title: Proposta di decisione del Consiglio che fissa l'importo del contributo finanziario della Comunità per l'anno 1997 alle spese relative alle immissioni di giovani salmoni realizzate dalle autorità svedesi

text: it <r COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 11. 11. 1997 COM(97) 580 def. Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO CHE FISSA L'IMPORTO DEL CONTRIBUTO FINANZIARIO DELLA COMUNITÀ PER L'ANNO 1997 ALLE SPESE RELATIVE ALLE IMMISSIONI DI GIOVANI SALMONI REALIZZATE DALLE AUTORITÀ SVEDESI (presentata dalla Commissione) RELAZIONE L'articolo 125 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia prevede che per un periodo di tre anni a decorrere dalla data di adesione la Svezia bénéficiera di un contributo finanziario comunitario per il finanziamento delle immissioni di giovani salmoni realizzate dalle autorità svedesi nel Mar Baltico. Il contributo comunitario, oggetto di una decisione del Consiglio adottata a maggioranza qualificata su proposta della Commissione, deve essere valutato alla luce degli equilibri tra le popolazioni esistenti immediatamente prima dell ' adesione. Il contributo temporaneo corrisponde pertanto alla partecipazione che la Comunità versava precedentemente alla Svezia nel quadro dell'accordo bilaterale concernente talune misure volte a promuovere la riproduzione dei salmoni nel Mar Baltico. L'accordo di cui al regolamento (CEE) n. 2210/80 del Consiglio, del 27 giugno 1980, relativo alla conclusione dell'accordo tra la Comunità economica europea e il governo della Svezia, concernente talune misure volte a promuovere la riproduzione dei salmoni nel Mar Baltico1, prevede che l'importo dell'aiuto di cui trattasi sia determinato in modo da coprire le spese effettive sostenute dalle autorità svedesi per allevare, classificare e mettere in libertà la quantità di salmoni giovani necessaria a produrre una riserva di salmoni pari al contingente non reciproco assegnato alla Comunità nella zona di pesca svedese per l'anno durante il quale deve essere pagato il contributo finanziario. Poiché il totale ammissibile delle catture di salmone per il 1997 ha subito una riduzione, l'importo del contributo finanziario è stato calcolato applicando proporzionalmente un analogo coefficiente riduttore ai dati esistenti immediatamente prima dell'adesione. GU n. L 226 del 29. 4. 1980, pag. 7. 9L Proposta di decisione del consiglio che stabilisce l'importo del contributo finanziario della Comunità per il 1997 alle spese relative alle immissioni di giovani salmoni realizzate dalle autorità svedesi. IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, Visto l'Atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia, in particolare l'articolo 125, considerando che l'articolo 125 dell'Atto di adesione prevede che il Consiglio, deliberando a maggioranza qualificata su proposta della Commissione, fissi annualmente l'importo del contributo finanziario della Comunità alle immissioni di giovani salmoni realizzate dalle autorità svedesi competenti, considerando che tale contributo finanziario deve essere valutato alla luce degli equilibri tra le popolazioni esistenti immediatamente prima dell'adesione della Svezia, considerando che l'accordo di cui al regolamento (CEE) n. 2210/80 del Consiglio, del 27 giugno 1980, relativo alla conclusione dell'accordo tra la Comunità economica europea e il governo della Svezia, concernente talune misure volte a promuovere la riproduzione dei salmoni nel Mar BalticoC1), prevede che il contributo comunitario sia pari alle spese effettive sostenute dalle autorità svedesi per allevare, classificare e mettere in libertà la quantità di giovani salmoni necessaria a produrre una riserva di salmoni pari al contingente non reciproco assegnato alla Comunità nella zona di pesca svedese per l'anno durante il quale deve essere pagato il contributo finanziario, O GU n. L 226 del 29. 4. 1980, pag. 7. ò considerando che la Commissione ha ricevuto la domanda di contributo finanziario comunitario presentata dalla Svezia per il 1997, che tale domanda è uguale a quella fatta per il 1994, considerando che per il 1997 la Commissione internazionale per la pesca nel Mar Baltico ha formulato raccomandazioni circa un TAC per lo stock di salmoni del Mar Baltico e il contingente da assegnarne alla Comunità, considerando che tale TAC fissato per il 1997 è stato ridotto, e che la domanda svedese è stata conseguentemente riesaminata alla luce di tale fatto, considerando che l'importo del contributo finanziario della Comunità è stato calcolato applicando proporzionalmente la riduzione di cui trattasi al contingente non reciproco che la Svezia avrebbe assegnato alla Comunità se fosse stato ancora applicato l'accordo bilaterale, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 31 L'importo del contributo finanziario della Comunità per il 1997 destinato a coprire le spese volte a promuovere la riproduzione dei salmoni nel Mar Baltico è fissato a 575 382 ECU. Articolo 2 Il governo della Svezia è destinatario della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il Per il Consiglio Q SCHEDA FINANZIARIA 1. denominazione dell'azione: Contributo finanziario alle misure destinate alla riproduzione dei salmoni nel Baltico 2. Linea di bilancio: B7 - 800 3. Base giuridica: Articolo 125 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia 4. Descrizione dell'azione 4. 1. Obiettivo generale dell'azione La presente proposta della Commissione fissa, per il 1997, l'importo del contributo finanziario dell'Unione alle immissioni di giovani salmoni realizzate dalle autorità • svedesi competenti, come previsto dall'articolo 125 dell'atto di adesione. 4. 2. Periodo previsto per l'azione e modalità di rinnovo o proroga L'azione riguarda il 1997. 5. Classificazione delle spese/entrate 5. 1. SO (spese obbligatorie) 5. 2. SD (stanziamenti dissociati) 5. 3. Nessuna entrata 6. Natura delle spese/entrate Sovvenzione al 100% 7. Incidenza finanziaria 7. 1. Metodo di calcolo del costo dell'azione L'importo del contributo finanziario della Comunità alle immissioni di giovani salmoni realizzate dalle autorità svedesi è stato calcolato in funzione degli equilibri esistenti immediatamente prima dell'adesione. Il regolamento (CEE) n. 2210/80 del Consiglio, del 27 giugno 1980, relativo alla conclusione dell'accordo tra la Comunità economica europea e il governo della Svezia, concernente talune misure <T volte a promuovere la riproduzione dei salmoni nel Mar Baltico1, prevede che l'importo del contributo finanziario della Comunità sia calcolato, per ciascun anno, in modo da coprire le spese effettive sostenute dalle autorità svedesi per allevare, classificare e mettere in libertà la quantità di giovani salmoni necessaria a produrre una riserva di salmoni pari al contingente non reciproco assegnato alla Comunità. Per il 1994, la Svezia aveva assegnato alla Comunità un contingente di salmoni di 220 tonnellate. Nel 1997, il TAC globale di salmoni nel Mar Baltico è stato ridotto del 31,67% ed i contingenti di ciascuna delle parti interessate sono stati ridotti proporzionalmente. Per rispettare gli equilibri esistenti, occorre considerare che la Svezia attribuisca fittiziamente le stesse quantità diminuite in proporzione della diminuzione del contingente svedese per il 1997, ovvero 20 T-220x31. 67 = 150T 100 Gli svedesi hanno indicato alla Commissione che il costo reale di 1 giovane salmone era pari a 17 corone svedesi e che 1 tonnellata di salmoni equivaleva a 2000 giovani salmoni. L'importo del contributo finanziario per il 1997 è pertanto pari a 150 x 2000 x 17 SEK = 5 100 000 SEK 5 100 000 SEK : 8,863670 = 575 382 ECU. 7. 2. Ripartizione per elementi del costo dell'azione in ECU (valore 1997) Elemento dell'azione Stanziamento totale per 1 anno Spese connesse alle immissioni di giovani salmoni nel Mar Baltico da parte delle autorità svedesi 575 382 (tasso 6/97) TOTALE 575 382 7. 3. Spese operative di studi, riunioni di esperti, etc. comprese nella Parte B Nessuna GU n. L 226 del 29. 4. 1980, pag. 7. 7. 4. Scadenzario da compilare ai fini della preparazione del PPB per le azioni pluriennali che prevedono un ISN - "importo stimato necessario" - riscritto nell'atto di base) Nulla 8. Disposizioni antifrode previste (e risultati delle misure prese) Si applicano le disposizioni antifrode, segnatamente gli articoli 209, lettera e), 209 A e 213 del trattato sull'Unione europea. 9. Elementi d'analisi costo-efficacia 9. 1. Obiettivi specifici Promozione della riproduzione dei salmoni nel Mar Baltico 9. 2. Giustificazione dell'azione - Necessità dell'intervento finanziario comunitario Il contributo finanziario dell'Unione è previsto dal trattato di adesione del Regno di Svezia ed è obbligatorio. 9. 3. Controllo e valutazione dell'azione L'impatto dell'azione sarà preso in considerazione nella fissazione dei TAC globali per i salmoni nel Mar Baltico 10. Spese amministrative (parte a del bilancio) 10. 1 L'azione proposta implica un aumento dell'organico della Commissione? In caso affermativo, quanti posti? No 10. 2 Indicare l'ammontare delle spese di funzionamento e di personale generate dafla proposta d'azione. Precisare il metodo di calcolo. Nulla ¥ ISSN 0254-1505 COM(97) 580 def. DOCUMENTI IT 03 14 08 N. di catalogo : CB-CO-97-598-IT-C ISBN 92-78-27376-7 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo £


title: Vorschlag für eine Entscheidung des Rates zur Ermächtigung des Königreichs der Niederlande, eine von Artikel 2 und Artikel 28 A Absatz 1 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT
approximation of laws
derogation from EU law
tax harmonisation

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 11. 11. 1997 KOM(97) 577 endg. Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Ermächtigung des Königreichs der Niederlande, eine von Artikel 2 und Artikel 28 a Absatz 1 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Mit Schreiben, das am 9. Juni 1997 beim Generalsekretariat der Kommission eingetragen wurde, hat die niederländische Regierung gemäß Artikel 27 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern - Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage1 eine Ermächtigung zur Anwendung einer Ausnahmeregelung zur Besteuerung des Handels mit Altmaterial und Abfallstoffen beantragt. Gemäß Artikel 27 Absatz 3 der Sechsten MwSt-Richtlinie wurden die anderen Mitgliedstaaten mit Schreiben vom 10. September 1997 von dem Antrag der Niederlande in Kenntnis gesetzt. Die von den Niederlanden beabsichtigte Regelung umfaßt folgende Bestimmungen: - Steuerbefreiung fur innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Altmaterial und Abfallstoffe bei Steuerpflichtigen mit einem Jahresumsatz von weniger als 2,5 Mio. HFL. Bezüglich der Umsatz mit Nichteisenmetallen unberücksichtigt. Bei Überschreitung des Schwellenwerts wird die Befreiung während des gesamten folgenden Kalenderjahrs nicht angewandt. Schwellenwerts dieses bleibt - Steuerbefreiung für innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisenmetallen unabhängig vom Umsatz des Steuerpflichtigen. - Wahlweise Besteuerung innergemeinschaftlicher Lieferungen und Erwerbe von Altmaterial und Abfallstoffen nach entsprechender behördlicher Genehmigung. Nach Angaben der niederländischen Regierung zielt diese Regelung für den Handel mit wiederverwendbaren Materialien wie Schrott, Nichteisenmetall, Glas, Papier und Textilien darauf ab, die Steuererhebung in diesem Sektor zu vereinfachen und die Steuerhinterziehung zu bekämpfen. Die niederländische Regierung weist darauf hin, daß in diesem Sektor vielfach nur mangelhafte Aufzeichnungen geführt werden, daß die Rechnungstellung häufig große Mängel aufweist und daß die betreffenden Unternehmer - v. a. kleinere, nur schwer kontrollierbare Händler - die geschuldete MwSt oft nicht abführen, während die Beitreibung in der Praxis mit großen Problemen verbunden ist. in Nichteisen-Altmaterial und Mit der ersten Bestimmung werden Kleinhändler -Abfallstoffen von der Abführung der MwSt und deren Ausweisung auf ihren Rechnungen befreit. Damit können die Unternehmer bei diesen Umsätzen auch keinen Vorsteuerabzug geltend machen. Die betreffenden Steuerpflichtigen werden auch bezüglich der von ihnen bewirkten innergemeinschaftlichen Erwerbe nicht mit der MwSt belastet, was zugleich bedeutet, daß die entsprechenden innergemeinschaftlichen Lieferungen im Herkunftsland zu belasten sind. ABl. Nr. L 145 vom 13. 6. 1977, S. 1, zulctzl geändert durch die Richtlinie 96/95/EG (ABl. Nr. L 338 vom 28. 12. 1996, S. 89). Mit der Umsatzschweüe von 2,5 Mio. Hfl sali vermieden werden, daß auch große Händler unter die Steuerbefreiung falkn. Die zweite Bestimmung läßt es zu, daß Händler in Nichteisenmetallen auch dann die Befreiung in Anspruch nehmen können, wenn ihr Gesamtumsatz 2,5 Mio. HFL übersteigt. Nichteisenmetalle werden nämlich üblicherweise zu deutlich höheren Preisen gehandelt als andere Alt- und Abfallmaterialien, so daß die Umsatzschwelle beim Handel mit Nichteisenmetallen relativ schnell erreicht wäre. Dier dritte Bestimmmung räumt Händlern in Altmaterial und Abfall Stoffen, die im Prinzip von der Steuer befreit sind, die Möglichkeit ein, ihre Tätigkeit der MwSt zu unterwerfen und damit auch das Recht auf Vorsteuerabzug zu erhalten. Da die Ausnahme von der Befreiung der Genehmigung bedarf, ist gewährleistet, daß die betreffenden Steuerpflichtigen ihren steuerlichen Pflichten genügen. Andererseits kann der Umstand, daß die Unterwerfung unter die Steueraufsicht mit dem Vorsteuerabzugsrecht "belohnt" wird, die Bereitschaft steigern, die eigenen Umsätze zu versteuern. Die Kommission ist der Auffassung, daß die Steuerbefreiung für von Kleinunternehmen bewirkte innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe sowohl der Vereinfachung der Steuererhebung als auch der Bekämpfung der Steuerhinterziehung dient, da auf diese Weise eine Kategorie von Steuerpflichtigen von der Anwendung der MwSt ausgenommen werden kann, bei der gegenüber den Einnahmen ein unverhältnismäßiger Aufwand für Steuerkontrolle und -einziehung erforderlich wäre. Besondere Bestimmungen für innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisenabfällen sind gerechtfertigt, weil sie die ordnungsgemäße Ausführung von Umsätzen gestatten, bei denen das Betrugsrisiko aufgrund des Wertes der betreffenden Gegenstände größer ist. Da den Steuerpflichtigen die Möglichkeit eingeräumt wird, ihre im Prinzip befreiten Umsätze nach behördlicher Genehmigung der MwSt zu unterwerfen, kann die Anwendung der MwSt besser durch die Behörden überwacht werden. Die Kommission ist daher der Auffassung, daß das Königreich der Niederlande ermächtigt werden kann, die; vorgeschlagene Ausnahmeregelung bis zum 31. Dezember 1999 anzuwenden. Die Kommission hat am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm zur Einführung eines neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems verabschiedet2, das einen stufenweisen Übergang zu dem neuen System vorsieht. Es erscheint daher angebracht, die Geltungsdauer der Ermächtigung bis zum 31. Dezember 1999 zu befristen, um zu diesem Zeitpunkt die Vereinbarkeit der Ausnahmeregelung mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüfen zu können. KOM(96) 328 endg. vom 22. 7. 1996. Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Ermächtigung des Königreichs der Niederlande, eine von Artikel 2 und Artikel 28 a Absatz 1 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgiiedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden DER RAT DER EUROPAISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Sechste Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern - Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage1, insbesondere auf Artikel 27, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach Artikel 27 Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig jeden Mitgliedstaat ermächtigen, von der genannten Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen einzuführen oder zu verlängern, um die Erhebung der Steuer zu vereinfachen oder Steuerhinterziehungen oder -Umgehungen zu verhüten. Mit Schreiben, das am 9. Juni 1997 bei der Kommission eingetragen wurde, hat die niederländische Regierung eine Ermächtigung zur Anwendung einer von Artikel 2 und Artikel 28 a Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG abweichenden Regelung beantragt. Gemäß Artikel 27 Absatz 3 der Sechsten MwSt-Richtlinie wurden die anderen Mitgiiedstaaten mit Schreiben vom 10. September 1997 von dem Antrag der Niederlande in Kenntnis gesetzt. Die Ausnahmeregelung umfaßt zum einen eine Steuerbefreiung für innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisen-Altmaterial und bei Steuerpflichtigen mit einem Jahresumsatz von weniger als 2,5 Mio. HFL und zum anderen eine Steuerbefreiung innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisenmetallen unabhängig vom Umsatz des Steuerpflichtigen. -Abfallstoffen für ABl. Nr. L 145 vom 13. 6. 1977. S. 1. zulcl/l geändert durch die Richtlinie 96/95/EG (ABl. Nr. L 338 vom 28. 12. 1996. S. 89). </ Steuerpflichtige, deren Umsätze unter die von der Ausnahmeregelung vorgesehenen Befreiungen fallen, können unter den vom Königreich der Niederlande festgelegten Voraussetzungen die Erlaubnis erhalten, die betreffenden Umsätze nicht der Ausnahmeregelung zu unterwerfen. Die Ausnahmeregelung dient sowohl der Vereinfachung der Steuererhebung als auch der Bekämpfung der Steuerhinterziehung, da auf diese Weise eine Kategorie von Steuerpflichtigen von der Anwendung der MwSt ausgenommen werden kann, bei der ein gegenüber den Einnahmen unverhältnismäßiger Aufwand fur Steuerkontrolle und - einziehung erforderlich wäre. Die Ausnahmeregelung erfüllt damit die Voraussetzungen des Artikels 27 der Sechsten MwSt-Richtlinie. Die Kommission hat am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm zur Einführung eines neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems verabschiedet2, das einen stufenweisen Übergang zu dem neuen System vorsieht. Die Geltungsdauer der Ermächtigung ist bis zum 31. Dezember 1999 befristet, um zu diesem Zeitpunkt die Vereinbarkeit der Ausnahmeregelung mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüfen zu können. Die Ausnahmeregelung hat keine Auswirkungen auf die MwSt-Eigenmittel der Europäischen Gemeinschaften - HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: KOM(96) 328 endg. vom 22. 7. 1996. Artikel 1 Das Königreich der Niederlande wird ermächtigt, im Altmaterial- und Abfallsektor bis zum 31. Dezember 1999 eine besondere Steuerregelung anzuwenden, die von der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 abweichende Bestimmungen enthält. Diese Bestimmungen sind nachstehend in den Artikeln 2, 3 und 4 aufgeführt. Artikel 2 Abweichend von Artikel 2 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG sind von der MwSt befreit: - Lieferung von Altmaterial und Abfallstoffen durch Unternehmen mit einem Jahresumsatz von weniger als 2,5 Mio. HFL, wobei der Umsatz mit Nichteisenmetallen unberücksichtigt bleibt; - Lieferung von Nichteisenmetallen. Artikel 3 Abweichend von Artikel 28 a Absatz 1 Buchstabe a der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG sind von der MwSt befreit: - innergemeinschaftlicher Erwerb von Altmaterial und Abfallstoffen durch Unternehmen mit einem Jahresumsatz von weniger als 2,5 Mio. HFL, wobei der Umsatz mit Nichteisenmetallen unberücksichtigt bleibt; - innergemeinschaftlicher Erwerb von Nichteisenmetallen. Artikel 4 Steuerpflichtige, deren Umsätze unter die oben in den Artikeln 2 und 3 genannten betreffenden Befreiungen innergemeinschaftlichen Lieferungen und Erwerbe nicht der Ausnahmeregelung zu unterwerfen, die Gegenstand dieser Entscheidung ist. Erlaubnis erhalten, können fallen, die die Diese Entscheidung ist an das Königreich der Niederlande gerichtet. Artikel 5 Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident ISSN 0254-1467 KOM(97) 577 endg. DOKUMENTE DE 09 06 Katalognummer : CB-C0-97-593-DE-C ISBN 92-78-26910-7 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg a


eurovoc_concepts:
Baltic Sea
Sweden
animal breeding
financial aid
sea fish

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 11. 11. 1997 COM(97) 580 final Proposal for a œumi, DECISION FIXING THE AMOUNT OF THE COMMUNITY FINANCIAL CONTRIBUTION FOR 1997 TO EXPENDITURE INCURRED BY THE SWEDISH AUTHORITIES FOR THE UELEASE OF SMOLT (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM Article 125 of the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden provides that for three years from the date of its accession Sweden will benefit from a Community financial contribution to the financing of the release of smolt in the Baltic This Community contribution, which must be the subject of a decision by the Council, acting by a qualified majority on a proposal from the Commission, must be assessed in the light of the balances existing immediately before accession. The contribution corresponds to that previously paid by the Community to Sweden under the bilateral agreement on certain measures for the purpose of promoting the reproduction of salmon in the Baltic Sea. Council Regulation (EEC) No 2210/80 of 27 June 1980 on the agreement between the European Economic Community and the Government of Sweden on certain measures for the purpose of promoting the reproduction of salmon in the Baltic provides that the amount of the contribution must be determined so as to cover the actual costs to the Swedish authorities of breeding, tagging and releasing the quantity of smolt necessary to produce a quantity of salmon equal to the non-reciprocal quota allocated to the Community in the Swedish fishery zone for the year during which the contribution is to be granted. Since the total catch from stock permitted in 1997 has been reduced, the amount of the financial contribution has been calculated by applying the reduction coefficient proportionally to the data existing immediately before accession. J No L 126,29. 4. 1980, p. 7. & Proposal for a Council Decision fixing the amount of the Community financial contribution for 1997 to expenditure incurred by the Swedish authorities for the release of smolt THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, and in particular Article 125 thereof, Whereas Article 125 of the Act of Accession provides that the Council, acting as a qualified majority on a proposal from the Commission, must fix annually the amount of the Community's financial contribution to the release of smolt carried out by the competent Swedish authorities; Whereas that financial contribution must be approved in the light of the balances existing immediately before Sweden's accession; Whereas Council Regulation (EEC) No 2210/80 of 27 June 1980 on the agreement between the European Economic Community and the Government of Sweden on certain measures for the purpose of promoting the reproduction of salmon in the Baltic provides that the amount of the contribution must be equal to the actual costs to the Swedish authorities of breeding, tagging and releasing the quantity of smolt necessary to produce a quantity of salmon equal to the non-reciprocal quota allocated to the Community in the Swedish fishery zone for the year during which the contribution is to be granted; Whereas the Commission has received Sweden's application for the Community financial contribution for 1997; whereas this application is the same as for 1994; 1 J No L 126,29. 4. 1980, p. 7. Whereas the International Committee for Baltic Fisheries has recommended an ACR for the Baltic salmon stock and the proportion of that ACR to be allocated to the Community; Whereas the ACR fixed for 1997 has been reduced and the Swedish application must be reexamined in the light of that fact; Whereas the amount of the Community financial contribution has been calculated by applying proportionally this reduction in the non-reciprocal quota which Sweden is assumed to have allocated to the Community, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The amount of the Community financial contribution for 1997 to expenditure on promoting salmon reproduction in the Baltic Sea shall not exceed ECU 575 382. Article 2 This Decision is addressed to the Government of Sweden. Done at Brussels, For the Council H Financial statement 1. Title of operation Financial contribution to measures to promote the reproduction of salmon in the Baltic. 2. Budget heading involved B7 - 800 3. Legal basis Article 125 of the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden. 4. Description of operation 4. 1. General objective This Commission proposal fixes the amount of the 1997 Community financial contribution to the release of smolt by the competent Swedish authorities as provided for in Article 125 of the Act of Accession. 4. 2. Period covered and arrangements for renewal or extension The measure covers 1997. 5. Classification of expenditure/revenue 5. 1. 5. 2. compulsory expenditure differentiated appropriations 5. 3. no revenue 6. Type of expenditure or revenue 100% subsidy 7. Financial impact 7. 1. Method of calculating cost of operation The amount of the Community financial contribution to the release of smolt carried out by the Swedish authorities has been calculated on the basis of the balances existing immediately before accession. Council Regulation (EEC) No 2210/80 of 27 June 1980 on the agreement between the European Economic Community and the Government of Sweden on certain measures for the purpose of promoting the reproduction of salmon in the Baltic1 provides that the amount of the contribution JNoL 126, 29. 4. 1980, p. 7. r must be determined so as to cover the actual costs to the Swedish authorities of breeding, tagging and releasing a quantity of smolt necessary to produce a quantity of salmon equal to the non-reciprocal quota allocated to the Community in the Swedish fishery zone for the year during which the contribution is to be granted. Sweden allocated the Community a salmon quota of 220 tonnes for 1994. In 1997 the overall ACR for Baltic salmon was reduced by 31. 67% and the quotas of each of the partners were reduced by the same proportion. To comply with existing balances it must be assumed that Sweden will allocate the same quantities reduced by the proportion by which the Swedish quota is reduced for 1997, i. e. : 220T-22QJL1L£Z=150T 100 The Swedes have indicated to the Commission that the actual cost of 1 smolt is-17 Swedish krona and that 1 tonne of salmon is the equivalent of 2 000 smolt. The amount of the financial contribution for 1997 is thus: 150x2 000xl7SEK 5 100 000 SEK: 8. 863670 = 5 100 000SEK ECU 575 382 7. 2 Itemised breakdown of costs in ECU at 1997 prices • — — — • i- i i n I, — — — — —— i i — I» II. i m. 1 , — — _ —. _ — — » » ^ _ „ — — __ Item Total budget for one year Expenditure relating to release of smolt in the Baltic sea by the Swedish authorities 575 3 82 (06/97 rate) TOTAL , 575 382 7. 3. Operation expenditure on studies, experts' meetings, etc. included in part B None. 7. 4. None. Schedule for multiannual operations whose basic instrument contains an "amount deemed necessary" / 8. Fraud prevention measures; results of measures taken Anti-fraud provisions, in particular Articles 209(c), 290a and 213 of the Treaty on European Union, apply. 9. Element* of c»st-effectivenesg analysis 9. 1. Specific objectives Promoting the reproduction of salmon in the Baltic sea. 9. 2. Grounds for the operation Need for a contribution from the Community budget. The Union's financial contribution is laid down in the Treaty of Accession of the Kingdom of Sweden and is compulsory. 9. 3. Monitoring and evaluation of the operation The impact of the measure will be taken into account when fixing the overall ACR for salmon in the Baltic sea. 10. Administrative expenditure (Part A of the Budget) 10. 1 Will the proposed operation involve an increase in the number of Commission staff? jfso. how many? No. 10. 2 None. Indicate the amount of administrative and stqff expenditure involved in the proposed operation. Explain the method of calculation. k ISSN 0254-1475 COM(97) 580 final DOCUMENTS EN 03 14 08 Catalogue number : CB-CO-97-598-EN-C ISBN 92-78-27374-0 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg S


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2244/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Νοεμβρίου 1997 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των συμπληρωματικών δασμών κατά την εισαγωγή στους τομείς του κρέατος πουλερικών και των αυγών καθώς και της αυγοαλβουμίνης και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
egg product
import
poultrymeat
representative price


title: Proposition de décision du Conseil autorisant le royaume des Pays-Bas à appliquer une mesure dérogatoire aux articles 2 et 28 bis paragraphe 1 de la sixième directive (77/388/CEE) du Conseil du 17 mai 1977 en matière d'harmonisation des législations des États membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 11. 11. 1997 COM(97) 577 final Proposition de DECISION DU CONSEIL autorisant le Royaume des Pays-Bas à appliquer une mesure dérogatoire aux articles 2 et 28 bis paragraphe 1 de la sixième directive (77/388/CEE) du Conseil du 17 mai 1977 en matière d'harmonisation des législations des Etats membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS Par lettre enregistrée au Secrétariat général de la Commission le 9 juin 1997, le gouvernement néerlandais a demandé l'autorisation, sur la base de l'article 27 de la sixième directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977, en matière d'harmonisation des législations des Etats membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires - Système commun de taxe sur la valeur ajoutée: assiette uniforme1, d'appliquer un régime particulier de taxation du secteur des matériaux usagés et des déchets. Conformément à l'article 27 paragraphe 3 de la sixième directive, les autres Etats membres ont été informés de la demande des Pays-Bas par lettre du 10 septembre 1997. Le régime particulier que les Pays-Bas envisage d'introduire contient les dispositions suivantes : - une exonération des livraisons et des acquisitions intracommunautaires de matériaux usagés et de déchets dans la mesure où le chiffre d'affaires de l'assujetti est inférieur à 2,5 millions de florins. Pour déterminer ce seuil, le chiffre d'affaires relatif aux métaux non ferreux peut être exclu. Si ce seuil est dépassé, l'exonération ne s'applique pas durant toute la première année qui suit; - une exonération des livraisons et acquisitions intracommunautaires de métaux non ferreux, quel que soit le chiffre d'affaires de l'assujetti; - ces exonérations sont assorties d'une option pour la taxation des livraisons et acquisitions des biens visés moyennant une autorisation de l'administration. Selon le gouvernement néerlandais, ce régime, qui a trait au commerce des matériaux réutilisables tels que ferrailles, métaux non ferreux, verre, papier et textiles, vise à simplifier la taxation de ce secteur ainsi qu'à lutter contre la fraude fiscale. A cet égard, le gouvernement néerlandais indique que les dispositions administratives relatives à ce secteur sont généralement déficientes, que la facturation est souvent défectueuse et que, fréquemment, les négociants concernés - en particulier les petits marchands, dont les activités sont difficiles à suivre et à contrôler - ne paient pas la TVA qui est due, tandis que le recouvrement de la taxe se heurte à d'importants problèmes d'ordre pratique. Par la première disposition susvisée, les petits négociants en matériaux usagés et déchets, autres que les métaux non ferreux, sont dispensés de l'obligation d'acquitter la TVA sur les ventes des biens en question et de la porter en compte sur les factures qu'ils émettent. En outre, ces opérations n'ouvrent pas un droit à déduction de la TVA en amont. JO no. L 145 du 13. 6. 1977, p. 1. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 96/95/CE (JO no. L 338 du 28. 12. 1996, p. 89 ^ En outre, les assujettis concernés ne doivent pas non plus acquitter la TVA pour les acquisitions intracommunautaires qu'ils effectuent, ce qui implique que les livraisons intracommunautaires correspondantes soient imposées dans le pays d'origine. Le seuil de 2,5 millions de florins vise à éviter que les gros négociants puissent eux aussi bénéficier de l'exonération. En vertu de la deuxième disposition, les négociants en métaux non ferreux peuvent bénéficier de l'exonération même si leur chiffre d'affaires total dépasse 2,5 millions de florins. En effet, le prix de vente des métaux non ferreux est généralement beaucoup plus élevé que celui des autres matériaux et déchets, de sorte que dans le cas du commerce des métaux non ferreux, ce seuil serait relativement vite atteint. Enfin, la troisième disposition prévoit que les négociants en matériaux usagés et déchets qui devraient en principe être exonérés ont la possibilité d'être assujettis à la TVA et, par conséquent, acquérir le droit à déduction. Le fait de subordonner cette exception à la dérogation à une autorisation apporte des garanties suffisantes quant au respect par les assujettis des obligations fiscales qui leur incombent. Par ailleurs, le fait de 'récompenser" l'assujettissement au contrôle fiscal par le droit à déduction est de nature à inciter un plus grand nombre d'opérateurs à coopérer au système de taxation. considère que La Commission acquisitions l'exonération intracommunautaires effectuées par des petites entreprises constitue à la fois une mesure de simplification et de lutte contre la fraude, car elle permet d'exclure du système de TVA une catégorie d'assujettis où les efforts de contrôle et de recouvrement de la taxe seraient disproportionnés par rapport aux recettes. livraisons des et Les règles spécifiques qui s'appliquent aux livraisons et acquisitions intracommunautaires de déchets de métaux non ferreux se justifient car elles permettent de sécuriser des transactions dont les risques de fraude sont plus importants en raison de la valeur de ces biens. En prévoyant la possibilité pour les assujettis de soumettre leurs opérations, qui en principe sont exonérées, à la TVA, moyennant une autorisation de l'administration, une surveillance accrue par l'administration est assurée. La Commission estime par conséquent que le Royaume des Pays-Bas peut être autorisé à appliquer la dérogation proposée jusqu'au 31 décembre 1999. En effet, la Commission a adopté le 10 juillet 1996 un programme de travail pour la mise en place d'un système commun de TVA2, qui prévoit une avancée vers le nouveau système par étapes. Dès lors, il semble opportun de limiter le délai de validité jusqu'au 31 décembre 1999, permettant ainsi d'évaluer à ce moment la cohérence de la mesure dérogatoire avec l'approche développée dans le cadre du nouveau système commun de TVA. 2 COM(96) 328 final du 22. 07. 96. 3 Proposition de DECISION DU CONSEIL autorisant le Royaume des Pays-Bas à appliquer une mesure dérogatoire aux articles 2 et 28 bis paragraphe 1 de la sixième directive (77/388/CEE) du Conseil du 17 mai 1977 en matière d'harmonisation des législations des Etats membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE, Vu le Traité instituant la Communauté européenne, la sixième directive (77/388/CEE) du Conseil du 17 mai 1977 en matière Vu d'harmonisation des législations des Etats membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires1 - Système commun de taxe sur la valeur ajoutée : assiette uniforme, et notamment son article 27, vu la proposition de la Commission, considérant qu'aux termes de l'article 27 paragraphe 1 de la directive 77/388/CEE, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, peut autoriser tout Etat membre à introduire des mesures particulières dérogatoires à cette directive afin de simplifier la perception de la taxe ou d'éviter certaines fraudes ou évasions fiscales; considérant que par lettre enregistrée à la Commission le 9 juin 1997, le Royaume des Pays-Bas a sollicité l'autorisation d'introduire une mesure dérogatoire aux articles 2 et 28 bis, paragraphe 1 de la directive 77/388/CEE; considérant que, conformément à l'article 27 paragraphe 3 de la sixième directive, les autres Etats membres ont été informés le 10 septembre 1997 de la demande introduite par le Royaume des Pays-Bas; considérant que cette mesure particulière consiste d'une part à exonérer les livraisons et les acquisitions intracommunautaires de matériaux usagés et de déchets, autres que les métaux non ferreux, effectuées par des assujettis dont le chiffre d'affaires est inférieur à 2,5 millions de florins et, d'autre part, à exonérer les livraisons et les acquisitions intracommunautaires de métaux non ferreux; considérant que les assujettis dont les opérations entre dans le champ d'application des exonérations prévues par le régime particulier, peuvent être autorisés à ne pas soumettre 1 JO no. L 145 du 13. 06. 1977, p. 1. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 96/95/CE (JO no. L 338 du 28. 12. 1996, p. 89) tf ces opérations au régime particulier en question, sous les conditions prévues par le Royaume des Pays-Bas; considérant que ce régime constitue à la fois une mesure de simplification et de lutte contre la fraude, car il permet d'exclure du système de TVA une catégorie d'assujettis où les efforts de contrôle et de recouvrement de la taxe seraient disproportionnés par rapport aux recettes; considérant que, dès lors, le régime particulier répond aux conditions de l'article 27 de la sixième directive; considérant que la Commission a adopté le 10 juillet 1996 un programme de travail2 accompagné d'Un calendrier de propositions prévoyant une avancée progressive et par étapes vers un système commun de TVA pour le Marché unique; considérant que, l'autorisation est accordée jusqu'au 31 décembre 1999, permettant ainsi d'évaluer à ce moment la cohérence de la mesure dérogatoire avec l'approche globale du nouveau système commun de TVA; considérant que cette dérogation n'aura pas d'incidences sur les ressources propres des Communautés européennes provenant de la TVA; A ARRETE LA PRESENTE DECISION : COM(96) 328 final du 22. 07. 96. S" Article premier Le Royaume des Pays-Bas est autorisé, jusqu'au 31 décembre 1999, à appliquer un régime particulier de taxation du secteur des matériaux usagés et des déchets, qui contient des dispositions dérogatoires à la sixième directive 77/388/CEE du Conseil du 17 mai 1977. Les dispositions dérogatoires prévues par ce régime , sont définies aux articles 2, 3 et 4 ci- après. Article 2 Par dérogation à l'article 2 de la sixième directive 77/388/CEE, sont exonérées de TVA : - les livraisons de matériaux usagés et de déchets effectuées par des entreprises dont le chiffre d'affaires est inférieur à 2,5 millions de florins. Pour déterminer ce seuil, le chiffre d'affaires relatif aux métaux non ferreux peut être exclu; - les livraisons de métaux non ferreux. Article 3 Par dérogation à l'article 28 bis paragraphe 1 point a) de la sixième directive 77/388/CEE, sont exonérées de TVA : - les acquisitions intracommunautaires de matériaux usagés et de déchets effectuées par des entreprises dont le chiffre d'affaires est inférieur à 2,5 millions de florins. Pour déterminer ce seuil, le chiffre d'affaires relatif aux métaux non ferreux peut être exclu; - les acquisitions intracommunautaires de métaux non ferreux. Article 4 Les assujettis dont les opérations entrent dans le champ d'application des exonérations prévues par les articles 2 et 3 ci-avant, peuvent être autorisés à ne pas soumettre ces livraisons et acquisitions intracommunautaires au régime particulier prévu par la présente décision. Le Royaume des Pays-Bas est destinataire de la présente décision. Article 5 Fait à Bruxelles, Par le Conseil, Le Président C ISSN 0254-1491 COM(97) 577 final DOCUMENTS FR 09 06 N° de catalogue : CB-CO-97-593-FR-C ISBN 92-78-26913-1 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg ~j~


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2244/97 DE LA COMMISSION du 11 novembre 1997 fixant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation dans les secteurs de la viande de volaille et des oeufs ainsi que pour l'ovalbumine et modifiant le règlement (CE) n° 1484/95


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2244/97 af 11. november 1997 om fastsættelse af repræsentative priser og tillægsimporttold for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95


title: Accettare la sfida del cambiamento al lavoro : Esempi di progetti del FSE.

eurovoc_concepts:
European Social Fund
change of job
industrial restructuring


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2242/97 af 11. november 1997 om salg ved almindelig licitation af vinalkohol til eksport

eurovoc_concepts:
alcohol
award of contract
export
intervention agency
sale
third country


title: VERORDENING (EG) Nr. 2244/97 VAN DE COMMISSIE van 11 november 1997 tot vaststelling van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten in de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede van ovoalbumine, en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1484/95


title: Komission asetus (EY) N:o 2247/97, annettu 11 päivänä marraskuuta 1997, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2247/97 av den 11 november 1997 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor


title: Komission kertomus neuvostolle perunatärkkelyksen tuotannon kiintiöjärjestelmästä

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
agricultural quota
potato
starch

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 11. 1997 KOM(97) 576 lopull. 97/0300 (CNS) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE perunatärkkelyksen tuotannon kiintiöj ärj estelmästä Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta (Komission esittämät) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE perunatärkkelyksen tuotannon kiintiöjärjestelmästä 1. JOHDANTO: Kertomuksen tarpeellisuus Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/941 3 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että komissio esittää neuvostolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 1997 kiintiön jakamista yhteisössä koskevan kertomuksen, jossa on tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset. Tässä kertomuksessa olisi otettava huomioon perunatärkkelyksen ja viljatärkkelyksen markkinoiden kehitys. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvoston on perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti jaettava kolmivuotiset kiintiöt jäsenvaltioiden kesken viimeistään 30 päivänä marraskuuta 1997 ja siitä eteenpäin kolmen vuoden välein edellisessä kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella. Kiintiö on vahvistettu markkinointivuosiksi 1995/96, 1996/97 ja 1997/98 seuraaville jäsenvaltioille: Tanska, Saksa, Espanja, Ranska ja Alankomaat. Unionin laajeneminen 1 päivänä tammikuuta 1995 edellytti edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 1868/942 muuttamista ja kiintiöiden myöntämistä kolmelle uudelle jäsenvaltioille, Itävallalle, Suomelle ja Ruotsille, jotka kaikki ovat perunatärkkelyksen tuottajia. 2. Kiintiöjärjestelmä Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1543/93 , jossa vahvistetaan perunatärkkelyksen tuottajille maksetun palkkion määrä markkinointivuosina 1993/94, 1994/95 ja 1995/96, säädetään, jos yhteisön perunatärkkelyksen tuotanto ylittää 1,5 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 1993/94 tai 1994/95. että neuvosto päättää toimenpiteistä, toteutettavista Markkinointivuonna 1993/94 tuotanto ylittikin tämän määrän, ja neuvosto päätti heinäkuussa 1994 laatia perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmän yhteisön tukea saavan perunatärkkelystuotannon ettei tuotantorajoituksia, mutta että erityisesti vilja-alalla perunatärkkelysalalla ollut eräille eikä sovelletaan kesannointia, peltokasvien tuottajille tarkoitettua tukijärjestelmää. rajoittamiseksi, ottaen huomioon tärkkelysperunaan myöskään sovelleta sen, Aiemmin 12 jäsenvaltion unionin kiintiöiden jakaminen tuottajajäsenvaltioille tehtiin mainituissa jäsenvaltioissa markkinointivuosien 1990/91, 1991/92 ja 1992/93 aikana sellaisen tuotetun perunatärkkelyksen, josta maksettiin tukea, määrän keskiarvon perusteella, ja kiintiöitä mukautettiin suhteellisesti, jotta yhteisön kiintiöksi saatiin yhteensä 1,5 miljoonaa tonnia. EYVL N:o L 197, 30. 7. 1994, s. 4. Asetus (EY) N:o 1863/95 EYVL N:o L 179,29. 7. 1995, s. 1. EYVL N:o L 154,25. 6. 1993, s. 4. Saksan osalta on tehty poikkeus valitsemalla vertailuajanjaksoksi vuosi 1992/93, koska maatalouden tuotantorakenteet muuttuivat uusien osavaltioiden myötä, ja neuvosto tonnia) katsoi 90 000 tonnilla. lisätä erityisvertailuajanjakson määrää tarpeelliseksi (501 717 Lisäksi Saksalle on luotu 110 000 tonnin lisäreservi maassa markkinointivuonna 1996/97 toteutuneen tuotannon kattamiseksi, joka johtuu ennen 31 päivää tammikuuta 1994 sovituista peruuttamattomista sijoituksista. Lisäksi neuvosto on päättänyt myöntää 2 000 tonnin kiintiön Espanjalle, koska sekin tuottaa perunatärkkelystä. Kaikkiaan 12 jäsenvaltion Euroopalle myönnettyjen kiintiöiden kokonaismäärä, Saksan reservi huomioon ottaen, on enintään 1 702 000 tonnia komission alunperin ehdottaman 1 500 000 sijasta. Näin laadittua 15 jäsenvaltion Euroopan kiintiöjärjestelmää on laajennettu uusiin jäsenvaltioihin Itävaltaan, Suomeen ja Ruotsiin niiden tärkkelystä tuottavissa yrityksissä kalenterivuonna 1993 tuotetun sellaisen perunatärkkelyksen määrän perusteella, josta on maksettu kansallista tukea. Neuvosto on kuitenkin päättänyt heinäkuussa 1995 lisätä komission alkuperäiseen ehdotukseen 11 000 tonnia, siten, että laajentuneen EU:n yhteisön kiintiö on 1 759 750 tonnia ilman Saksan reserviä ja enintään 1 869 750 tonnia Saksan reservi mukaan lukien. Tuottajajäsenvaltiot jakavat nämä kansalliset kiintiöt olemassaolevien perunatärkkelystä tuottavien yritysten kesken käytettäväksi markkinointivuosina 1995/96, 1996/97 ja 1997/98. Tarvittaessa otetaan huomioon perunatärkkelystä tuottavien yritysten ennen 31 päivää tammikuuta 1994 tekemät sijoitukset. Tämä järjestelmä kattaa vain yhteisön tukea saavan perunatärkkelystuotannon, joten perunatärkkelys, joka saadaan ilman tukea (esimerkiksi sivutuotteena), ei kuulu tähän kiintiöjärjestelmään. Eräät peltoviljelyä koskevat, ennen vuotta 1992 voimassaolleet hallintovälineet on säilytetty ja niitä on mukautettu maatalouspolitiikan uudistukseen: tässä kiintiöjärjestelmässä perunoiden vähimmäishinta: tämä hinta vastaa viljatuotteiden, erityisesti maissin, hintatasoa (lokakuun perustavoitehinta); tämä hinta on seurannut alentumistahtia, josta uudistuksessa sovittiin, ja se on vahvistettu maatalouden valuuttakorjauksen jälkeen 209,78 ecuksi perunoissa olevaa tärkkelystonnia kohti 1 päivästä heinäkuuta 1995 alkaen. viljelijälle: tarkoitettujen korvausmaksu perunoiden viljelijöille myönnetään tukea sille määrälle perunoita, joka tarvitaan tärkkelystonnin valmistamiseen, ja se on vahvistettu 86,94 ecuksi samasta päivämäärästä alkaen. valmistukseen tärkkelyksen perunatärkkelystä valmistavien vritvsten erityispalkkio: tämä noin 20 vuotta sitten käyttöönotettu palkkio on 22,25 ecua tärkkelystonnia kohti; sitä maksetaan perunatärkkelystä valmistaville yrityksille niiden kiintiötä vastaavasta määrästä tärkkelystä edellyttäen, että viljelijöille on maksettu vähimmäishinta. Tämän palkkion tarkoituksena on korvata eräitä peruna- tärkkelysalan rakenteellisia haittoja, joita ovat erityisesti saasteenestoon tehdyt erityissijoitukset, sivutuotteiden olemassaolon puute ja tuotannon kausittainen luonne. Yhteisön lainsäädännössä on myös perunantuottajien ja perunatärkkelyksentuottajien välinen, kiintiöiden määrää vastaavan viljelysopimuksen velvoite, koska korvausmaksu ja palkkio perunatärkkelystä tuottaville yrityksille myönnetään kiintiöiden ehdottomissa rajoissa, joihin sovelletaan 5 prosentin joustovaraa, joka antaa tärkkelystä tuottaville yrityksille mahdollisuuden ylittää enintään tämän prosenttiosuuden verran kiintiönsä, jota seuraavana markkinointivuonna on kuitenkin vastaavasti pienennettävä. Kiintiöiden ulkopuolella lukuun ottamatta joustavuus- lausekkeen mukaista viittä prosenttia, on vietävä sellaisenaan yhteisöstä ennen seuraavan markkinointivuoden 1 päivää tammikuuta ilman korvausta, palkkiota tai vientitukea. tuotettu perunatärkkelys, yksityiskohtaiset asetuksessa soveltamissäännöt Komission (EY) N:o 97/954, jossa selvitetään useita seikkoja, kuten viljelysopimusten tarkoitus, tärkkelyksen vähimmäispitoisuus, valvonnan yksityiskohtaiset säännöt ja siihen liittyvät rangaistukset, ilman tukea tapahtuvaa vientiä koskevat säännökset, mahdollisista puutteista johtuvat rangaistukset, yhteenliittymiin sovellettavat säännöt, omistajan vaihdokset ja perunatärkkelystä tuottavan yrityksen toiminnan aloittaminen tai lopettaminen. täsmennetty on 3. Kiintiöjärjestelmän toiminta: tase ja tulevaisuudennäkymät 3. 1. Markkinointivuosien 1995/96 ja 1996/97 tase Taulukossa 1 on esitettu myönnetyt kiintiöt ja markkinointivuosien 1995/96 ja 1996/97 tuotanto. EYVL N:o LI 6,24. 1. 1995, s. 3. Taulukko 1 Perunatärkkelyksen kiintiöt myönnetty tukea ia tuotantomäärät, joista nn (tonnia) Jäsenvaltio Peruskiintiö Tuotanto 1995/96 Kiintiö 1996/97 Tuotanto 1996/97 (3) Tanska 178 460 154 312 178 460 183 114 w 281 516 250 967 Alankomaat 538 307 543 905(2) 591 717 110 000(,) 2 000 498 067 591 717 104 554(1) } 710 005(2) 2 000 281516 532 709 49100 54 577 63 900 269 704 535 289(2) 48100 57 315(2) 58 720 49100 54 750 63 900 29 412 54 851(2) 46 470 1 759 750 1577 984 1 753 979 Saksa. kiintiö. reservi 96/97 Espanja Ranska Itävalta Suomi Ruotsi Välisumma (ilman reserviä) Reservi 110 000 104 554 YHTEENSÄ 1 869 750 1 577 984 1 858 533 1 862 247 Menot 177,1 milj. ecua 205 milj. ecua(*) (1) (2) (3) 110 000 tonnista myönnettiin 104 554 tonnia sisältää 5 prosentin enimmäisjouston, ei sisällä ilman korvausta vietyjä määriä sisältää Saksan reservin Lähde: jäsenvaltioiden ilmoitukset. (*) arvio perustuu varainhoitovuoden 1997 menoihin elokuuhun 1997 asti. Voidaan todeta, että markkinointivuoden 1995/96 aikana kokonaistuotanto jäi selvästi kiintiöiden alapuolelle (90 %), mikä johtui keskimääräistä huonommista, ellei kehnohkoista ilmasto-olosuhteista. Yksittäin tarkasteltuna voidaan todeta, että Alankomaat on ylittänyt asetuksen (EY) N:o 97/95 liitteen II mukaisesti tuotetun tärkkelyksen kiintiön 1,046 prosentilla, mikä on siis vähemmän kuin asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohdassa säädetty 5 prosentin sallittu enimmäismäärä, ja Suomessa ylitys on ollut 0,184 prosenttia. Markkinointivuonna 1996/97 kokonaistuotanto oli 0,2 prosenttia suurempi kuin kokonaiskiintiö (johon sisältyy Saksan reservi ja jota on korjattu markkinointivuonna 1995/96 todettujen ylitysten huomioon ottamiseksi); kiintiö on ylitetty Tanskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Suomessa. Muissa tuottajajäsenvaltioissa tuotanto on kehittynyt, mutta jäänyt kuitenkin kiintiöiden rajoihin. Tämä tuotannon lisäys selittyy kesän 1996 erityisen suotuisilla ilmastollisilla olosuhteilla, joiden ansiosta perunan hehtaarituotos ja perunan tärkkelyspitoisuus on parantunut. Markkinointivuonna 1996/97 eräät tärkkelystä tuottavat yritykset, jotka olivat käyttäneet kiintiönsä, myös 5 prosentin joustavuusrajan osalta, päättivät viedä tärkkelystä ilman korvausta tai palkkiota ennen 1 päivää tammikuuta 1998. (Saksa 11118 tonnia, Suomi 3 048 tonnia). 3. 2. Saksan reservi Markkinointivuoden 1996/97 aikana Saksalla oli oikeus käyttää enintään 110 000 tonnin reservi seuraavin edellytyksin: sen alkuperäinen kiintiö jaetaan kokonaan asetuksen (EY) N:o 97/95 2 artiklan mukaisesti ennen 8 päivää maaliskuuta 1995, - - 8 päivän maaliskuuta 1995 jälkeen käytettävissä olevat kiintöiden osat, joita ei käytetä toiminnan lakkauttamisen vuoksi, käytetään kokonaan uudestaan ennen 31 päivää maaliskuuta 1996, reservin käyttö koskee vain sijoituksia, jotka on tehty peruuttamattomasti ennen 31 päivää tammikuuta 1994 ja jotka ovat säädettyjen edellytysten mukaisia. Saksan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissiolla ei ole tiedossaan tekijöitä, joiden perusteella voitaisiin epäillä edellytysten noudattamatta jättäminen. Näiden sijoitusten huomioon ottamiseksi Saksan viranomaiset ovat myöntäneet 104 554 tärkkelystonnin lisäkiintiön. Kyseiset tärkkelystä tuottavat yritykset ovat tuottaneet markkinointivuonna 1996/97 suurempia tärkkelysmääriä kuin mitä niiden peruskiintiö lisättynä reservin määrällä on. 3. 3. Tärkkelysmarkkinoiden kehitys Tärkkelysteollisuus jaetaan kolmeen päähaaraan: maissitärkkelysteollisuus, vehnä- tärkkelysteollisuus ja perunatärkkelysteollisuus. Näihin voidaan lisätä erityisempinä ja pienempinä riisitärkkelysala (valmistetaan rikotuista riisinjyvistä) ja Ruotsissa ja Suomessa ohratärkkelysala, joka on jäämässä vehnätärkkelysalan varjoon ja vielä pienemmässä mittakaavassa (kokeellisia tutkimuksia) kauratärkkelysala. teollisuudenala valmistaa käsittelemätöntä Tämä tärkkelystä, hydrolyysituotteita (glukoosia) ja hydrolysaattien kristallisaation, isomerisaation ja fermentaation jälkeen valmistettuja tuotteita. ja muunneltua Jää nähtäväksi miten myönnettyjen kiintiöiden mukaisille määrille käy vilja- ja juurikastärkkelysmarkkinoilla, jotka kasvavat 2 - 3 prosenttia vuodessa. Teollisuusalan edustajien mukaan markkinoilla ei ollut menekkivaikeuksia markkinointivuonna 1995/96, vaan hinnat olivat suhteellisen korkeat ja markkinointivuoden lopulla varastot vähissä. Markkinointivuoden 1996/97 aikana vilja-ja juurikastärkkelyksen saatavuus on ollut parempi kuin edellisenä vuonna (juurikastärkkelys: noin 300 000 tonnin lisäys), mikä on johtanut hintojen laskuun. Merkittävälle määrälle jyvä-ja juurikastärkkelystä on maksettu vientitukea: 385 000 tonnia juurikastärkkelystä sellaisenaan (67 prosenttia enemmän kuin markkinointivuonna 1995/96) ja 400 000 tonnia viljatärkkelystä ja -glukoosia (40 prosenttia enemmän kuin markkinointivuonna 1995/96). Nämä määrät ovat kuitenkin pienemmät kuin markkinointivuonna 1994/95 viedyt määrät (394 000 tonnia juurikastärkkelystä ja 588 000 tonnia viljatärkkelystä tai -glukoosia). Taulukko 2 Juurikas- ja viljatärkkelys. viedyt määrät (vastaa tuotetta sellaisenaan) (1000 tonnia) Juurikas- tärkkelys Maissi- /vehnätärkkelys YHTEENSÄ 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 354 394 232 384 458 588 300 417 812 982 532 801 Taulukossa 3 esitetään vilja- ja juurikastärkkelyksen tuotantomäärät ja tuleviksi vuosiksi säädettävät määrät. Taulukko 3 Vilja- ja juurikastärkkelyksen tuotanto (miljoonaa tonnia) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 3,4 1,5 3,6 1,6 3,6 1,7 3,6 1,8 3,7 2,2 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 3,4 2,2 0,05 1,7 1,5 1,7(3) 2 (3) 1,9 1,9(2) MaissiKl) Vehnä(l) Ohra/ kaura Juurikas- tärkkelys YHTEENSÄ 6,65 6,75 7,05 7,45 7,85 Osuus perunatärkke lyksestä (%) 25,6 22,2 24,1 26,8 24,2 7,55 25,2 (1) (2) (3) Lähde AAC (Association des Amidonneries de Céréales de 1'UE) jos kiintiöjärjestelmä ei muutu mukaan lukien kiintiöiden ulkopuolinen tuontanto, erityisesti eräät toteutumattomat valmistushävikit. tuotanto suhteessa vilja- Taulukosta 3 voidaan todeta, että perunatärkkelyksen tuotantoon on noussut vuoden 1995/96 määrästä 24,1 prosenttia tärkkelyksen 26,8 prosentiin vuonna 1996/97. Tulevina markkinointivuosina, jos kiintiöt pysyvät ennallaan, perunatärkkelyksen määrä vähenee hieman erityisesti odotettavissa olevan vehnätärkkelyksen tuotannon lisääntymisen vuoksi. 3. 4. Viiden prosentin joustovara Tärkkelystä valmistaville yrityksille sillä edellytyksellä, että seuraavan markkinointi vuoden kiintiötä pienennetään vastaavasti, myönnetyn kiintiön ylittävän 5 prosentin osalta alan ammattilaiset ovat ehdottaneet parannuksia, erityisesti joustoprosentin korottamisesta. Markkinointivuonna 1995/96 vain rajoitettu määrä tärkkelystä valmistavia yrityksiä käytti joustavuutta hyväkseen, mutta markkinointivuonna 1996/97 useammat käyttivät sitä hyväkseen, kaikkiaan 24 000 tonnin verran (1,3 % käytettävissä olevasta kiintiöstä). Markkinointivuonna 1995/96 mikään yrityksistä ei ylittänyt 105 prosenttia kiintiöstään. Markkinointivuonna 1996/97 neljä yritystä 16:sta ylitti tämän määrän, tosin vain vähän (yhteensä noin 14 000 tonnia). 3. 5. Agenda 2000 Komissio on juuri ehdottanut Agenda 2000 -asiakirjan ehdotusten yhteydessä yhteydessä vilja-alan hinta- ja korvausjärjestelmän mukauttamista. Se ehdottaa myös maan viljelykäytöstä poistamisjärjestelmän jatkamista, vaikka sen taso on vahvistettu 0 prosentiksi. Koska perunatärkkelyksen hinta- ja korvausjärjestelmää on aina hallinnoitu vilja-alan asetuksella (maissin vuoksi), tämän järjestelmän mukauttamisen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet liitetään Agenda 2000:n yhteydessä maissista tehtyihin päätöksiin. 4. LOPPUPÄÄTELMÄT tekijöiden perusteella, erityisesti tarkasteltuna Tässä kertomuksessa esitettyjen ajanjaksona vietyjen juurikas- ja viljatärkkelyksen määrien välisen sisämarkkinoiden tasapainon osalta komissio suosittelee kiintiöiden määrän pitämistä ennallaan ja nykyisten , asetuksesta (EY) N:o 1868/94 mukaisten kiintiöiden jatkamista sellaisinaan, lukuun ottamatta Saksan kiintiötä, johon olisi liitettävä lopullisestu 104 554 tonnin suuruinen reservi, jolloin Saksan uusi kiintiö olisi 696 271 tonnia. Jos seuraavan kolmivuotiskauden aikana kuitenkin todetaan, että juurikastärkkelyksen tuotannon ja menekin välillä on sisämarkkinoilla epätasapaino, mikä johtaisi vietyjen määrien merkittävään nousuun, komissio pidättää itsellään oikeuden ehdottaa neuvostolle kirjattujen kiintiöiden mukauttamista. Joustavuusmenettelyn prosenttisuuden ja yksityiskohtaisten sääntöjen osalta komissio ehdottaa myös tilanteen pitämistä ennallaan, erityisesti jos alan ammattilaisten ehdottama parannus jo kyllästetyille markkinoille. tuotannon maksimointia ja siis lisämäärien tarjoamista tarkoittaa 10 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ,(EY) perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta 11 PERUSTELUT tarkoituksena on Tämän asetuksen jäsenvaltioiden perunatärkkelyksen tuottajien kesken vuosiksi 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001 komission neuvostolle perunatärkkelyksen kiintiöjärjestelmästä laatiman kertomuksen perusteella ja muuttaa siksi asetusta (EY) N:o 1868/94. jakaa kolmivuotinen kiintiö Tällä asetuksella jatketaan kolmeksi vuodeksi olemassaolevia kiintiöitä ottaen huomioon vanhan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu 104 554 tonnin reservin lopullinen yhdentäminen Saksan kiintiöön. Tarvittaessa otetaan huomioon kaikkien jäsenvaltioiden tärkkelystä tuottavien yritysten osalta markkinointivuoden 1997/98 mahdolliset kiintiöiden ylitykset, jotka on tehty 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun j oustavuuden noj alla. 12 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (VY) perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen5, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon6, ottaa huomioon talous- j a sosiaalikomitean lausunnon7, sekä katsoo, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 1869/948, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1863/959, 2 artiklassa vahvistetaan tuottajajäsenvaltioiden perunatärkkelyskiintiöt markkinointivuosiksi 1995/96,1996/97 ja 1997/98, asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdan mukaan kolmivuotinen kiintiö on jaettava tuottajajäsenvaltioiden kesken komission neuvostolle antaman kertomuksen perusteella; on aiheellista jatkaa kolmella vuodella olemassaolevia kiintiöitä ottaen huomioon 2 artiklan lopullinen toisessa 1 kohdan yhdentäminen Saksan kiintiöön, tarkoitettu 104 554 luetelmakohdassa tonnin reservin tuottajajäsenvaltioiden olisi jaettava kolmen vuoden kiintiönsä kaikkien tärkkelystä tuottavien yritysten kesken markkinointivuodeksi 1995/96 kirjattujen kiintiöiden perusteella, lukuun ottamatta Saksaa, jonka osalta otetaan huomioon yhteenliittymisestä johtuvat kiintiöiden siirrot ja vuonna 1997/98 reservin perusteella myönnetyt lisäkiintiöt, ja kullekin tärkkelyksentuottajalle kirjatut kiintiön osat määritellään markkinointivuoden 1997/98 aikana mahdollisesti käytetty joustavuus huomioon ottaen, EYVL N:o C EYVLN:oC EYVL N:o C EYVL N:o L 197, 30. 7. 1994, s. 4. EYVLN:o L 179, 29. 7. 1995, s. 1. 13 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 ajctlklfl Korvataan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artikla seuraavasti: " 2 artikla 1. Seuraaville tuottajajäsenvaltioille myönnetään seuraavat tärkkelyksentuotantokiintiöt markkinavuosiksi 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001: Tanska Saksa Espanja Ranska Alankomaat Itävalta Suomi Ruotsi 178 460 tonnia 696 271 tonnia 2 000 tonnia 281 516 tonnia 538 307 tonnia 49 100 tonnia 54 750 tonnia 63 900 tonnia 1 864 304 tonnia 2. Jokainen tuottajajäsenvaltio jakaa 1 kohdassa tarkoitetun kiintiön käytettäväksi tuottavien markkinointivuosina 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001 yritysten kesken markkinointivuodeksi 1995/96 kirjattujen kiintiöiden osien perusteella, lukuun ottamatta Saksaa, jonka osalta otetaan huomioon yhteenliittymistä johtuvien kiintiöiden osien siirto ja vuonna 1997/98 reservin perusteella myönnetyt lisäkiintiöt. tärkkelystä Kullekin tärkkelyksentuottajalle kirjattuja kiintiön osia voidaan korjata markkinointi vuoden 1997/98 sellaisten mahdollisten ylitysten osalta, jotka on tehty 6 artiklan 2 kohdan nojalla. " 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 14 RAHOITUSSELVITYS 1. BUDJETTIKOHTA: B1 -1021 MÄÄRÄRAHAT: 182,6 milj. ecua TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston asetus perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 42 ja 43 artikla 4. TOIMENPITEEN TAVOITE: Jakaa kolmivuotinen kiintiö vuosiksi 1998/99, 1999/2000 ja 2000/2001 tärkkelystä tuottavien jäsenvaltioiden kesken. 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON: 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa ecua) KULUVA VARAINHOITO VUOSI (98) (miljoonaa ecua) SEURAAVA VARAINHOITO VUOSI (99) (miljoonaa ecua) 5. 0 MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 205,4 2000 (milj. ecua) 205,4 2001 milj. ecua 205,4 2002 (milj. ecua) 2003 (milj. ecua) Tärkkelyspalkkio: Tasaushyvitys: 1 864 3041 x 22,25 ecua/t x 1,009 (KK) 1 864 3041 x 86,94 ecua/t x 1,009 (KK) 41,9 milj. ecua 163,5 milj. ecua 205,4 milj. ecua Maksut suoritetaan varainhoitovuodesta 1999 alkaen. 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA KYLLÄ 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA 6. 2 LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ/EI KYLLA/EI KYLLÄ HUOMAUTUKSIA: Toimenpide on rajoitettu koskemaan ainoastaan markkinointivuosia 1998/99 - 2000/2001 15 ISSN 1024-4492 KOM(97) 576 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 08 10 Luettelonumero : CB-CO-97-592-FI-C ISBN 92-78-26906-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg AC,


title: REGLAMENTO (CE) N° 2244/97 DE LA COMISIÓN de 11 de noviembre de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los derechos adicionales de importación en los sectores de la carne de aves de corral, de los huevos y de la ovoalbúmina, y por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1484/95


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2241/97 av den 11 november 1997 om försäljning till förutfastställda priser, för framställning av alkohol och framställning av foder, av de obearbetade torkade fikon från 1996 års skörd som finns i lager hos spanska lagringsorgan

eurovoc_concepts:
animal nutrition
distillation
dried product
pip fruit
price fixed in advance
sale


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1868/94 por el que se establece un régimen de contingentes para la producción de fécula de patata

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS &"&# & £• £ ## Bruselas, 11. 11. 1997 COM(97) 576 final 97/0300 (CNS) INFORME PE LA COMMON AL CONSEJO sobre el régimen de contingentes para la producción de fécula de patata Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1868/94 por el que se establece un régimen de contingentes para la producción de fécula de patata (presentados por la Comisión) INFORME DE LA COMISIÓN AL CONSEJO sobre el régimen de contingentes para la producción de fécula de patata INTRODUCCIÓN: Necesidad del informe El Reglamento (CE) n° 1868/94 del Consejo exige, en el apartado 1 del artículo 3, que la Comisión presente al Consejo, a más tardar el 31 de octubre de 1997, un informe sobre la asignación del contingente en la Comunidad acompañado, en caso necesario, de las propuestas pertinentes. Dicho informe debe tener en cuenta la evolución del mercado de la fécula de patata y la del mercado del almidón. El apartado 2 del artículo 3 de ese mismo Reglamento dispone que, a más tardar el 30 de noviembre de 1997 y, a continuación, a intervalos de tres años, el Consejo, pronunciándose sobre la base del artículo 43 del Tratado, asignará el contingente a los Estados miembros sobre la base del informe indicado en el apartado anterior. Para las campañas de 1995/96, 1996/97 y 1997/98 se establecieron contingentes para los siguientes Estados miembros: Dinamarca, Alemania, España, Francia y los Países Bajos. Tras la ampliación de la Unión el 1 de enero de 1995 fue preciso modificar el Reglamento (CE) n° 1868/942 antes citado para conceder contingentes a Austria, Finlandia y Suecia ya que estos nuevos Estados miembros también producen fécula. El régimen de contingentes El Reglamento (CE) n° 1543/93 del Consejo 3, por el que se fija el importe de la prima que debe abonarse a los productores de fécula de patata durante las campañas de comercialización de 1993/94, 1994/95 y 1995/96, establecía que el Consejo debería tomar medidas si la producción de fécula de patata en las campañas de comercialización de 1993/94 o 1994/95 sobrepasaba 1,5 millones de toneladas. La producción de la campaña de 1993/94 sobrepasó esa cantidad por lo que, en julio de 1994, el Consejo decidió crear un régimen de contingentes para la producción de fécula de patata con vistas a limitar la producción comunitaria de fécula de patata que recibe ayuda comunitaria, atendiendo al hecho de que el sector de la fécula no estaba sujeto a restricciones de producción ni, en particular, al barbecho aplicable en el sector de los cereales, y teniendo en cuenta además que el producto no entraba dentro del régimen de ayuda a los productores de determinados cultivos herbáceos. Inicialmente, los contingentes se asignaron a los Estados miembros productores de la Unión de los 12 en función de la cantidad media de fécula producida en dichos Estados miembros en las campañas de comercialización de 1990/91, 1991/92 y 1992/93 y por la que se hubiera percibido la prima, ajustándose proporcionalmente dichos contingentes para llegar a un contingente comunitario total de 1,5 millones de toneladas. En el caso de Alemania se hizo una excepción y se tomó como período de referencia la campaña de 1992/93 debido a los cambios experimentados por las estructuras productivas agrarias de los nuevos Estados federados tras la reunificación; además, el DO n° L 197 de 30. 7. 1994, p. 4. Reglamento (CI) n° 1863/95 (DO n° L 179 de 29. 7. 1995, p. 1). DO n° L 154 de 25. 6. 1993, p. 4. Consejo consideró necesario incrementar en 90. 000 toneladas la cantidad producida en ese país durante dicho período (501. 717 toneladas). Asimismo, se creó una reserva adicional de 110. 000 toneladas para Alemania con objeto de cubrir la producción de este país en 1996/97 derivada de inversiones comprometidas irreversiblemente con anterioridad al 31 de enero de 1994. Por último, el Consejo decidió asignar un contingente de 2. 000 toneladas a España, país que también se consideró productor de fécula. La suma total de los contingentes asignados a la Europa de los 12, contabilizando la reserva alemana, representaba un máximo de 1. 702. 000 toneladas, frente al contingente de 1. 500. 000 toneladas propuesto inicialmente por la Comisión. Este régimen de contingentes se hizo extensivo a Austria, Finlandia y Suecia sobre la base de la cantidad de fécula de patata producida por las empresas de estos nuevos Estados miembros en el año civil de 1993 por la que se percibió ayuda nacional. No obstante, en julio de 1995 el Consejo decidió aumentar globalmente en 11. 000 toneladas la propuesta inicial de la Comisión, con lo que el contingente comunitario total representa 1. 759. 750 toneladas, reserva alemana excluida, y un máximo de 1. 869. 750 toneladas, incluyendo dicha reserva. Los contingentes nacionales así asignados son distribuidos por cada Estado miembro las campañas de las empresas productoras de fécula para productor entre comercialización de 1995/96, 1996/97 y 1997/98. En su caso, se tienen en cuenta las inversiones efectuadas por las empresas antes del 31 de enero de 1994. Este mecanismo sólo abarca la producción de fécula de patata que puede recibir ayuda comunitaria; la fécula obtenida sin derecho a la ayuda (por ejemplo, como subproducto) no entra dentro del régimen de contingentes. Los instrumentos de gestión vigentes en las años anteriores a 1992 han sido mantenidos en el régimen de contingentes, aunque adaptados a la reforma de la PAC: - el precio mínimo de las patatas: Este precio es equivalente al nivel de precios de los cereales y, especialmente, al del maíz (precio indicativo base octubre); este precio ha experimentado el mismo ritmo de reducción que el establecido en la reforma y, a partir del 1 de julio de 1995, quedó fijado, después de la corrección agromonetaria, en 209,78 ECU por tonelada de fécula contenida en las patatas. - el pago compensatorio al agricultor: Se concede a los productores de patatas destinadas a la obtención de fécula; el importe de este pago, que se aplica a la cantidad de patatas necesaria para obtener una tonelada de fécula, se fijó en esa misma fecha en 86,94 ECU. - la prima especial a las empresas productoras de fécula: Esta prima, que existe desde hace unos veinte años, asciende a 22,25 ECU por tonelada de fécula; se abona a las empresas productoras de fécula por la cantidad de fécula que corresponde al contingente que tienen asignado, siempre y cuando hayan pagado el precio mínimo al agricultor. Esta prima está destinada a compensar algunas desventajas estructurales de las fábricas de fécula, como las inversiones anticontaminación, la ausencia de subproductos y el carácter estacional de la producción. El dispositivo reglamentario incluye también un régimen obligatorio de contratos de cultivo, del volumen de los contingentes, entre los productores de patatas y los productores de fécula; el pago compensatorio y la prima sólo se abonan a la empresa por el contingente asignado, aunque existe un margen de flexibilidad que permite a las empresas superar en un 5%, como máximo, el contingente asignado siempre y cuando se reduzca en ese mismo porcentaje el contingente de la campaña de comercialización siguiente. Salvo aplicación de la cláusula de flexibilidad del 5%, las cantidades de fécula que superen los contingentes deben exportarse sin transformar antes del 1 de enero de la campaña de comercialización siguiente sin que se abone por ellas ninguna compensación, prima o restitución por exportación. La Comisión aprobó las disposiciones de aplicación mediante el Reglamento (CE) n° 97/95 , que explícita extremos como el objeto de los contratos de cultivo, el contenido mínimo de fécula, las reglas de control y las sanciones, las normas relativas a la exportación sin restitución y las sanciones que han de aplicarse en caso de incumplimiento de las mismas, las normas aplicables en caso de fusión, enajenación (cambio de propiedad) y comienzo o cese de actividad comercial de empresas productoras de fécula. 3. Funcionamiento del régimen de contingentes: balance y perspectivas 3. 1. Balance de las campañas de 1995/96 y 1996/97 En el cuadro 1 figuran los contingentes asignados y la producción de fécula de las campañas de 1995/96 y 1996/97. 4 DQ »°L 16 <fe 24. 1. 19*5, p. 3. Cuadro 1 Contingentes v producción de fécula que han recibido ayuda Estado miembro Contingente de base Producción 1995/96 (toneladas) Producción 1996/97 (3) Contingente disponible 1996/97 Dinamarca 178. 460 154. 312 178. 460 183. 114 w Alemania. contingente. reserva 96/97 España Francia Países Bajos Austria Finlandia Suecia Subtotal (sin reserva) Reserva TOTAL Gastos 591. 717 110. 000(1) 498. 067 591. 717 104. 554(1) } 710. 005(2) 2. 000 281. 516 538. 307 49. 100 54. 750 63. 900 250. 967 543. 905 (2) 29. 412 54. 851(2) 46. 470 2. 000 281. 516 532. 709 49. 100 54. 577 63. 900 269. 704 535. 289(2) 48. 100 57. 315 (2) 58. 720 1. 759. 750 1. 577. 984 1. 753. 979 110. 000 104. 554 1. 869. 750 1. 577. 984 1. 858. 533 1. 862. 247 177,1 millones de ECU 205 millones de ECUn (1) De estas 110. 000 toneladas. , se han asignado 104. 554 toneladas. (2) Incluye la flexibilidad máxima del 5%, pero no las cantidades exportadas sin restitución. (3) Incluye la reserva alemana. Fuente: datos comunicados por los Estados miembros. (*) Estimación basada en los gastos del ejercicio presupuestario de 1997 hasta agosto de 1997. Como puede observarse, en la campaña de 1995/96, la producción total fue bastante inferior a los contingentes (90%) debido a las condiciones climáticas imperantes, que fueron medianas e incluso mediocres. Al nivel individual, se observa un rebasamiento del 1,046% de las cantidades de fécula producidas con arreglo al Anexo II del Reglamento (CE) n° 97/95 en los Países Bajos, lo que supone un porcentaje inferior al margen máximo de flexibilidad del 5% permitido por el apartado 2 del artículo 6 del Reglamento (CE) n° 1868/94, y un rebasamiento del 0,184% en Finlandia. En la campaña de 1996/97, la producción total superó en un 0,2% el contingente total (sumada la reserva alemana y corregido en función de los rebasamientos habidos en 1995/96). Dinamarca, Alemania, los Países Bajos y Finlandia rebasaron sus contingentes. En los demás países, aunque la producción aumentó, se mantuvo dentro de los límites de los contingentes. El incremento de producción obedeció a las condiciones climáticas especialmente favorables del verano de 1996, que hicieron que subiera el rendimiento de patatas por hectárea y el contenido medio de fécula. En 1996/97, algunas empresas que habían agotado sus contingentes, incluida una parte del margen de flexibilidad del 5%, decidieron exportar fécula antes del 1 de enero de 1998 sin recibir restitución ni compensación o prima por esas cantidades (Alemania 11. 118 toneladas, Finlandia 3. 048 toneladas). 3. 2. La reserva alemana Conviene recordar que, en la campaña de 1996/97, Alemania estaba autorizada para utilizar la reserva de un máximo de 110. 000 toneladas siempre y cuando: - su contingente inicial se repartiera totalmente de conformidad con el artículo 2 del Reglamento (CE) n° 97/95 antes del 8 de marzo de 1995, - los subcontingentes que quedaran disponibles después del 8 de marzo de 1995 al cesar algunas empresas en sus actividades se reutilizasen totalmente antes del 31 de marzo de 1996, - la reserva sólo se utilizase para inversiones comprometidas de forma irreversible antes del 31 de enero de 1994 que respondiesen a las condiciones establecidas. Basándose en la información facilitada por las autoridades alemanas, la Comisión no tiene elementos para dudar del cumplimiento de estas condiciones. Habida cuenta de esas inversiones, que ya han finalizado, las autoridades alemanas asignaron un contingente suplementario de 104. 554 toneladas de fécula. De hecho, las empresas a las que se asignó tal contingente, produjeron en 1996/97 cantidades de fécula superiores a la suma de sus contingentes de base y de las cantidades atribuidas con cargo a la reserva. 3. 3. Evolución del mercado de la fécula y el almidón La industria de los productos amiláceos agrupa fundamentalmente tres actividades: almidonería de maíz, almidonería de trigo y feculería de patata. Para aplicaciones especiales y marginales, pueden añadirse a estas tres fuentes de fabricación la almidonería de arroz (a base de arroz partido) y, en Suecia y Finlandia, la almidonería de cebada, que está perdiendo enteros en beneficio de la almidonería de trigo y, en menor medida (investigación experimental), de la de avena. Esta industria fabrica almidón nativo y modificado, productos de hidrólisis (glucosa) y productos elaborados tras cristalización, isomerización y fermentación de los hidrolizados. Queda por ver en qué medida el mercado del almidón y la fécula, que está creciendo a un ritmo aproximado del 2-3% anual, puede absorber las cantidades de los contingentes asignados. Según la industria, en la campaña de 1995/96 este mercado no registró dificultades de comercialización, con precios relativamente altos y existencias de fin de campaña relativamente bajas. En la campaña de 1996/97, las cantidades de almidón y fécula disponibles superaron las del año anterior (fécula: unas 300. 000 toneladas de más), lo que originó una cierta disminución de los precios. Se exportaron cantidades más importantes de almidón y fécula con restitución que en 1995/96: 385. 000 toneladas de fécula en bruto (67% más) y 400. 000 toneladas de almidón y glucosa a base de cereales (40% más), aunque sin alcanzar las exportadas en la campaña de 1994/95 (394. 000 toneladas de fécula y 588. 000 toneladas de almidón/glucosa). Cuadro 2 Fécula, almidón, cantidades exportadas (en equivalente de producto en bruto) (10001) Fécula 354 394 232 384 Almidón base maíz/trigo 458 588 300 417 Total 812 982 532 801 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 En el cuadro 3 que figura a continuación aparece la producción de almidón y fécula y las cantidades previsibles para los próximos años. Cuadro 3 Producción de almidón y fécula (millones de toneladas) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 3,4 1,5 3,6 1,6 3,6 1,7 3,6 1,8 3,7 2,2 3,4 2,2 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 1,7 6,65 25,6 1,5 1,7 w 6,75 22,2 7,05 24,1 2 (3) 7,45 26,8 1,9 7,85 24,2 1,9 w 7,55 25,2 Maíz w Trigo(1) Cebada/ avena Fécula TOTAL Propor ción fécula en % (1) (2) (3) Fuente: AAC (Asociación de Almidonerías de Cereales de En caso de statu quo del régimen de contingentes Incluida la producción fuera de los contingentes, particularmente pérdidas de fabricación no producidas. la UE) las Como se puede ver en el cuadro 3, la producción de fécula pasó de representar el 24,1% de la de almidón en 1995-96 a suponer el 26,8% en 1996-97. De mantenerse el statu quo de los contingentes, la proporción de la fécula en las próximas campañas sufrirá una ligera regresión, fundamentalmente a causa del previsible aumento de la producción de almidón a partir de trigo. 3. 4. Flexibilidad del 5% Los profesionales del sector han presentado sugerencias de mejora de la cláusula de flexibilidad del 5%, que permite a las empresas producir un 5% más que el contingente asignado siempre y cuando se reduzca en ese mismo porcentaje el contingente de la campaña siguiente, consistentes básicamente en un incremento del porcentaje de tolerancia. Con todo, en 1995/96 sólo un número limitado de empresas productoras de fécula hicieron uso de esta posibilidad, mientras que, en 1996/97, fueron algunas más las que se acogieron a ella por un total de 24. 000 toneladas (1,3% del contingente disponible). En 1995/96, ninguna empresa superó el 105% de su contingente. En 1996/97, 4 de 16 lo hicieron, aunque por pequeñas cantidades (el rebasamiento total fue de unas 14. 000 toneladas). 3. 5. Agenda 2000 La Comisión acaba de proponer una adaptación del régimen de precios y de compensación del sector de los cereales en el contexto de las propuestas de la Agenda 2000. Asimismo, propone mantener el instrumento de la retirada de tierras de la producción, aunque en un nivel del 0%. Dado que el régimen de precios y de compensación de la fécula siempre se ha regido por ei Reglamento de Base de los cereales (paralelismo con el maíz), la adaptación de dicho régimen seguirá las medidas que se adopten para el maíz en el marco de las decisiones sobre la Agenda 2000. 4. CONCLUSIÓN A tenor de los elementos señalados en este informe, especialmente en lo que atañe al equilibrio del mercado interior de la fécula-almidón en conexión con las cantidades exportadas durante el período analizado, la Comisión recomienda el statu quo en lo referente a la dimensión de los contingentes y que se prorroguen durante tres años los contingentes actuales, fijados en el Reglamento (CE) n° 1868/94, exceptuando en el caso de Alemania, en el que convendría integrar definitivamente la reserva, de 104. 554 lo que el nuevo contingente alemán quedaría en 696. 271 toneladas. toneladas, con No obstante, si durante el próximo período trienal se observase un desequilibrio entre la producción de fécula y las posibilidades de comercialización en el mercado interior, lo que acarrearía un notable incremento de las cantidades exportadas con restitución, la Comisión se reserva el derecho de proponer al Consejo una adaptación de los contingentes. Respecto al porcentaje y la aplicación de la flexibilidad, la Comisión recomienda también que se mantenga el statu quo, dado fundamentalmente que la mejora sugerida por los profesionales del sector podría dar lugar a un aumento de la producción y originar una cantidad suplementaria a la que debería darse salida en un mercado que ya se encuentra relativamente saturado. 10 Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1868/94 por el que se establece un régimen de contingentes para la producción de fécula de patata 11 EXPOSICIÓN m MOTIVOS La finalidad del presente Reglamento es repartir el contingente trienal de las campañas de 1998-1999, 1999-2000 y 2000-2001 entre los Estados miembros productores de fécula sobre la base del informe de la Comisión al Consejo sobre el régimen de contingentes de fécula de patata modificando, para ello, el Reglamento (CE) n° 1868/94. El Reglamento prorroga por tres años los contingentes actuales, integrando definitivamente en el contingente de Alemania la reserva indicada en párrafo segundo del apartado 1 del artículo 2 del Reglamento (CE) n° 1868/94, de un volumen de 104. 554 toneladas. En su caso, se tendrán en cuenta en cada una de las empresas productoras de fécula de los Estados miembros los rebasamientos que se produzcan en la campaña de 1997-1998 en virtud de la cláusula de flexibilidad establecida en el apartado 2 del artículo 6. 12 Propuesta de REGLAMENTO (CE) PEL CONSEJO por el qm s® modifica el Reglamento (CE) n° 1868/94 por d qut se establece un régimen de contingentes para la producción de fécula de patata EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, sus artículos 42 y 43, Vista la propuesta de la Comisión5, Visto el dictamen del Parlamento Europeo , Visto el dictamen del Comité Económico y Social , Considerando que el artículo 2 del Reglamento (CE) n° 1868/94 del Consejo8, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n° 1863/95 , fija los contingentes de fécula de patata de los Estados miembros productores para las campañas de 1995/96, 1996/97 y 1997/98; Considerando que, de conformidad con el apartado 2 del artículo 3 del Reglamento (CE) n° 1868/94, conviene repartir el contingente trienal entre los Estados miembros productores sobre la base del informe de la Comisión al Consejo; que, a este respecto, conviene prorrogar por tres años los actuales contingentes, habida cuenta de la integración definitiva en el contingente de Alemania de la reserva a que se refiere el párrafo segundo del apartado 1 del artículo 2 de dicho Reglamento, de un volumen de 104. 554 toneladas; Considerando que los Estados miembros productores deben repartir, durante un periodo de tres años, sus respectivos contingentes entre todas las empresas productoras de fécula de patata en función de los contingentes fijados para la campaña de 1995-1996, a excepción de Alemania, para la que se tendrán en cuenta las transferencias de contingentes debidas a fusiones y los contingentes complementarios asignados en 1997/98 con cargo a la reserva; Considerando que los subcontingentes que deben fijarse para cada empresa productora de fécula se determinarán teniendo en cuenta la utilización eventual de la cláusula de flexibilidad durante la campaña de 1997/98, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: DOn°C DOn°C DOn°C DO n° L 197 de 30. 7. 1994, p. 4. DO n°L 179 de 29. 7. 1995, p. 1. 13 El artículo 2 del Reglamento (CE) n° 1868/94 será sustituido por el texto siguiente: Artículo 1 "Artículo 2 1. Se asignan los siguientes contingentes máximos para la producción de fécula de patata para las campañas de 1998/99, 1999/2000 y 2000/2001 a los Estados miembros productores que a continuación se indican: Dinamarca Alemania España Francia Países Bajos Austria Finlandia Suecia 178. 460 toneladas 696. 271 toneladas 2. 000 toneladas 281. 516 toneladas 538. 307 toneladas 49. 100 toneladas 54. 750 toneladas 63. 900 toneladas 1. 864. 304 toneladas 2. Cada Estado miembro productor distribuirá el contingente mencionado en el apartado 1 entre las empresas productoras de fécula de patata para su utilización en las campañas de comercialización de 1998/99, 1999/2000 y 2000/2001 en función de los subcontingentes fijados para la campaña de 1995/96, a excepción de Alemania, para la que se tendrán en cuenta las transferencias de subcontingentes debidas a fusiones y los subcontingentes complementarios asignados en 1997/98 con cargo a la reserva. Los subcontingentes fijados para cada empresa serán adaptados para tener en cuenta la superación que haya podido registrarse durante la campaña de 1997/98 de conformidad con el apartado 2 del artículo 6. " Artículo 3 El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de julio de 1998. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente 14 FICHA DE FINANCIACIÓN r « iniiniiiiim i»» i x i »» •«•• • m mu • un I. LÍNEA PRESUPUESTARIA: BI-1021 \ 2. DENOMINACIÓN: CRÉDITOS: 182,6 mUlotws de ECU Reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CE) n° 1868/94, por el que se establece un régimen de contingentes para la producción de fécula de patata. I 3. FUNDAMENTO JURÍDICO: Artículos 42 y 43 del Tratado 4. OBJETIVOS: Distribuir el contingente trienal entre los Estados miembros productores de fécula en 1998/99, 1999/2000 y 2000/2001. 5. REPERCUSIÓN FINANCIERA: 5. 0. GASTOS A CARGO: - del presupuesto de la CE (restituciones/intervenciones) - de los presupuestos nacionales - de otros sectores nacionales 5. 1. INGRESOS: - recursos propios de la CE. (exacciones reguladoras/derechos de aduana) -en el ámbito nacional 5. 0. 1. PREVISIONES DE GASTOS 5. 1. 1. PREVISIONES DE INGRESOS 5. 2. MÉTODO DE CALCULO: PERIODO DE 12 MESES (mili, de ECU) EJERCICIO EN CURSO (98) (mili, de ECU) EJERCICIO SIGUIENTE (99) (mili, de ECU) 205,4 2000 (mill. ECU) 205,4 2001 (mill. ECU) 205,4 2002 (mill. ECU) 2003 (mill. ECU) Prima a la producción de fécula: Pago compensatorio: 1. 864. 304 t x 22,25 ECU/t x 1,009 (TD) - 41,9 millones de ECU 1. 864. 304 t x 86,94 ECU/t x 1,009 (TD) = 163. 5 millones de ECU 205,4 millones de ECU Los pagos se efectuarán a partir del ejercicio de 1999. SE FINANCIA CON CRÉDITOS CONSIGNADOS EN EL CAPÍTULO CORRESPONDIENTE EN CURSO DE EJECUCIÓN SÍ/NO SE FINANCIA MEDIANTE TRANSFERENCIA ENTRE CAPÍTULOS DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN SÍ/NO SE PRECISA UN PRESUPUESTO SUPLEMENTARIO SE CONSIGNARAN CRÉDITOS EN LOS PRÓXIMOS PRESUPUESTOS SI/NO SI/NO 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3 OBSERVACIONES: La medida se limita a las campañas de 1998/99 a 2000/2001. 15 ISSN 0257-9545 COM(97) 576 final DOCUMENTOS ES 03 08 10 N° de catálogo : CB-C0-97-592-ES-C ISBN 92-78-26897-6 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo - 1 Q-


title: SIC-Personnel : Manuel utilisateur: Version 1.8.4.

eurovoc_concepts:
European official
database management system
personnel administration
user guide


title: In Österreich.

eurovoc_concepts:
Austria
European Social Fund