteessä X. Laatustandardien siirtäminen niitä tarkistamatta ei ole täysin tyydyttävä ratkaisu, vaan tarkistamista on harkittava valvontaperusteiden asettamiseen tässä luonnoksessa ehdotettujen muutosten perusteella sekä valvontatekniikoissa standardien vahvistamisen jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella. Komissio sitoutuu kuitenkin edelleen asiakirjan KOM(97) 49 lopull. perusteluissa mainittuun aikomukseensa tarkastella 21 artiklan yhteydessä ensin tytärdirektiivien soveltamisalaan kuuluvia aineita. Tämä merkitsee tietenkin sekä laatustandardien että päästöraja-arvojen tarkistamista. Liite IX (joka koskee perusteita, joilla komissio kehittää strategioitaan 21 artiklan mukaisesti) korvataan muotoilemalla 21 artikla uudelleen. Liitteestä X tulee liite IX, jota muutetaan vain niin, että direktiivin 76/464/ETY terminologia vastaa käsillä olevassa ehdotuksessa esitettyjä määritelmiä. Ehdotetun direktiivin 26 artiklassa valmistellaan direktiivin 76/464/ETY kumoamista. Vesipolitiikan kehysdirektiivin 21 artiklaan tehdyillä muutoksilla siihen sisällytetään direktiivin 76/464/ETY 6 artiklan säännökset, jotka koskevat perustan luomista vaarallisia aineita koskeville toimille. Siksi nämä säännökset voidaan kumota kehysdirektiivin yhteisön voimaantulopäivänä. Muut mainitun direktiivin säännökset koskevat vaatimusta päästöille myönnettävästä ennakkoluvasta, päästörajoituksiin liittyviä määritelmiä ja toimenpideohjelmien vahvistamista EU:n tasolla sääntelemättömille aineille. Nämä säännökset sisällytetään vesipolitiikan kehysdirektiiviin siihen mennessä, kun direktiivin soveltamisalaan kuuluvat toimenpideohjelmat tuleville käynnistetään eli 31. joulukuuta 2007 mennessä. Tämän vuoksi direktiivi voidaan kumota kokonaan mainittuna päivänä. 2. 4 Oikeusperusta Muutoksilla ei ole vaikutusta alkuperäiseen oikeusperustaan, joka on perustamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohta. Toimilla, joita ehdotetaan vaarallisten aineiden päästöjen rajoittamiseksi niiden lähteillä, on tarkoitus saavuttaa perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätty ympäristön suojelun korkea taso, joten ne kuuluvat selvästi 130 s artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. 3. ARVIOINTI VAIKUTUKSISTA LIIKETOIMINTAAN Edellä selostetuilla muutoksilla sisällytetään vesipolitiikkaa koskevaan kehysdirektiiviehdotukseen vaarallisiin aineisiin liittyviä yhteisön toimia koskevat säännökset, joista on säädetty direktiivissä 76/464/ETY. Säännöksiin ei ole lisätty mitään, eivätkä ne aiheuta mitään kustannuksia. Kuten edellä on selitetty, näiden säännösten mukaisesti tehdyt myöhemmät ehdotukset perustuvat kyseisten toimien kohtuullisuuden perusteelliseen analysointiin. Tulevaisuuden toimia suunniteltaessa on otettu erityisesti huomioon, ettei teollisuudelle eikä tai aiheuteta varsinkaan pienille ja keskisuurille yrityksille aseteta ylimääräisiä rasitteita tarpeettomia kustannuksia vaatimusten noudattamisesta. Niinpä sopivan rajoitustason ja - yhdistelmän analysoinnissa otetaan erityisesti huomioon, miten yritysten kokoerot vaikuttavat toimenpiteen soveltamiskustannuksiin. Tietynkokoisia laitoksia pienempien laitosten kohdalla mitään rajoituskeinoja ei voida pitää kohtuullisina saavutettuihin päästöjen vähennyksiin. Tällaisissa tapauksissa on selvää, että käyttöön olisi otettava raja-arvoja kyseisten laitosten vapauttamiseksi toimenpidevelvoitteista. Muutettu ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien periaatteista (KOM(97) 49 lopull. ) Johdanto-osa 1) Lisätään kappale seuraavasti: "18 a ennaltaehkäisyn periaate ja periaate päästöjen torjumisesta niiden lähteillä edellyttävät erilaisten vaarallisten aineiden päästöjen aiheuttaman pilaantumisen torjumista;-neuvoston olisi komission ehdotuksesta päätettävä aineista, joihin kohdistettavia toimia pidetään tärkeydeltään ensisijaisina; neuvoston olisi komission ehdotuksesta vahvistettava toimenpiteet kyseisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen lopettamiseksi asteittain ottaen huomioon kaikki huomattavat päästöjen lähteet sekä käytettävissä olevien pilaantumista vähentävien vaihtoehtojen kustannustehokkuus ja kohtuullisuus," 2) Lisätään kappale seuraavasti: "38. tämän direktiivin säännöksiin sisällytetään tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta 4 päivänä toukokuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 76/464/ETY* käyttöön otettu vaarallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen rajoittamista koskevat periaatteet; mainittu direktiivi olisi näin ollen kumottava siitä päivästä, jona tämän direktiivin mukaisesti laaditut toimenpideohjelmat käynnistyvät," EYVL N:o L 129, 18. 5. 1976, s. 23. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/692/ETY, EYVL N:o L 377, 31. 12. 1991, s. 48. " Korvataan 1 artikla seuraavasti: 1 artikla "1 artikla Tarkoitus Tämän direktiivin yleisenä tarkoituksena on luoda yhteisön alueen vesien suojelemiseksi periaatteet, joilla a. makean pintaveden, jokien suistoalueiden, rannikkovesien ja pohjaveden osalta i) ii) estetään vesiekosysteemien ja maalla olevien ekosysteemien tilan huononeminen edelleen ja suojellaan sekä parannetaan niitä ottaen huomioon niiden veden tarve edistetään ympäristön kannalta kestävää vedenkäyttöä, joka perustuu käytettävissä olevien vesivarojen pitkän aikavälin suojeluun, ja T£--eZT0T09MVOaO JZ26S6Z Z Z£ XVd Z9-U N3A Z6, U/U b. aluevesien ja muiden merivesialueiden osalta sisällytetään muussa yhteisön lainsäädännössä suojelu ja Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaiset asetetut vaatimukset, ja vaikutetaan siten vesivarojen tarjontaan niiden kestävän käytön edellyttämän laadun ja määrän mukaisesti. " 1) Korvataan 1 kohta seuraavasti: "1. 'Pintavedellä' tarkoitetaan makeita pintavesiä, jokien suualueita, rannikkovesiä, aluevesiä ja muita merivesialueita. Jäljempänä 17-20 kohtaa sovellettaessa aluevedet ja muut merivesialueet eivät kuitenkaan kuulu pintavesien määritelmään, 21, 22 ja 23 kohtaa sovellettaessa siihen eivät kuulu muut merivesialueet. Jäljempänä 13-14 kohtaa ja 4 artiklaa sovellettaessa muut merivesialueet eivät kuulu määritelmään, ja aluevedet kuuluvat siihen vain kemiallista tilaa ajatellen. " 2) Lisätään 5 a ja 5 b kohta seuraavasti: "5 a 'Aluevesillä' tarkoitetaan kaikkia vesialueita, jotka jäsenvaltiot ovat määritelleet aluevesiksi Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaisesti ja jotka eivät kuulu 2-5 kohdassa määriteltyihin vesialueisiin. 5 b 'Muilla merivesialueilla' tarkoitetaan merialueita, jotka jäsenvaltiot ovat määritelleet yksinomaan niiden talousalueisiin kuuluviksi Yhdistyneiden Kansakuntien meri oikeusyleissopimuksen mukaisesti ja jotka eivät kuulu kohdassa 2-5 a kohdassa vesialueisiin. " 3) Korvataan 20 kohdassa ensimmäinen alakohta seuraavasti: "20. 'Hyvällä ekologisella tilalla' tarkoitetaan sellaista vesien ekologista tilaa, johon ihmisen toiminta vaikuttaa merkittävästi, mutta jossa ekosysteemi on kuitenkin monimuotoinen, tasapainoinen ja kestävä. Hyvä ekologinen tila merkitsee sitä, että fysikaalis-kemialliset, täyttää kaikki kyseinen ympäristön osa-alue fysikaaliset ja biologiset standardit, jotka on laadittu hyvän ekologisen tilan saavuttamisen varmistamiseksi ja joihin kuuluvat 13 artiklan 3 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti laaditut ympäristön laatustandardit. " sellaiset 4) Korvataan 22 ja 23 kohta: "22. 'Erittäin hyvällä kemiallisella tilalla' tarkoitetaan sellaista vesien kemiallista tilaa, että siinä ei esiinny pilaavia aineita suurempina pitoisuuksina kuin luonnossa. 23. 'Hyvällä kemiallisella tilalla' tarkoitetaan sellaista vesien kemiallista tilaa, että pilaavien aineiden pitoisuudet eivät ylitä liitteessä IX ja 21 artiklan 6 kohdan ja muun asiaankuuluvan yhteisön ympäristön laatustandardeja ja jos näitä koskevien seurantatulosten perusteella voidaan päätellä, että tällaiset ympäristön laatustandardit eivät ylity tulevaisuudessa. " lainsäädännön mukaisesti vahvistettuja 5) Korvataan 27 kohta seuraavasti: "27. 'Pilaavilla aineilla' tarkoitetaan aineita, jotka todennäköisesti aiheuttavat pilaantumista ja erityisesti aineita, jotka on lueteltu liitteessä VIII. " 6) Korvataan 30 kohdan toinen alakohta seuraavasti: "Tämän direktiivin soveltamiseksi ympäristön laatustandardit vahvistetaan yhteisön tasolla liitteessä IX ja 21 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden on vahvistettava ympäristön laatustandardeja juomavedenottoon tarkoitetun veden osalta 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, hyvän ekologisen tilan saavuttamattomien vesien osalta 13 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti ja 21 artiklan 6 kohdan mukaisesti niiden tärkeysjärjestyksessä ensisijaisten aineiden osalta, joille ei ole vielä vahvistettu yhteisön standardeja. Kaikkia näitä ympäristön laatustandardeja pidetään ympäristön laatustandardeina myös sovellettaessa direktiivin 96/61/EY 2 artiklan 7 kohtaa ja 10 artiklaa. " 7) Lisätään 36 ja 37 kohta seuraavasti: "36. 'Päästön raja-arvolla' tarkoitetaan tietyillä erityisillä parametreillä ilmaistua päästön määrää, pitoisuutta ja/tai tasoa, jota tietyn ajanjakson tai tiettyjen ajanjaksojen kuluessa ei saa ylittää. Päästöjen raja-arvot voidaan myös määritellä tietyille aineryhmille, -perheille tai -luokille ja erityisesti niille, jotka on määritelty 21 artiklassa. Päästöjen raja-arvoja sovelletaan yleensä kohdassa, jossa päästöt tulevat laitoksesta ulos, ja niitä määriteltäessä laimentumista ei oteta huomioon. Veteen tulevien epäsuorien päästöjen osalta jätevedenpuhdistamon vaikutus voidaan ottaa huomioon laitosten päästöjen raja-arvoja määriteltäessä, jos näin taataan koko ympäristön suojelun vastaava taso ja jos seurauksena ei ole ympäristön suurempi pilaantuminen. 37. Päästön raja-arvoa 'vastaavalla rajoituksella' tarkoitetaan rajoitusta, jolla varmistetaan, että tämän direktiivin vaatimuksen mukainen vähennys saavutetaan tässä direktiivissä asetetussa määräajassa. " Korvataan 1 kohta seuraavasti: IMklâ "1. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä kansallisella alueellaan olevat yksittäiset valuma-alueet ja jaettava ne yksittäisiin valuma-aluepiireihin tämän direktiivin soveltamiseksi. Pienet valuma-alueet voidaan yhdistää suuriin valuma-alueisiin tai läheisiin pieniin valuma- alueisiin, jotta voidaan muodostaa tarvittaessa yksi valuma-aluepiiri. Jos pohjavedet eivät seuraa tiettyä valuma-aluetta, ne liitetään lähimpään tai soveltuvimpaan valuma-aluepiiriin. Rannikko- ja aluevedet sekä muut merivesialueet liitetään lähimpään tai soveltuvimpaan valuma-aluepiiriin. Kuitenkin valuma-aluepiireihin sovelletaan aluevesiin ja muihin merivesiälueisiin vain, jos velvoitteista säädetään jo muussa yhteisön lainsäädännössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 1 kohdan e alakohdan soveltamista. " liittyviä velvoitteita 10 Lisätään 1 kohtaan d ja e alakohta seuraavasti: lartikla "d. e. torjua tiettyjen pilaavien aineiden aiheuttama vesien pilaantuminen 13 artiklan 3 kohdan h alakohdan säännösten mukaisesti, noudattaa aluevesiä ja muita merivesialueita koskevia kaikkia vaatimuksia, joista on säädetty muussa yhteisön lainsäädännössä, ja toteuttaa kansainvälisen oikeuden mukaisia meri ympäristön pilaantumista torjuvia, vähentäviä ja rajoittavia toimia, olipa pilaantumisen lähde mikä tahansa, käyttämällä parhaita käytettävissä olevia toteuttamiskelpoisia keinoja kykyjensä mukaisesti. " 1) Korvataan 1 kohta seuraavasti: 13 artikla "1. joka on suunniteltu 4 artiklan mukaisesti laaditaan Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kullekin, valuma-aluepiirille toimenpide-ohjelma, asetettujen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpideohjelmat ovat osa valuma-alueen hoitosuunnitelmaa 16 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on noudatettava toimenpideohjelmia laatiessaan ja käynnistäessään direktiivissä 76/464/ETY annettuja ympäristöä koskevia vaatimuksia. " 2) Korvataan 3 kohdan a alakohdan toinen alakohta seuraavasti: " aineiden torjumisen pilaavien yhdistettyä lähestymistapaa, jonka mukaan päästöjä torjutaan niiden lähteillä asettamalla päästöjen raja-arvoja tai niitä vastaavia rajoituksia ja vahvistamalla kyseisiä pilaavia aineita koskevia ympäristön laatustandardeja;" perustoimenpiteisiin sovelletaan 3) Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti: "d. kaikkiin vesiin, joiden tila on hyvää tilaa heikompi, sovellettavista seuraavista toimenpiteistä: i) ii) veden pilaantumisen laajuuden ja luonteen tehokkaampi seuranta, tällä tavalla yksilöityjä pilaavia aineita koskevien ympäristön laatustandardien laatiminen niin, että niiden avulla voidaan täyttää 4 artiklassa säädetty vaatimus ekologisen tilan saavuttamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010. Standardien on oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin liitteessä IX tai 21 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai muussa asianmukaisessa yhteisön lainsäädännössä vahvistetut standardit; iii) pilaantumisen lähteen selvittäminen ja iv) asiaankuuluvien lupien ja päästölupien välitön tarkistaminen ja sitä seuraavat riskien tasoon perustuvat toimet;" n 4) Korvataan 3 kohdan f alakohta seuraavasti: "f. ennalta myönnettävän luvan tai yleisesti sitoviin sääntöihin perustuvan rekisteröinnin edellyttämisestä kaikilta prosessipäästöiltä, jotka todennäköisesti sisältävät huomattavia määriä pilaavia aineita, erityisesti niitä, jotka luetellaan liitteessä VIII, sekä ennalta myönnettävän luvan, ennakkosääntelyn tai yleisesti sitoviin sääntöihin perustuvan rekisteröinnin edellyttämisestä kaikilta muilta toimilta tai toimintakokonaisuuksilta, joilla voi olla huomattavan kielteinen vaikutus veden tilaan, jollei tällaisesta ennalta myönnettävästä luvasta, sääntelystä tai rekisteröinnistä ole muuten säädetty muussa yhteisön lainsäädännössä. Lupaa, sääntelyä tai yleisesti sitovia sääntöjä koskevien säännösten on oltava sellaiset, että niillä varmistetaan tämän direktiivin velvoitteiden täyttyminen. Lupaa, sääntelyä tai yleisesti sitovia sääntöjä on tarkasteltava määräajoin uudelleen ja tarvittaessa ajantasaistettava. Luvassa tai yleisesti sitovissa säännöissä on asetettava kyseisten pilaavien aineiden prosessipäästöjen raja-arvot tai vastaavat rajoitukset. " 5) Lisätään 3 kohtaan h ja i alakohta seuraavasti: "h liitteessä IX luetelluissa direktiiveissä asetetuista päästöjen raja-arvoista tai vastaavista rajoituksista ja laatustandardeista sekä 21 artiklan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä. Liitteessä IX luetelluissa direktiiveissä asetetut päästöjen raja-arvot on saatettava voimaan siihen mennessä, kun toimenpideohjelma käynnistetään eli 31 päivään joulukuuta 2007 mennessä, ellei kyseisissä direktiiveissä muuta säädetä. i sellaisista toimenpiteistä, jotka on toteutettava 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa olevan aluevesiä ja muita merivesialueita koskevan velvoitteen täyttämiseksi. " 6) Korvataan 4 kohta seuraavasti: lisäksi 4 artiklan mukaisesti "4. Täydentävät toimenpiteet ovat toimenpiteitä, jotka on suunniteltu ja toteutettu tavoitteiden perustoimenpiteiden saavuttamiseksi. Toimenpideohjelmaan liitetään kaikki täydentävät toimenpiteet, joita pidetään tarpeellisina näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien edellä ii alakohdan mukaisesti vahvistettujen ympäristön 3 kohdan d alakohdan laatustandardien saavuttamiseksi tarpeelliset toimet erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen mukaisen vedenkulutuksen kannalta. Liitteessä VI olevassa B osassa on alustava luettelo mahdollisista täydentävistä toimenpiteistä. " asetettujen Korvataan 21 artikla seuraavasti: 2Lâdiklâ "2Lartikla Strategiat vesien pilaantumisen torjumiseksi 1. Neuvosto vahvistaa erityiset rajoitustoimenpiteet ympäristölle kohtuuttoman vaarallisten yksittäisten pilaavien aineiden tai pilaavien aineryhmien aiheuttaman vesien pilaantumisen torjumiseksi. 12 2. Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1998 ehdotuksen, jossa esitetään tärkeys järjestyksessä ensisijaisten aineiden ensimmäinen luettelo. Aineet asetetaan tärkeysjärjestykseen toteutettavia toimia varten sen riskin perusteella, jonka ne aiheuttavat vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä ja joka arvioidaan a. b. neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 * mukaisesti toteutetulla riskin arvioinnilla tai kohdennetulla riskin arvioinnilla (jossa noudatetaan asetuksen (ETY) N:o 793/93 menetelmää), jossa keskitytään ainoastaan veden eliöille myrkyllisiin aineisiin ja veden kautta ihmiselle myrkyllisiin aineisiin, tai jos nämä menetelmät osoittautuvat mahdottomiksi toteuttaa määräaikaan mennessä, c. yksinkertaistetulla riskin arviointimenettelyllä, jossa kiinnitetään erityistä huomiota i. ii. iii. todisteisiin siitä, että kyseinen aine on sinällään vaarallinen ja erityisesti siitä, että aine on myrkyllinen veden eliöille ja veden kautta ihmiselle, ja laajamittaisen ympäristön pilaantumisen seurannasta saatuihin todisteisiin, Ja muihin mahdollisen laajamittaisen ympäristön pilaantumisen osoittaviin todistet taviin tekijöihin, kuten kyseisen aineen tuotanto- tai käyttövolyymiin ja käyttötapoihin. 3. 4. 5. tarkistaa Komissio luettelon viimeistään tärkeysjärjestyksessä ensisijaisten aineiden 31 päivänä joulukuuta 2004 ja sen jälkeen joka kahdestoista vuosi ja tekee tarvittaessa ehdotuksia. Kun komissio laatii ehdotustaan, se ottaa huomioon myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta, jäsenvaltioilta, Euroopan parlamentilta, Euroopan ympäristökeskukselta, yhteisön tutkimusohjelmista ja kansainvälisiltä järjestöiltä, joihin yhteisö kuuluu, Euroopan liike-elämää edustavilta järjestöiltä, mukaan lukien pk-yrityksiä edustavat järjestöt, ja Euroopan ympäristöjärjestöiltä saamansa suositukset sekä muut sen huomioon tulevat merkitykselliset tiedot. Jos tärkeysjärjestyksessä ensisijaisiksi luetteloidut aineet eivät sisälly tämän direktiivin liitteeseen VIII tai direktiivin 96/61/EY liitteeseen III, ne on lisättävä kyseisiin luetteloihin. Tärkeysjärjestyksessä ensisijaisiksi luetteloitujen aineiden osalta komissio laatii ehdotukset kyseisten päästöjen pääasiallisia lähteitä koskeviksi rajoituksiksi. Näin tehdessään komissio ottaa huomioon sekä tuotteet että prosessit päästöjen lähteinä ja määrittelee kustannustehokkaan ja kohtuullisen rajoitusyhdistelmän. Yhteisön tasolla voidaan tarvittaessa toteuttaa alakohtaisia toimenpiteitä prosesseista aiheutuvien päästöjen rajoittamiseksi. Niiden päästöjä aiheuttavien teollisuuslaitosten osalta, joihin ei sovelleta direktiiviä 96/61/EY, rajoituksina käytetään päästöjen raja-arvoja tai vastaavia rajoituksia, jotka perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikoihin. Niiden laitosten osalta, joihin direktiiviä 96/6l/EY sovelletaan, komissio arvioi lisärajoitusten tarpeen kyseisen direktiivin 18 artiklassa tarkoitetut toimet mukaan lukien. 13 Rajoituksiin, jotka koskevat tuotteita päästöjen lähteinä, voi sisältyä: a. b. c. neuvoston direktiivin 91/414/ETY** ja Euroopan parlamentin neuvoston direktiivin [biosidit]*** mukaisesti annettujen asiaankuuluvien lupien tarkistaminen, direktiivissä 76/769/ETY**** tai neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2455/92***** säädettyjen toimenpiteiden vahvistaminen, neuvoston asetuksessa (ETY) 880/92****** säädettyjen toimenpiteiden vahvista minen, d. muiden tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden vahvistaminen. Rajoituksia koskevissa ehdotuksissa on määriteltävä menettelyt niiden tarkistamiseksi ja ajantasaistamiseksi. Komissio laatii ehdotukset laatustandardeista, joita sovelletaan tärkeysjärjestyksessä ensisijaisiksi määriteltyjen aineiden pitoisuuksiin vedessä, sedimenteissä tai eliöissä. Silloin kun tällaisia standardeja ei ole vielä vahvistettu yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on vahvistettava valuma- alueiden hoitosuunnitelmassa ympäristön laatustandardit, jotka koskevat kyseisiä aineita ja niiden päästöjen vaikutuksia kaikilla vesialueilla. Komissio voi laatia kaikkien muiden pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttaman vesien johtuva pilaantumisen pilaantuminen. " lukien kaikki onnettomuuksista torjuntastrategioita, mukaan 6. 7. * ** *** **** ***** ****** EYVLN:oL 84, 5. 4. 1993, s. 1. EYVL N. oL 230,19. 8. 1991, s. 1. Yhteinen kanta (EY) N:o 10/97, EYVL N:o C EYVL N:o L 262,27. 9. 1996, s. 201. EYVLN:oL 251,29. 8. 1992, s. 13. EYVL N:oL 299, 11. 4. 1992, s. 1. " , 5. 3. 1997, s. 13. Lisätään 3 kohta seuraavasti: 23 artikla "3. tieteellisten Komissio tarkistaa aluevesiä ja muita merivesialueita koskevat tässä direktiivissä säädetyt velvoitteet viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2001 ja sen jälkeen vähintään joka kuudes vuosi tutkimustulosten perusteella yhdistääkseen direktiivin soveltamisalaan uusien mainituista vesistä huolehtimisen. Komissio antaa tarkistuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen, joka sisältää komission tarpeelliseksi katsomat muutokset tähän direktiiviin. " Lisätään g alakohta seuraavasti: 2&järtiklä " - direktiivi 76/464/ETY, lukuun ottamatta 6 artiklaa, joka kumotaan tämän direktiivin voimaan tulopäivästä alkaen. " 14 LIITE IX UHEX Poistetaan Numeroidaan liitteeksi IX KORVATAAN otsikko seuraavasti: "Päästöjen raja-arvot ja ympäristön laatustandardit" Korvataan johdantolause seuraavasti: yhteisön vesiympäristöön "Tiettyjen aiheuttamasta päästettyjen pilaantumisesta annetun neuvoston direktiivin (76/464/ETY) tytärdirektiiveissä säädettyjä 'raja- arvoja' jà 'laatutavoitteita' on pidettävä tässä direktiivissä tarkoitettuina päästöjen raja-arvoina ja ympäristön laatustandardeina. Niistä on säädetty seuraavissa direktiiveissä:" vaarallisten aineiden Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta puheenjohtaja 15 ISSN 1024-4492 KOM(97) 614 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 15 05 Luettelonumero : CB-CO-97-634-FI-C ISBN 92-78-27755-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Decyzja Komisji z dnia 26 listopada 1997 r. dotycząca niektórych środków ochronnych w odniesieniu do niektórych produktów rybołówstwa pochodzących z Chin oraz zmieniająca decyzję 97/368/WETekst mający znaczenie dla EOG

eurovoc_concepts:
China
fishery product
health control
import restriction
originating product
public health

text: 118 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 31997D0805 2. 12. 1997 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 330/19 DECYZJA KOMISJI z dnia 26 listopada 1997 r. dotycząca niektórych środków ochronnych w odniesieniu do niektórych produktów rybołówstwa pochodzących z Chin oraz zmieniająca decyzję 97/368/WE (Tekst mający znaczenie dla EOG) (97/805/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 90/675/EWG z dnia 10 grudnia 1990 r. ustanawiającą zasady regulujące organizację kontroli weterynaryjnych produktów wprowadzanych do Wspólnoty z państw dyrektywą ostatnio 96/43/WE (2), w szczególności jej art. 19, trzecich (1), zmienioną decyzja 97/368/WE powinna zostać poddana przeglądowi przed dniem 28 lutego 1998 r. oraz na podstawie obecnych badań konieczne jest rozszerzenie środków przewidzianych w tej decyzji do dnia 30 czerwca 1998 r. ; środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią Stałego Komitetu Weterynaryjnego, a także mając na uwadze, co następuje: PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: po przywozie produktów rybołówstwa pochodzących z kilku zakładów przetwórczych w Chinach wykryto obecność Vibrio parahaemolyticus; Artykuł 1 obecność Vibrio parahaemolyticus w żywności jest wynikiem złych praktyk w dziedzinie higieny przed i/lub po przetwa- rzaniu żywności oraz stanowi potencjalne ryzyko dla zdrowia ludzkiego; Niniejszą decyzję stosuje się do świeżych, mrożonych lub prze- tworzonych produktów rybołówstwa pochodzących z Chin. z tego względu przywóz produktów z danych zakładów w Chinach nie może być dozwolony; kontrole Wspólnoty w Chinach oraz wyniki kontroli we wspól- notowych granicznych punktach kontroli wykazały, że wystę- puje potencjalne zdrowia w odniesieniu do zagrożenie produkcji i przetwarzania produktów rybołówstwa; decyzja Komisji 97/368/WE (3), ostatnio zmieniona decyzją 97/620/WE (4), dotycząca niektórych środków ochronnych w odniesieniu do niektórych produktów rybołówstwa pochodzą- cych z Chin, wprowadza zakaz przywozu świeżych produktów pochodzących z Chin, a mrożone i przetworzone produkty rybołówstwa pochodzące z Chin muszą być systematycznie poddawane badaniom mikrobiologicznym; (1) Dz. U. L 373 z 31. 12. 1990, str. 1. (2) Dz. U. L 254 z 17. 9. 1997, str. 17. (3) Dz. U. L 156 z 13. 6. 1997, str. 57. (4) Dz. U. L 162 z 1. 7. 1996, str. 1. Artykuł 2 przywozu Członkowskie Państwa produktów zakazują rybołówstwa we wszystkich formach, pochodzących z nastę- pujących zakładów w Chinach: kombinat chłodniczy Pingyang – nr 60 Jainagkou Road Aojiang Pingyanag, Zhejiang (kod zakładu nr 3300/02097) i Wenzhou Hongdali aquatic products processing Co. Ltda Yanting, Chłodnia Składowa Yanting, Cangnan – Zheijiang (kod zakładu nr 3300/02083). Artykuł 3 W art. 6 decyzji 97/368/WE datę „28 lutego 1998 r. ” zastępuje się datą „30 czerwca 1998 r. ”. 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 119 Artykuł 4 Artykuł 6 Państwa Członkowskie dokonają zmiany środków, jakie stosują w odniesieniu do przywozu z Chin, w celu dostosowania ich do niniejszej decyzji. Państwa Członkowskie niezwłocznie powiadomią o nich Komisję. Artykuł 5 Wszystkie wydatki poniesione w związku ze stosowaniem niniejszej decyzji obciążają nadawcę, odbiorcę lub ich przedsta- wiciela. Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 26 listopada 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2344/97, annettu 26 päivänä marraskuuta 1997, oliiviöljyn enimmäisvientitukien vahvistamisesta asetuksella (EY) N:o 1978/97 avatun pysyvän tarjouskilpailun osana toteutettua 2. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: Säädöskäytännön parantaminen 1997 - Komission kertomus Euroopan Unionin Neuvostolle

eurovoc_concepts:
EU law
application of EU law
member country
national implementing measure
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 11. 1997 KOM(97) 626 lopull. SÄÄDÖSKÄYTANNÖN PARANTAMINEN 1997 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTOLLE JOHDANTO SISÄLLYS I SÄÄDÖSEHDOTUSTEN VALMISTELU 1) Komission aloiteoikeus lainsäädännön laatimisessa: yleiskatsaus 2) Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate 3) Kuulemismenettely 4) Yhteisön säädöstekstien laatu H VOIMASSA OLEVAN LAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMINEN 1) Yksinkertaistaminen 2) Kodifikaatiot, koonnelmat ja uudelleen annetut säädökset HI YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN SAATAVUUS PÄÄTELMÄT 1 2 2 3 5 6 6 6 7 8 10 A6L LIITE I : Uusien virallisten säädösehdotusten osuus kaikista komission ehdotuksista: vertailu vuodesta 1990 LIITE II : Komission lainsäädäntöaloitteet vuonna 1997 LIITE m: Jäsenvaltioiden ilmoittamat teknisiä määräyksiä koskevat ehdotukset LIITE IV: Komission kanta vuonna 1996 ilmoitettuihin teknisiä määräyksiä koskeviin ehdotuksiin LIITE V: Yksinkertaistamisen edistyminen LIITE VI: Kodifioinnin edistyminen vuoden 1992 Edinburghin Eurooppa-neuvoston jälkeen Ai JOHDANTO Tämän Euroopan unionin neuvostolle osoitetun vuosikertomuksen1 aiheena on yhteisön säädöskäytännön parantamiseen tähtäävä komission toiminta. Edinburghin Eurooppa- neuvoston jälkeen komissio on tehnyt tällä alalla valtavasti työtä: se on kertomuksen perusteella kantanut hedelmää. Kertomus osoittaa, että komissio pyrkii toimimaan aiempaan verrattuna vähemmän voidakseen toimia tehokkaammin. Sen tavoitteena on myös kuulla perusteellisemmin eri osapuolia, parantaa säädöstekstiensä laatua, yksinkertaistaa ja kodifioida voimassa olevaa lainsäädäntöä sekä edistää yhteisön oikeuden saatavuutta. Kertomuksessa todetaan myös, että komissio tehostaa toimintaansa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi käynnistämällä laajoja sisäisiä uudistuksia, kuten MAP 20002 ja SEM 20003. Säädöskäytännön parantaminen koskee komission lisäksi myös Euroopan parlamenttia ja neuvostoa, joiden tehtävänä on hyväksyä yhteisön lainsäädäntö; kyseessä on yhteinen, jaettu vastuu. Tämä edellyttää, että myös tavoitteet määritellään yhdenmukaisesti. Valitettavasti on todettava, että näin ei aina ole tapahtunut. Kokemus osoittaa, että esimerkiksi silloin kun neuvostolta edellytetään yksimielistä päätöstä, kaikille kelpaavan kompromissin muotoilu johtaa usein siihen, että lopputulos on alkuperäistä ehdotusta mutkikkaampi. Euroopan parlamentin tarkistusten perusteella tehtävät muutokset eivät nekään välttämättä tee teksteistä yksinkertaisempia tai ymmärrettävämpiä. On myös huomattavissa, että yksinkertaistamista ja kodifiointia koskevilla ehdotuksilla on taipumus jäädä pitkiksi ajoiksi ehdotuksen asteelle. Jäsenvaltioiden on omasta puolestaan pantava yhteisön tehokkaasti täytäntöön. Lähes 25 % sisämarkkinoihin liittyvistä toimenpiteistä on kuitenkin yhä toteuttamatta, vaikka niitä koskeva määräaika umpeutui jo vuonna 1992 - viisi vuotta sitten. Vastaava tilanne vallitsee mm. ympäristölainsäädännön alalla. Ei riitä, että jäsenvaltiot toteuttavat täytäntöönpanotoimet; näiden toimien on myös oltava yhteisön oikeuden mukaiset, ja niitä on sovellettava asianmukaisesti. lainsäädäntö Komissio onkin selvillä siitä, että lainsäädäntöä voidaan parantaa myös siten, että yhteisön tasolla hyväksytään säädöksiä, jotka on helppo panna täytäntöön ja siirtää osaksi kansallista lainsäädäntöä. l Kertomus on vastaus Edinburghin Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1992 esittämään pyyntöön, joka on sittemmin toistettu sekä muissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa että toissijaisuusperiaatteen täytäntöönpanosta 29. 10. 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (EU:n tiedote 10-1993, s. 128). Laadittuaan vuosina 1993 ja 1994 ensimmäiset kertomukset (KOM (93) 545 ja KOM (94) 533) komissio katsoi tarpeelliseksi laajentaa kertomuksen näkökulmaa käsittämään kaikki lainsäädännön laadun parantamiseen tähtäävät toimet ("säädöskäytännön parantaminen"). Eurooppa-neuvosto hyväksyi tämän näkemyksen, ja sen perusteella komissio esitti neuvostolle lainsäädännön parantamista koskevat kertomukset vuosina 1995 (CSE (95) 580) ja 1996 (CSE (96) 7). "Säädöskäytännön parantaminen vuonna 1997" käsittelee samaa aihetta. SEC (97) 771, parhaillaan hyväksyttävänä. SEM 2000 -aloitteen II vaihe (sisäisen varainhoidon parantaminen, SEC (95) 1301) ja III vaihe (komission ja jäsenvaltioiden vastaavien yksiköiden varainhoidon parempi yhteensovittaminen, SEC (97) 1060, toimitettu eteenpäin 28. 5. 1997). 1 c Jäsenvaltioilla on suuri vastuu myös oman lainsäädäntönsä määrän ja laadun suhteen. Ne antavat edelleen runsaasti varsin monimutkaisia säädöksiä, jolloin vaarana on aktiivisesti Jäsenvaltioiden pirstoutuminen. markkinoiden säädöskäytännön parantamiseen. osallistua tulisikin I SÄÄDÖSEHDOTUSTEN VALMISTELU 1) Komission aloiteoikeus lainsäädännön laatimisessa: yleiskatsaus Viralliset ehdotukset Uusien säädösehdotusten määrä on vähentynyt 1990-luvun alusta lähtien selvästi voimakkaammin kuin ehdotusten kokonaismäärä (ks. liite I). Nykyinen komissio vahvisti tämän suuntauksen ilmoittaessaan toimikautensa alkaessa vuonna 1995, että sen tavoitteena olisi "toimia vähemmän, mutta tehokkaammin" eli keskittyä poliittisiin tehostaminen ei siis välttämättä merkitse painopistealueisiin. Unionin toiminnan lainsäädännön paisumista. Komission tämä on mahdollista. tulokset osoittavatkin, että työn Säädösehdotusten väheneminen johtuu paitsi siitä, että toissijaisuusperiaatetta on pyritty noudattamaan entistä tunnollisemmin, myös siitä, että vuonna 1985 annetun sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpano on saatu päätökseen ja että yhdentymisen välineet yleensä ovat monipuolistuneet (esim. työllisyyttä, yhteistä rahaa tai sisämarkkinoiden uutta toimintaohjelmaa koskevat uudet toimet toteutetaan muutoin kuin lainsäädännön keinoin). Aloitevallan haltijana komissio on kuitenkin velvollinen toteuttamaan toimenpiteitä aina kun se on aiheellista (etenkin kun yhteisön tasolla toteutetulla toiminnalla voidaan tällaisissa tapauksissa korvata lukuisat hajanaiset kansallisen tason toimet). Vuoden 1998 työohjelmaan onkin Agenda 2000 -ohjelman4 täytäntöönpanon vuoksi kirjattu aiempaa hiukan suurempi määrä uusia säädösehdotuksia, jotka koskevat erityisesti rakennerahastoja ja yhteistä maatalouspolitiikkaa. Liitteessä II olevasta taulukosta käy ilmi, että viralliset ehdotukset koskevat uusien säädösehdotusten ohella myös sellaisia säädöksiä, jotka liittyvät ulkosuhteisiin tai aiemman lainsäädännön tarkistamiseen tai aiempien sitoumusten perusteella toteutettavan toiminnan seurantaan, sekä täytäntöönpanotoimia. Komission velvollisuus on toteuttaa tällaisia aloitteita, jotka perustuvat kiinteästi kansainvälisiin sitoumuksiin, olemassa olevaan tai jäsenvaltioiden oikeutettuihin yhteisön lainsäädäntöön taas perustuvat siihen, että yhteisön vaatimuksiin. Monet tämä johtuu lainsäädäntövallan käyttäjä varaa luovuttamista useimmiten siitä, ettei ole päästy sopimukseen komissiolle koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Tällaiset ehdotukset, joiden suuri määrä aiheuttaa nyt paineita neuvostossa ja parlamentissa, voitaisiin tulevaisuudessa korvata komission ja komiteoiden yhdessä toteuttamilla toimenpiteillä. itselleen myös toimeenpanovallan; toimeenpanovallan tai muiden toimielinten täytäntöönpanotoimet Teknisiä määräyksiä taas antavat ensisijaisesti jäsenvaltiot, ja niiden määrä on selvästi nousussa (ks. liitteet HI ja IV). 4 KOM (97) 2000, toimitettu eteenpäin 16. 7. 1997 Komissio pyrkii poistamaan käsittelystä tai vanhentuneet ehdotukset. Se peruuttaa vuosittain ehdotukset, jotka eivät ole enää ajankohtaisia: tällaisia ehdotuksia oli 61 vuonna 1995, 48 vuonna 1996 ja noin 30 vuonna 1997. tarpeettomiksi käyneet Mietinnöt, neuvotteluasiakirjat ja kertomukset ilmi, komissio liitteestä II käy laatii vuosittain runsaasti mietintöjä Kuten ja neuvotteluasiakirjoja sekä kertomuksia. Mietintöjen ja neuvotteluasiakirjojen (vihreät ja valkoiset kirjat sekä eräät tiedonannot) tarkoituksena on edistää asianomaisten osapuolten välistä keskustelua, jotta voidaan saada käsitys toiminnan tarpeellisuudesta (ks. kohta 3). Valtaosa (50 %) näistä asiakirjoista on kuitenkin kertomuksia, jotka laaditaan parlamentin ja neuvoston yleensä lainsäädännön välityksellä esittämien vaatimusten perusteella. Näitä velvollisuuksia tuntuisi olevan tarpeen yksinkertaistaa ja järkeistää. 2)Toissiiaisuus- ia suhteellisuusperiaate Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate ovat komission aloitetoiminnan punainen lanka, ja komissio on aina noudattanut niiden toteuttamista koskevia suuntaviivoja (jotka Edinburghin Eurooppa-neuvosto määritteli suurelta osin komission aloitteesta). Nämä yhteisön kirjattu suuntaviivat perustamissopimukseen Amsterdamin sopimuksella. liitetään Euroopan pöytäkirjaan, joka on Toissijaisuusperiaate Komissio keskittyy edelleen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklan mukaisesti toteuttamaan ainoastaan tarpeelliset toimet ja ainoastaan siinä tapauksessa, että tavoitteiden toteutumista ei voida varmistaa riittävän tehokkaasti kansallisella tasolla. Jokaista suunniteltua toimenpidettä tarkastellaan tältä osin erikseen. Komission työ on kantanut hedelmää. Uusia säädösehdotuksia5 on tehty vuonna 1997 vain 7. Näistä 46 liittyy yhteisön yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluviin aloihin, joilla toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. Yhteisön ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla uusia ehdotuksia on siis tehty vain 37. Näissä tapauksissa komissio on esittänyt perustelunsa säädösten perusteluosassa. Komissio on myös suositellut lainsäädännölle rinnakkaisia vaihtoehtoja, mistä esimerkkinä mainittakoon teollisuuden kanssa tehtävät ympäristösopimukset. Neuvosto ja Euroopan Uudet lainsäädäntöehdotukset määritellään komission vuosittaisessa työohjelmassa. Jäsenvaltioiden budjettitilanteen valvonta (KOM(97) 305 ja 306, toimitettu eteenpäin 10. 6. 1997); moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus (KOM(97) 510, toimitettu eteenpäin 3. 10. 1997); ehdolliseen pääsyyn perustuvien sisältävien (televiestintä)palvelujen oikeussuoja (KOM(97) 356, toimitettu eteenpäin 2. 10. 1997); tutkimus ja teknologinen kehitys (KOM(97) 142, toimitettu eteenpäin 1. 4. 1997). tai ehdollisen pääsyn 7 Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset toimitettu eteenpäin -toimintaohjelma 18. 11. 1997); siviili-ilmailu: miehistön koulutus (KOM(97) 382, toimitettu eteenpäin 22. 7. 1997); maantiekuljetukset: vaatimukset ammattiin pääsemiseksi (KOM(97) 25, toimitettu eteenpäin 27. 1. 1997). (KOM(96) 610, parlamentti ovat antaneet hyväksyntänsä päätöslauselmissa8. tälle menettelylle hiljattain antamissaan niiden täytäntöönpanoa Kansainvälisiin sopimuksiin liittyminen mahdollistaa eräissä tapauksissa näiden sopimusten tai yhteisön oikeusjärjestelmään, jolloin niitä voidaan tarvittaessa soveltaa välittömästi; suunnitellun toiminnan tavoitteet voidaan toisin sanoen saavuttaa joskus parhaiten kansainvälisellä tasolla, ei yhteisön eikä kansallisella toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta "alhaalta ylöspäin"). Esimerkki tästä on mm. moottoriajoneuvojen hyväksymisvaatimuksia koskeva asiakirja, joka on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä9. sisällyttämisen (esimerkki koskevien päätösten tasolla Suhteellisuusperiaate Seuraavat esimerkit valaisevat komission tapaa noudattaa suhteellisuusperiaatetta Komissio pohtii tarkoin, millainen väline jonkin asian toteuttamiseen valitaan: se käyttää entistä enemmän direktiivejä, joissa määritellään vain yleiset periaatteet10 tai säädetään ainoastaan yhteiset väliimmäistoimenpiteet11. Tällöin on tietysti pyrittävä siihen, etteivät puitedirektiivit aiheuta eroavuuksia kansallisten lainsäädäntöjen kesken, mikä voidaan varmistaa erityisesti käymällä vuoropuhelua kansallisten toimielinten kanssa. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että tällaiset direktiivit ovat suhteellisuusperiaatteen kannalta hyödyllinen väline. Suuntaus on vahvistettu myös pöytäkirjassa, joka Intetään EY:n perustamissopimukseen Amsterdamin sopimuksella. Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen voidaan tarkistaa myös arvioimalla perusteellisesti säädösehdotusten vaikutuksia. Tehtävän hankaluus käy ilmi sekä jäsenvaltioiden saavuttamista havaituista eroavuuksista. Asiassa on kuitenkin tapahtunut edistystä. tutkimusmenetelmissä ristiriitaisista tuloksista että Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymässä sisämarkkinoiden toimintaohjelmassa12 säädetään, että uusien säädösehdotusten yrityksille aiheuttamia kustannuksia ja hallinnollisia vaikutuksia on selvitettävä kuulemalla "eurooppalaista yrityspaneelia", jonka toiminnassa ovat mukana myös pk-yritykset. Komissio käynnistää tähän liittyvän pilottihankkeen vuonna 1998. 8 Neuvoston päätöslauselma, annettu 7. 10. 1997 (EYVL N:o C 321, 22. 10. 1997, s. 6) ja Euroopan parlamentin päätöslauselma A4-0224/97, annettu 17. 7. 1997. 9 Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymiseksi moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien yhdenmukaisten hyväksymisvaatimusten ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) Euroopan talouskomission sopimukseen, KOM(95) 723, toimitettu eteenpäin 12. 1. 1996. 10 Tällaisia direktiiviehdotuksia on hyväksytty mm. seuraavista aiheista: vesipotitiikka (KOM (97) 49 (KOM (97) 4 lopullinen) ja lopullinen), telepalveluihin sovellettava arvonlisäverojärjestelmä vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset (KOM (97) 367 lopullinen). 11 Tämä koskee esim. energiatuotteiden verotusta (KOM (97) 30 lopullinen) ja lentoasemamaksuja (KOM (97) 154 lopullinen). 12 CSE (97) 1 lopullinen, toimitettu eteenpäin 9. 6. 1997 4 3) Kuulemismenettely Komissio käyttää ehdotusten valmisteluvaiheessa laajalti kuulemismenettelyä, jonka tarkoituksena on lisätä avoimuutta ja asianomaisten tahojen osallistumista valmisteluun. Kun kuuleminen toteutetaan mahdollisimman laajasti, komissio voi tehdä päätöksensä noudattaen yhteisön etua ja perehtyen asianomaisten toimijoiden näkemyksiin tinkimättä kuitenkaan velvollisuuksistaan. Viime vuonna komissio lupasi tehdä vihreistä ja valkoisista kirjoista yhtenäisempiä ja tarkemmin kohdennettuja. Tämän vuoden luettelo13 osoittaa, että tavoite on saavutettu. Lisäksi kirjojen julkaiseminen Internetissä on lisännyt niiden saatavuutta. Tämäntyyppiset asiakirjat ovat osoittautuneet hyödyllisiksi. Tältä osin voidaan mainita esimerkiksi tekijänoikeuksia käsittelevä vihreä kirja14. Komissio hyväksyy vuoden loppuun mennessä ehdotuksen, jossa otetaan huomioon vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen saadut lukuisat huomautukset. Komissio toivoo, että muilla vastaavilla asiakirjoilla, kuten vihreällä kirjalla Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista15, on yhtä suotuisa vaikutus. Paitsi vihreiden ja valkoisten kirjojen avulla komissio suorittaa kuulemista myös tiedonantojen avulla. Esimerkiksi kilpailun alalla komissio on laatinut tiedonannon aikeestaan hajauttaa EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltaminen, mikä parantaisi jäsenvaltioiden ja yhteisön välistä työnjakoa16. Kuulemismenettelyn tehokkuuden takeena on osaltaan myös se laaja verkosto, joka muodostuu eri alojen ammattilaisten neuvoa-antavista komiteoista ja asiantuntijaryhmistä. Komiteoista runsas kymmenen on tieteellisiä komiteoita, joiden kokoonpanoa on juuri uudistettu. Ne muodostuvat nyt itsenäisistä asiantuntijoista, ja niiden lausunnot julkaistaan Internetissä. Komissio pitää niin ikään yllä jatkuvaa vuoropuhelua eri eturyhmien kanssa, jotka osallistuvat rakentavasti sen työskentelyyn, erityisesti teknisten määräysten valmisteluun. Komission tammikuussa 1997 julkaisema luettelo kattaa noin 600 organisaatiota. Komissio noudattaa edelleen periaatetta, jonka mukaan eri eturyhmiä kohdellaan tasapuolisesti. 13 Vihreitä kirjoja on laadittu Euroopan yhteisen kilpailupolitiikan vertikaalisista rajoituksista, työn ja sisämarkkinoilla, yhteisön patentista täydentävistä eläkkeistä uudelleenorganisoinnista, elintarvikelainsäädännöstä. Valkoinen kirja on laadittu työaikadirektiivin ulkopuolisista aloista. 14 KOM (95) 382 lopullinen, toimitettu eteenpäin 27. 7. 1995. 15 KOM (97) 176 lopullinen, toimitettu eteenpäin 13. 5. 1997. 16 Asiaa koskeva tiedonanto on tarkoitus hyväksyä vuoden loppuun mennessä. 5 Tänä vuonna on tapahtunut edistystä myös sosiaalipolitiikasta tehdyssä sopimuksessa säädetyn menettelyn työmarkkinaosapuolten soveltamisessa; menettelyn mukaan kuulemisen tulokset on pantava täytäntöön lainsäädännössä17. 4) Yhteisön säädöstekstien laatu Yhteisön lainsäädäntö on muotoiltava selkeästi, johdonmukaisesti ja yksitulkintaisesti, ja sen ulkoasun ja lainvalmistelun suhteen on noudatettava yhdenmukaisia periaatteita. Kaikki toimielimet ovatkin viime vuosina toteuttaneet näiden tavoitteiden mukaisia toimenpiteitä. hyväksymistä wXainsäädäntöpohtiikkaa Esimerkkinä komission toiminnasta tällä alalla mainittakoon, että suuri osa sen vuonna 1996 yleisistä suuntaviivoista"18 on omistettu säädöstekstien laadulle. Tänä vuonna taas on päivitetty "Lainsäädännön valmistelua koskevat säännöt", joita komission yksiköt käyttävät ohjeena laatiessaan säädösehdotuksia ja muita oikeudellisia asiakirjoja. Lisäksi komissio on ryhtynyt parantamaan oikeudellisten asiakirjojen ulkoasua ja käsittelyä helpottaakseen niiden levitystä elektronisina versioina (SEI-LEG -hanke). koskevista komission työtä ja yhteisiä periaatteita. Siksi Amsterdamin Ei kuitenkaan riitä, että kaikki toimielimet pohtivat näitä asioita tahollaan; tarvitaan johdonmukaista sopimuksen päätösasiakirjaan onkin liitetty julistus, jossa Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja komissiota kehotetaan suuntaviivat yhteisön lainsäädännön valmistelun parantamiseksi. Näiden kolmen toimielimen oikeudelliset yksiköt alkavat tehdä tällä alueella yhteistyötä. Komission toivomus on, että näin voitaisiin laatia lainsäädännön laatua koskevat yhteiset säännöt. laatimaan yhteisellä sopimuksella H VOIMASSA OLEVAN LAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMINEN 1) Yksinkertaistaminen johdonmukaisesti Komissio on jatkanut ja kaikki alat huomioon ottaen niitä yksinkertaistamistoimia, jotka käynnistettiin Edinburghin (1992) ja Brysselin (1993) Eurooppa-neuvostojen jälkeen. Tänä vuonna se on tehnyt 10 ehdotusta, jotka koskevat maataloutta, kilpailupolitiikkaa, energiaa, ympäristöä, verotusta, teollisuustuotteita, tutkintojen tunnustamista, tilastoja ja televiestintää. Lisäksi se on tehnyt tilastojen alalla yhden yksinkertaistamista koskevan päätöksen. Seuraavat esimerkit osoittavat, miten komissio on yksinkertaistamista toteuttanut. Monimutkaisella vesihuollon alalla se on tehnyt ehdotuksen puitedirektiiviksi19, jonka avulla voidaan varmistaa entistä johdonmukaisempi toiminta tällä alalla ja kumota 6 säädöstä. Tieteellisen tutkimuksen alalla komissio on esittänyt päätösluonnoksen, jonka 17 Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus vahvistettiin komission ehdotuksella (KOM (97) 392 lopullinen, toimitettu eteenpäin 14. 7. 1997). Työmarkkinaosapuolia on kuultu myös sukupuolisen häirinnän torjunnasta sekä työntekijöiden kuulemisesta ja heille suunnattavasta tiedotuksesta kansallisella tasolla. 18 EU:n tiedote 1/2 1996, kohta 1. 10. 11 19 KOM (94) 49 lopullinen, toimitettu eteenpäin 15. 4. 1997 6 tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa kaikkien viidenteen puiteohjelmaan20 kuuluvien tutkimusohjelmien saatavuutta ja täytäntöönpanoa. Liitteen V taulukkoon on koottu kaikki yksinkertaistamiseen liittyvät toimet, jotka komissio on toteuttanut Brysselin Eurooppa-neuvoston jälkeen, sekä niiden eteneminen neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Kesäkuussa 1997 kokoontunut Amsterdamin Eurooppa-neuvosto vahvisti tätä suuntausta antamalla komissiolle sysäyksen käynnistää kaksi suurisuuntaista hanketta: koskevan ehdotetaan SLIM-aloitteen (sisämarkkinoita tmmintaokjelmasm Sisämarkkinoiden liukuvaa yksinkertaistamisohjelmaa, joka käsittäisi mm. vuonna 1996 käynnistetyn lainsäädännön innovatiivisen yksinkertaistaminen) sekä muita jo käytössä olevia yksinkertaistamismenetelmiä. Näin yksinkertaistamisesta tulee sisämarkkinoiden kantava periaate, jonka avulla voidaan helpottaa yhteisön lainsäädännön soveltamista ja siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tänä vuonna on alkanut SLIM-aloitteen toinen vaihe, joka koskee arvonlisäverotusta, ulkomaankaupan yhdistettyä nimikkeistöä, pankkipalveluita ja lannoitteita. Sisämarkkinoiden toimintaohjelman mukaan aloitteen kolmas vaihe on tarkoitus käynnistää tammikuussa 1998 ja neljäs vaihe toukokuussa 1998. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisikin varmistettava sisämarkkinoiden häiriötön toiminta hyväksymällä tähän liittyvät komission ehdotukset pikaisesti. Toimintaohjelmassa kannustetaan kansallisilla yksinkertaistamistoimenpiteillä. Jäsenvaltiot ovatkin antaneet aiheesta kertomuksen 27. marraskuuta kokoontuneelle sisämarkkinoiden neuvostolle. täydentämään jäsenvaltioita aloitteita näitä lainsäädännöllisiä toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista - Komissio on perustanut yritysten käsittelevän BEST Task Force -ryhmän21, jolle on annettu tehtäväksi selvittää pk- yrityksille asetettuja tai hallinnollisia pakotteita. Tämän jäsenvaltioiden itsenäisistä asiantuntijoista muodostuvan ryhmän avulla voidaan tarvitsevat menestyäkseen ja määritellä paremmin olosuhteet, joita yritykset kehittyäkseen. Tiedoista on hyötyä sekä komissiolle että jäsenvaltioille. BEST Task Force -ryhmä aloitti työnsä lokakuussa, ja se on jo esittänyt välikertomuksen, jonka komissio toimitti 21. -22. marraskuuta pidetylle työllisyysasioita käsittelevälle Eurooppa-neuvostolle. Toukokuussa 1998 komissio saa loppukertomuksen, jonka perusteella se muotoilee huomautuksensa Cardiffin Eurooppa-neuvostolle. 2) Kodifikaatiot koOTnelnaat ia uudelleen annetut säädökset teknisesti erittäin vaativa Kodifiointi on työ, kun otetaan huomioon moniin säädösteksteihin tehtyjen muutosten ja säädösten erikielisten toisintojen määrä. Lisäksi on otettava huomioon se, että kodifioitavat säädökset muuttuvat edelleen kaiken aikaa, mikä hankaloittaa työtä entisestään. 20 Ehdotus koskee yhteisön TTK-toimintaan osallistumisen sääntöjä ja tutkimustulosten levittämistä (EY:n perustamissopimuksen 130 J artikla). 21 SEC (97) 1697 Komissio jatkaa kodtfiointityötään (ks. liite VI). Se toimittaa vuoden 1997 loppuun mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle uusia kodifikaatioehdotuksia22, joilla kumotaan noin 61 säädöstä. Komissio on jo määritellyt alat, joihin keskitytään vuosina 1998-2000: elintarvikkeiden pakkausmerkinnät, lääketeollisuus, työturvallisuus, tulli, välillinen verotus sekä maatalous. Monimutkaisen kodifiointityön ohella komissio pyrkii vastaamaan eri toimijoiden tarpeisiin laatimalla koonnelmia. Koonnelmilla ei ole oikeusvaikutusta, mutta ne ovat erittäin hyödyllisiä kaikille, jotka tavalla tai toisella "käyttävät" yhteisön oikeutta. Vuodesta 1995 vuoden 1997 lokakuuhun mennessä koonnelmia on laadittu yli 310 säädöksestä, mikä merkitsee noin 2 500 tekstin käsittelemistä 9 tai 11 kielellä. Vuoden 1997 heinäkuun alusta lähtien koonnelmat tallennetaan toimielinten yhteiselle EUROPA-palvelimelle, missä ne ovat saatavilla ilmaiseksi Internetin kautta (ks. kohta III). Säädösten uudelleen laatiminen tarkoittaa, että säädöstä muutettaessa laaditaan kokonaan uusi säädös ja kumotaan vanha. Tämä on paras vaihtoehto pyrittäessä selkeyttämään lainsäädäntöä, ja se voisi olla vaihtoehto kodifioinnille. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa, että siirtyminen järjestelmälliseen säädösten uudelleen laatimiseen edellyttää, että komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät asiasta toimielinten välisen sopimuksen. Toimielinten oikeudelliset yksiköt ovat jo käyneet asiasta alustavia teknisiä neuvotteluja. Komissio toivoo, että Eurooppa-neuvosto kehottaisi toimielimiä kiirehtimään tätä työtä. ffl YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN SAATAVUUS Yritysten ja yksityishenkilöiden on välttämätöntä saada tietoa yhteisön lainsäädännöstä, jotta ne pystyisivät hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön poUtiikkojen suomia mahdollisuuksia tarvittavat edellytykset käyttämällä kaikkia nykyaikaisen tietotekniikan tarjoamia mahdollisuuksia, erityisesti Internetiä. Tämä merkitsee todellista vallankumousta yhteisön oikeutta koskevan tiedotuksen alalla. täysipainoisesti. Komissio pyrkii luomaan Internetissä toimivan toimielinten yhteisen EUROPA-palvelimen välityksellä on tarkoitus antaa yleisölle tietoa lukuisista eri hankkeista, joista mainittakoon erityisesti: - Ensisijainen tiedotushanke "Kansalaisena Euroopassa"23, jonka tarkoituksena on kertoa kansalaisille heidän oikeuksistaan. Hankkeen toinen vaihe käynnistetään joulukuussa 1997. - Hanke, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisön lainsäädännön saatavuus. Jo nyt on mahdollista tutustua yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisiin tuomioihin ja niihin lainsäädännön osiin, joista on laadittu koonnelma. Tammikuusta 1998 tätä mahdollisuutta laajennetaan vähitellen, kunnes se kattaa yhteisön voimassa olevan 22 Ne koskevat mm. Itämeren kalastusta, yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, haitallisia organismeja, yhteisön omia varoja ja joukkoirtisanomisia (muutettu kodifikaatioehdotus). 23 Työskentely toisessa Euroopan unionin maassa, Oleskelu ja asuminen toisessa Euroopan unionin maassa, Opiskelu, koulutus ja tutkimus toisessa Euroopan unionin maassa, Tavaroiden ja palveluiden ostaminen Euroopan sisämarkkinoilla, Matkustaminen Euroopan unionissa, Miesten ja naisten tasavertaiset mahdollisuudet Euroopan unionissa. lainsäädännön sekä Euroopan yhteisöjen virallisen lehden L- ja C-sarjan sitä mukaa kuin se ilmestyy. - Hanke, jonka tarkoituksena on tiedottaa Internet-sivuilla kaikista yritysten toimintaan vaikuttavista yhteisön säädöksistä; hanke kuuluu sisämarkkinoiden toimintasuunnitelmaan, ja se on tarkoitus toteuttaa heinäkuussa 1998. Parantaakseen tiedotusta komissio on julkaissut myös käytännön oppaita24, joissa täsmennetään yhteisön lainsäädännön soveltamisedellytykset. 24 Ks. esimerkiksi jo julkaistut tai piakkoin julkaistavat oppaat seuraavista aiheista: tekniset määräykset, matalajännite, sähkömagneettinen yhteensopivuus, raskaana olevien naisten työturvallisuus ja - terveys, stressi työpaikalla sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotanto, pitäminen kaupan ja maahantuonti. PÄÄTELMÄT Tämän kertomuksen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: Komissio on muutamassa vuodessa tehnyt useita merkittäviä aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa yhteisön lainsäädännön laatua yksinkertaistamalla ja kodifioimalla jo olemassaolevaa lainsäädäntöä sekä helpottamalla sitä koskevan tiedon saantia. Työ on saatu käyntiin ja lainsäädäntökulttuuri luotu. Toiminta tehostuu, ja jatkossa on odotettavissa merkittäviä edistysaskelia. Tästä ovat osoituksena mm. sisämarkkinoiden toimintaohjelma ja BEST Task Force - ryhmä. Hyväksi havaitut työskentelymenetelmät ovat nyt valmiit. Komissio toivoo, että työn seurantaa voidaan käsitellä myös konferenssissa, jonka Iso-Britannia aikoo järjestää puheenjohtajakaudellaan maaliskuussa 1998. Puheena olevat aloitteet voivat kuitenkin tuottaa toivotun tuloksen vain jos Euroopan parlamentti ja neuvosto tukevat niitä aiempaa näkyvämmin, lukuisat yksinkertaistamis- ja kodifiointiehdorukset odottavat edelleen niiden hyväksymistä. Jäsenvaltioiden tehtävä tällä alalla on merkittävä. Ensisijaisina lainsäätäjinä niiden on toteutettava yhteisön tasolla tehdyt aloitteet myös kansallisella tasolla. Kun jäsenvaltiot pyytävät komissiota laatimaan ehdotuksia, niiden tulisi suorittaa asiasta ennakkoarviointi "säädöskäytännön parantamisen" hengessä. Kuten Amsterdamin Eurooppa-neuvosto korosti, lainsäädännön laadun parantaminen on säilytettävä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisena poliittisena tavoitteena. Säädöskäytännön parantaminen edistää kansalaisten myönteistä suhtautumista Euroopan laajentumisen unioniin, toteuttamista. lisää eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja helpottaa 10 UITEI UUSIEN VIRALLISTEN SÄÄDÖSEHDOTUSTEN OSUUS KAIKISTA KOMISSION EHDOTUKSISTA: VERTAILU VUODESTA 1990 1991 • Uudet viralliset säädösehdotukset a Muut ehdotukset * Titonne 10/11/1997 ' 'Ennuste 800 700 600 500 400 300 200 100 ^ -x KOMISSION LAINSÄÄDÄNTÖALOITTEET VUONNA 1997** LUTE II VIRALLISET EHDOTUKSET I Aiempien toimien seuranta : 34 (10%) l Uudet säädösehdotukset 7* (2%) I Lainsäädännön tarkistaminen : 23 (7%) I Kansainväliset suhteet: 183 (55%) D Täytäntöönpano toimet : 88 (26%) * Uudet säädösehdotukset määritellään komission vuosittaisessa työohjelmassa MIETINNÖT, KUULEMISASIAKIRJAT JA TIEDONANNOT D Alustavat :7 (3%) O Vihreät ja valkoiset kirjat: 6 (3%) iKertomukset: 116 (50%) I Tiedonannot: 103 (44%) "Tilanne IM 1/1997 Urnds: : APC-tietokanta, Jona ovat kaikki kotmmon ehdesuksat sekä midm n Jäsenvaltioiden ilmoittamat teknisiä määräyksiä koskevat ehdotukset (Tuotteiden teknisiä erittelyjä koskevat ehdotukset, jotka on ilmoitettu komissiolle direktiivin 83/189/ETY mukaisesti) UITEIII O Ilmoitukset (luvut eivät sisällä ilmoituksia kansallisista täytäntöönpanotoimista) • Lausunnot ehdotuksista, jotka saattavat aiheuttaa yhteisön oikeuden rikkomista * Luvut eivët sisêlIS niitä vuonna 1997 tehtyjä 230 ilmoitusta, jotka koskevat Alankomaissa viime vuosina hyväksyttyjä sääntöjä, jotka ovat yhteensopimattomia yhteisön oikeuden kanssa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa "CIA Security International S. A. " (C-194/94)antaman tuomion mukaisesti. 700 600 500 400 3 0 0 -4 200 100 1993 1994 1995 1996 1997 (arvio) Komission kanta vuonna 1996 ilmoitettuihin teknisiä määräyksiä koskeviin ehdotuksiin (Tuotteiden teknisiä erittelyjä koskevat ehdotukset, jotka on ilmoitettu komissiolle direktiivin 83/189/ETY mukaisesti) UITEIV 600 Komissiolle ilmoitetut ehdotukset Huomautukset Lausunnot Käsittelemättä jätettävät ehdotukset Huomautusten avulla pyritään välttämään sisämarkkinoiden häiriintyminen. Lausunnoissa ilmoitetaan virallisesti, että ehdotus on yhteensopimaton yhteisön oikeuden kanssa. Ehdotus jätetään käsittelemättä, kun komissio valmistelee aiheesta omaa ehdotusta tai kun neuvosto on vahvistanut ehdotusta koskevan yhteisen kannan. LIITE V YKSINKERTAISTAMISTOIMIEN EDISTYMINEN 1Ï KOMISSION TEKEMÄT YKSINKERTAISTAMISEHDOTUKSET JA NIIDEN ETENEMINEN ALA I KOMISSION ALOITE I SEURANTA ELINTARVIKKEET Erityisravinnoksi tarkoitetut (jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen) Ehdotus direktiiviksi, eteenpäin KOM (94) 97. Euroopan Neuvosto vahvisti yhteisen elintarvikkeet parlamentin ja neuvoston kannan 22. 7. 1997. Toinen toimitettu käsittely parlamentissa 28. 3. 1994, 15. 12. 1997. Alkuperäinen yksinkertaistamistavoite ei kuitenkaan täysin toteudu kannassa. yhteisessä toimia Tapaus että esimerkkinä hyväksy neuvosto komission ehdotusta yksinkertaistamisesta. siitä, voi ei Kivennäisvedet (jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen) Euroopan Euroopan parlamentin ja direktiivi (EYVL Ehdotus parlamentin ja neuvoston neuvoston direktiiviksi, eteenpäin KOM (94) 423. toimitettu N:o 96/70/EY 17. 10. 1994, N:oL 299,23. 11. 1996). Vertikaaliset "suklaat, hillot, maito" direktiivit Seitsemän hedelmämehut, Euroopan parlamentin ja hunaja, kahvi, neuvoston direktiiviksi on "kahvia" ja toimitettu 30. 5. 1996, KOM (95) 722. ehdotusta Parlamentti lokakuussa antoi lausunnon "suklaata" ehdotuksista. eteenpäin koskevista koskevasta "Kahvia" ehdotuksesta päästäneen poliittiseen yhteisymmärrykseen sisämarkkinoiden neuvostossa 27. 11. 1997. Elintarvikkeet (yleensä) Elintarvikelainsäädännön yleisiä periaatteita koskeva vihreä kirja hyväksytty 30. 4. 1997t KOM (97) 176. eri esitetään Siinä vaihtoehtoja yksinkertaistamista varten. Asianomaisten osapuolten vastauksia arvioidaan. H- Lannoitteet I Direktiivin 76/116/ETYI L (EYVL N:o 24, 30. 1. 1976) arviointi SLIM- toiseen aloitteen vaiheeseen liittyvän yksinkertaistamisen kannalta TEOLLISUUSTUOTTEET Rakennusalan tuotteet I Direktiivin 89/106/ETYI Mittausvälineet KILPAILUPOLITIIKKA Yrityskeskittymien valvonta L (EYVL N:o 40, 11. 2. 1989) arviointi SLIM- II vaiheeseen aloitteen liittyvän yksinkertaistamisen kannalta Direktiiviehdotusta yksinkertaistetaan valmistelun aikana. Se korvaa 15 yksityiskohtaista mutta teknisesti vanhentunutta direktiiviä. toimitettu Neuvoston asetus (EY) annettu 16. 9. 1996, N. o 313. 30. 6. 1997 (EYVL N:o L 1310/97, 180, 9 7. 1997). Asetusehdotus eteenpäin KOM Menettelyjen yksinkertaistaminen, valvonnan tehostaminen. (96) Horisontaaliset valtiontuet Ehdotus asetukseksi eteenpäin KOM koskevien yksinkertaistaminen. suuntaus neuvoston Poliittinen toimitettu teollisuusministerien 22. 7. 1997, neuvostossa 13. 11. 1997, Euroopan lausunnosta menettelyjen parlamentin muuta johdu. (97) 396, alaa ellei Vertikaaliset rajoitukset SOSIAALIPOUTIIKKA kirja Vihreä kilpailupolitiikan vertikaalisista rajoituksista (KOM (96) 721) toimitettu eteenpäin 24. 1. 1997; menettelyjen yksinkertaistaminen. R Altistuminen aineille kemiallisille Muutettu neuvoston toimitettu 9. 6. 1994, KOM (94) 230. ehdotus Neuvosto vahvisti yhteisen direktiiviksi kannan 7. 10. 1997. eteenpäin Altistuminen direktiivi aiheuttaville aineille työssä muutosehdotus toimitettu 97/42/EY (EYVL N:o L (direktiivi 90/394) 14. 9. 1995, 179,8. 7. 1997). 90/394 Neuvoston syöpää Direktiivin eteenpäin KOM (95) 425. MAATALOUSPOLITIIKKA Riisi Maatalouden rakennepolitiikka Asetusehdotus eteenpäin KOM (95) 331. (EY) toimitettu Neuvoston asetus 24. 8. 1995, N:o 3072/95 (EYVL N:o L329, 30. 12. 1995). Asetuksia koskeva ehdotus Neuvoston asetukset (EY) toimitettu ja 952/97 (EYVL N:o L 142, 27. 2. 1996, KOM (96) 58. 2. 6. 1997) eteenpäin N:o 950/97, 951/97 Kulutukseen maito Voi Koristekasvit LIIKENNE tarkoitettu Ehdotus asetukseksi eteenpäin KOM (97) 133. neuvoston Euroopan toimitettu 16. 7 1997, lausunto 22. 10. 1997. parlamentin Yksinkertaistamisehdotusta valmistellaan. Yksinkertaistamisehdotusta valmistellaan SLIM- aloitteen yhteydessä. Tieliikenteen ajoneuvojen Direktiiviehdotus suurimmat sallitut mitat ja painot direktiivi eteenpäin 96/53/EY (EYVL N:o L Neuvoston (93) 235, 17. 9. 1996). toimitettu 15. 12. 1993, KOM 679, muutettu ehdotuksella KOM (95) 193. Moottoriajoneuvojen niiden tekninen valvonta perävaunujen ja Direktiiviehdotus toimitettu 8. 9. 1995, KOM (95) 415. direktiivi eteenpäin 96/96/EY (EYVL N:o L 46, 17. 2. 1997) Neuvoston YMPÄRISTÖ Ilmanlaatu Direktiiviehdotus toimitettu 4. 7. 1994, KOM (94) 109. direktiivi eteenpäin 96/62/EY (EYVL No L Neuvoston 296, 21. 11. 1996). n Juomavesi Uimavesi Vesipolitiikka (yleensä) Melu TELEVIESTINTÄ Telelaitteet KALASTUS Kalastuspolitiikan rakenteelliset näkökohdat SISÄMARKKINAT Ehdotus direktiiviksi eteenpäin KOM (94) 612. Ehdotus direktiiviksi eteenpäin KOM (94) 36. neuvoston Neuvosto vahvisti yhteisen toimitettu kannan 16. 10. 1997. 28. 4. 1995, neuvoston Euroopan toimitettu 29. 3. 1994, lausunto 12. 12. 1996. parlamentin neuvoston Ehdotus puitedirektiiviksi toimitettu 15. 4. 1997, KOM (97) 49. eteenpäin Ehdotusta yksinkertaistamista koskevaksi tutkitaan. direktiiviksi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimitettu eteenpäin 4 6. 1997, KOM (97) 257. Ehdotus toimitettu 8. 10. 1993, KOM (93) 481. asetuksiksi Neuvoston asetus (ETY) 2080/93 KORn eteenpäin N:o ohjauksen (kalatalouden rahoitusväline) perustamisesta. Neuvoston asetus (EY) N:o 3699/93 KORn tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä Lääkärien vapaa liikkuvuus Ehdotus ja vastavuoroinen tunnustaminen Euroopan Euroopan parlamentin ja tutkintojen parlamentin ja neuvoston neuvoston direktiivi 97/50 toimitettu (EYVL N:o L 291, 19. 12. 1994, 24. 10. 1997). direktiiviksi eteenpäin KOM (94) 626. Tutkintojen vastavuoroinen Direktiiviehdotus tunnustaminen on SLIM- hyväksyttävänä aloitteen yhteydessä. 11 Tutkintotodistusten tunnustamisjärjestelmän perustamisesta ammatillisen osalta kauppa ja tietyt palvelut) toiminnan (käsiteollisuus, Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimitettu eteenpäin 9. 2. 1996, KOM (96) 22. Muutettu ehdotus toimitettu eteenpäin 16. 7. 1997, KOM (97) 363. Euroopan parlamentin 20. 2. 1997 lausunto (ensimmäinen käsittely). Asetusehdotus toimitettu eteenpäin 1. 8. 1995, KOM (95)118. Neuvoston asetus N: o 736/96 (EYVL N:o L 102, 25. 4. 1996). Yhteisön etua koskevien raakaöljy-, maakaasu- ja sähköalan investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle TULLI Ulkomaankaupan yhdistetty (SLIM) nimikkeistö Direktiiviehdotusta tutkitaan SLIM-aloitteen yhteydessä. VEROPOLITIIKKA ALV toimintojen tiettyjen verotuskohtelun yksinkertaistaminen meneillään olevan siirtymäkauden järjestelyjen parantaminen - ALV-alan (SLIM) velvoitteet Ehdotus toimitettu eteenpäin 9. 3. 1994, KOM (94) 58. Neuvoston direktiivi 95/7/EY (EYVL N:o L 102,5. 5. 1995). Ehdotus direktiiviksi eteenpäin KOM (97) 325. neuvoston toimitettu 26. 6. 1997, Ehdotusta yksinkertaistamista koskevaksi tutkitaan. direktiiviksi Ehdotusta yksinkertaistamista koskevaksi direktiiviksi tutkitaan SLIM-aloitteen yhteydessä. KULUTTAJAPOLITIIKKA lo hintojen Kuluttajansuoja ilmoittamisessa (direktiivien 79/58 l/ETY ja 88/314/ETY muuttaminen) Ehdotus parlamentin ja direktiiviksi eteenpäin KOM (94) 431. Euroopan neuvoston toimitettu 5. 12. 1994, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/58/EY (EYVL N:o L 299, 12. 12. 1995). Ehdotus parlamentin ja direktiiviksi eteenpäin KOM (95) 276. Euroopan neuvoston toimitettu 17. 7. 1996, Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 27. 9. 1996. Neuvottelut parlamentin kanssakäynnissä. TILASTOT Jäsenvaltioisen tavarakaupan (SLIM) välisen tilastot Suhdannetilastot Euroopan Ehdotukset parlamentin ja neuvoston asetuksiksi (EY) eteenpäin toimitettu 4. 6. 1997 ja 6. 2. 1997, KOM (97) 275 ja KOM (97) 252, SLIM-aloitteen yhteydessä. Ehdotus asetukseksi eteenpäin KOM (97) 313. neuvoston toimitettu 24. 6. 1997, SÄÄDÖKSET, JOTKA KOMISSIO ON HYVÄKSYNYT YKSINKERTAISTAMISHANKKEEN LISÄKSI ALA KOMISSION ALOITE KILPAILUPOLITIIKKA Teknologiansiirtosopimukset soveltaminen (poikkeusten teollisoikeuksia ja taitotietoa koskeviin lisenssisopimuksiin) Komission asetus N:o 240/96 (EYVL No L 31, 9. 2. 1996). Menettelyjä yksinkertaistetaan yhdistämällä kaksi aiempaa asetusta. Tuki vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistusta ja pelastamista varten Tiedonannon luonnos julkaistu EYVLssä N:o C Sääntöjä 368, 23. 12. 1994. tarkistetaan vuonna 1998. Tuki synteettisiä kuituja valmistavalle teollisuudelle järjestely Uusi 30. 3. 1996). (EYVL N:o C 94, Vähimmäistuki Komission tiedonanto (EYVL N:o C 68, ja 6. 3. 1996). yksinkertaistmainen. Sääntöjen luokittelu <L\ Valtiontuki pk-yrityksille I Uusi järjestely (EYVL N:o C 213, MAATALOUSPOLITIIKKA 23. 7. 1996). Peltokasvit I Komission asetus (EY) N:o 658/96 (EYVL N:oL 91, 12. 4. 1996) PK-YRITYKSET Aloittavat yritykset Komission tiedonanto, annettu 22. 4. 1997 (EYVL N:o L 145, 5. 6. 1997). taloudellisten Komission tiedonanto, toimitettu (ETEY) eteenpäin 9. 9. 1997, KOM (97) 434. Eurooppalaisten etuyhtymien osallistuminen julkisiin hankintoihin Pienten ja keskisuurten yritysten siirto TILASTOT Arvon ilmoittaminen tilastoissa "7*Nettöpa]no;;^stot) Suositus, annettu 7. 12. 1994 (EYVL N:o L 385,31. 12. 1994) Komission asetus (EY) N:o 860/97 (EYVL N:o L 123, 15. 5. 1997), SLIM-aloitteeseen liittyen. Komission asetus (EY) N. o 2383/96 (EYVL N. o L 326, 17. 12. 1996), SLIM- aloitteeseen liittyen. ^^ KODIFIOINNIN EDISTYMINEN VUODEN 1992 EDINBURGHIN EUROOPPA-NEUVOSTON JÄLKEEN Tilanne 20/11/97 UITEVI Valmisteilla olevat kodifiointiehdotukset (vuoden 1997 loppu - 2 0 0 0) Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetut ehdotukset Neuvoston hyväksymät kodifioidut säädökset ISSN 1024-4492 KOM(97) 626 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 06 02 Luettelonumero : CB-CO-97-675-FI-C ISBN 92-78-28527-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: REGLAMENTO (CE) N° 2340/97 DE LA COMISIÓN de 26 de noviembre de 1997 por el que se fijan los derechos de importación en el sector del arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: WRITTEN QUESTION No. 3793/97 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. French road blockade: damage assessment procedure

eurovoc_concepts:
France
civil liability proceedings
damage
free movement of goods
indemnification
intra-EU transport
labour dispute
legal system
road transport
strike

text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 187/55 3. Enligt de besta¤mmelser som info¤rdes genom direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om skydd av djur vid transport, som a¤ndrar direktiv 90/628/EEG, f(cid:229)r transporttiden i transportmedel med basutrustning inte o¤verskrida (cid:229)tta timmar. Direktivet inneh(cid:229)ller a¤ven besta¤mmelser om transport i specialutrustade fordon da¤r transporttiden f(cid:229)r uppg(cid:229) till ho¤gst 28 timmar beroende p(cid:229) djurens art och (cid:229)lder. Besta¤mmelserna medger inga undantag fr(cid:229)n kravet p(cid:229) avlastning efter den maximala transporttiden. Kommissionen har redan la¤mnat detaljerade fo¤rslag till r(cid:229)det om vilka normer som specialutrustade transportfordon m(cid:229)ste uppfylla. (1) EGT L 174, 2. 7. 1997. (98/C 187/86) SKRIFTLIG FR¯GA E-3790/97 fr(cid:229)n Ian White (PSE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Anla¤ggning fo¤r avfallshantering i Casares Har kommissionen o¤verva¤gt omfattning, placering och metoder vad betra¤ffar avfallshantering fo¤r den fo¤reslagna anla¤ggningen i Casares (Malaga) i Andalusien i Spanien, med ha¤nsyn till den alternativa miljo¤konsekvens- beskrivning som bero¤rda bosatta p(cid:229) platsen har o¤verla¤mnat till kommissionen, vilken fo¤rutser allvarlig fo¤rorening av vattendrag genom lakvatten fr(cid:229)n det planerade avfallsupplaget? Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 december 1997) 1996 o¤verla¤mnades en petition om den fo¤reslagna avfallshanteringsanla¤ggningen i Casares (Spanien) till parlamentet, vilken vidarebefordrades till kommissionen under referensnummer1026/96. Med anledning av denna petition bega¤rde kommissionen i ett brev av den 30 juli 1997 ytterligare upplysningar fr(cid:229)n de spanska myndigheterna. Kommissionen o¤nskade veta vilka (cid:229)tga¤rder som planerades fo¤r att sa¤kersta¤lla att det avfall som hanteras vid anla¤ggningen och upplaget i Casares bortskaffas utan risk fo¤r ma¤nniskors ha¤lsa och fo¤r miljo¤n. Kommissionen ville ocks(cid:229) fo¤rsa¤kra sig om att ga¤llande gemenskapslagstiftning, t. ex. direktiv 75/442/EEG om avfall (1), a¤ndrat genom direktiv 91/156/EEG (2), och direktiv 89/369/EEG om fo¤rhindrande av luftfo¤rorening fr(cid:229)n nya kommunala avfallsfo¤rbra¤nningsanla¤ggningar (3), efterlevs. Kommissionen har a¤nnu inte erh(cid:229)llit n(cid:229)got svar fr(cid:229)n de spanska myndigheterna. S(cid:229)som parlamentsledamoten na¤mner har kommissionen mottagit handlingar fr(cid:229)n bosatta p(cid:229) platsen. Kommis- sionen kommer att ta dessa handlingar under o¤verva¤gande tillsammans med de spanska myndigheternas svar na¤r det inkommit till kommissionen. (1) EGT L 194, 15. 7. 1975. (2) EGT L 78, 26. 3. 1991. (3) EGT L 163, 14. 6. 1989. (98/C 187/87) SKRIFTLIG FR¯GA E-3793/97 fr(cid:229)n Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Den franska landsva¤gsblockaden: metoder fo¤r att faststa¤lla skadornas omfattning De franska lastbilschauffo¤rernas landsva¤gsblockader bo¤rjar bli ett (cid:229)terkommande fenomen som hindrar den fria ro¤rligheten fo¤r varor i Europeiska unionen och da¤rmed strider mot gemenskapsnormerna. Skadorna p(cid:229) den mellaneuropeiska handeln a¤r mycket omfattande och har lett till protester i la¤nder som Spanien, Fo¤renade kungariket, Tyskland och Nederla¤nderna. De spanska transportarbetarfo¤rbunden ra¤knar med att en dags blockad kostar fo¤retagen inom transportsektorn mer a¤n 2 500 miljoner pesetas


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3803/97 do Deputado José APOLINÁRIO à Comissão. O IFOP e o turismo

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU programme
European Regional Development Fund
FIFG
credit
credit policy
member country
project of common interest
tourism

text: 16. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 187/61 (98/C 187/96) PERGUNTA ESCRITA E-3803/97 apresentada por Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Novembro de 1997) Objecto: O IFOP e o turismo Tendo presente a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ minha pergunta E-2036/97 (1) sobre a distribui(cid:231)a(cid:152)o por Estado-membro de ac(cid:231)o(cid:152)es do FEDER, gostaria que, no a(cid:136)mbito do IFOP, a Comissa(cid:152)o me informasse igualmente sobre os montantes adstritos ao turismo nos diversos programas operacionais em cada um dos Quadros Comunita·rios de Apoio em cada um dos Estados-membros. (1) JO C 391 de 23. 12. 1997, p. 151. Resposta dada pela Comissa·ria Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Janeiro de 1998) As interven(cid:231)o(cid:152)es do instrumento financeiro de orienta(cid:231)a(cid:152)o da pesca (IFOP) sa(cid:152)o estritamente limitadas a projectos do sector da pesca. Os projectos do sector do turismo sa(cid:152)o da al(cid:231)ada do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional. (98/C 187/97) PERGUNTA ESCRITA E-3804/97 apresentada por Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Novembro de 1997) Objecto: Fundo social europeu e o turismo Tendo presente a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ minha pergunta E-2036/97 (1) sobre a distribui(cid:231)a(cid:152)o por Estado-membro de ac(cid:231)o(cid:152)es do FEDER, gostaria que, no a(cid:136)mbito do Fundo Social Europeu, a Comissa(cid:152)o me informe igualmente sobre os montantes adstritos ao turismo nos diversos programas operacionais em cada um dos Quadros Comunita·rios de Apoio em cada um dos 15 Estados-membros. (1) JO C 391 de 23. 12. 1997, p. 151. Resposta dada pelo Sr. Flynn en nome da Comissa(cid:152)o (30 de Janeiro de 1998) A Comissa(cid:152)o vai transmitir directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento um quadro que conte·m as informa(cid:231)o(cid:152)es solicitadas. (98/C 187/98) PERGUNTA ESCRITA E-3805/97 apresentada por Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Novembro de 1997) Objecto: FEOGA › Orienta(cid:231)a(cid:152)o e o turismo Tendo presente a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ minha pergunta E-2036/97 (1) sobre a distribui(cid:231)a(cid:152)o por Estado-membro de ac(cid:231)o(cid:152)es do FEDER, gostaria que, no a(cid:136)mbito do FEOGA-ORIENTA˙A(cid:152) O, a Comissa(cid:152)o me informe igualmente sobre os montantes adstritos ao turismo nos diversos programas operacionais em cada um dos Quadros Comunita·rios de Apoio em cada um dos Estados-membros. (1) JO C 391 de 23. 12. 1997, p. 151


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2336/97 DELLA COMMISSIONE del 26 novembre 1997 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: 97/812/EF: Kommissionens beslutning af 26. november 1997 om ophævelse af den suspension, der er indrømmet visse parter i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97, af betalingen af den antidumpingtold, som er udvidet til også at omfatte visse dele til cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle

formats: html pdfa1b print