title: 1999/229/EF: Kommissionens beslutning af 18. november 1997 om en procedure i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (Sag IV/M.913 - Siemens/Elektrowatt) (meddelt under nummer K(1997) 3589) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
EU Member State
building industry
competition
dominant position
economic concentration
merger control

text: 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/1 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 18. november 1997 om en procedure i henhold til R(cid:229)dets forordning (EØF) nr. 4064/89 (Sag IV/M. 913 — Siemens/Elektrowatt) (meddelt under nummer K(1997) 3589) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (1999/229/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Øko- nomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, særlig artikel 57, henvisning under (EØF) til R(cid:229)dets nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser, (1) senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97, (2) særlig artikel 8, stk. 2, forordning nr. 4064/89 (i det følgende benævnt »fusionsfor- ordningen«) anmeldelse af en fusion, hvor Sie- mens AG (»Siemens«) som omhandlet i fusions- forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), overtager kontrollen med Elektrowatt AG (»Elektro- watt«). Den anmeldte fusion skal gennemføres ved køb af aktier. (2) Ved brev af 15. juli 1997 meddelte Kommissio- nen parterne, at den havde besluttet at beordre gennemførelsen af den anmeldte fusion stillet i indtil den havde vedtaget en endelig bero, beslutning i fusionsforordningens sagen, artikel 7, stk. 2, og artikel 18, stk. 2. jf. efter høring af Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) Den 24. juni 1997 modtog Kommissionen i hen- hold til artikel 4 i R(cid:229)dets forordning (EØF) (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1 (berigtiget i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13). (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EFT C 90 af 31. 3. 1999. (3) Efter gennemgang af anmeldelsen fastslog Kom- missionen, at den anmeldte fusion var omfattet af fusionsforordningen og rejste alvorlig tvivl med hensyn til dens forenelighed med fællesmar- kedet og med EØS-aftalen. Ved beslutning af 28. juli 1997 indledte Kommissionen derfor pro- ceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c). (4) Det R(cid:229)dgivende Udvalg drøftede den 24. oktober 1997 udkastet til den foreliggende beslutning. L 88/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 I. PARTERNE (5) Siemens er aktiv inden for talrige sektorer. Sie- mens’ hovedaktiviteter ligger inden for energi- produktion, energitransmission og energidistri- fremdrifts- og installa- bution, anlægsteknik, tionsteknik, offentlige kommunikationsnet, private kommunikations- trafikteknik, auto- systemer, sikkerhedsteknik, mobilteknik, medicinalteknik, halvledere, pas- sive byggeelementer og rør, elektromekaniske komponenter, informationsteknik og belysnings- teknik. automatiseringsteknik, (6) Elektrowatt er et schweizisk holdingselskab, der via sine datterselskaber i Schweiz og Tyskland er aktiv inden for elproduktion og elforsyning, byg- ningsteknik, sikkerhedsteknik og telefonanlæg samt bygningsadministration, ejendomsstyring og tekniske tjenester p(cid:229) forskellige omr(cid:229)der. (7) De af Elektrowatts aktivitetsomr(cid:229)der, som skal overtages af Siemens, omfatter følgende: — central tilstandskontrol og -styring af bygnin- ger (primært via Landis & Gyr/Landis & Staefa) — overv(cid:229)gningsteknik (via Cerberus) — tekniske tjenester og generaladministration i ejendomssektoren — tjenester, systemer, anlæg og udstyr til energi- forsyningsvirksomheder — produkter, systemer og tjenester til telefon- operatører (navnlig kort- og mønttelefoner) — optiske sikkerhedssystemer (»Visual Security Devices«). Elektrowatts aktiviteter inden for elforsyning og sammenkobling af elnet skal overtages af andre virksomheder end Siemens. skal overtages af et konsortium best(cid:229)ende af tyske og schweiziske energiforsyningsselskaber. CSG ejer for øjeblikket 44,9 % af kapitalen i Elektrowatt, de resterende aktier er spredt p(cid:229) mange hænder. CSG vil før salget af sine aktier til Siemens udsende et offentligt tilbud til de øvrige aktionærer om overtagelse af alle Elektro- watt-aktier. (9) Der er tale om en fusion efter fusionsforordnin- gens artikel 3, stk. 1, litra b), eftersom Siemens erhverver enekontrollen med Elektrowatt. Det vil ogs(cid:229) være tilfældet, selv om CSG’s offentlige tilbud om køb af yderligere Elektrowatt-aktier ikke giver noget resultat og Siemens derfor kun kommer til at overtage CSG’s hidtidige 44,9 % af Elektrowatt. Med denne aktiepost havde CSG flertal p(cid:229) generalforsamlingerne og et sikkert dermed reelt enekontrol over Elektrowatt, efter- som fremmødet p(cid:229) generalforsamlingerne igen- nem de sidste fire (cid:229)r altid har ligget klart under 70 %, og de øvrige aktier er spredt p(cid:229) et stort antal aktionærer. III. FÆLLESSKABSDIMENSION (10) Siemens og Elektrowatt har tilsammen en samlet verdensomsætning p(cid:229) over 5 mia. ECU (Siemens har 49,98 mia. ECU og Elektrowatt har 4,58 mia. ECU). De har hver især en omsætning inden for Fællesskabet p(cid:229) over 250 mio. ECU (Siemens har 30,325 mia. ECU og Elektrowatt har 2,27 mia. ECU). Hverken Siemens eller Elektrowatt realiserer mere end to tredjedele af deres fællesskabsomsætning i en og samme med- lemsstat. Fusionen har følgelig fællesskabs- dimension, men opfylder ikke betingelserne for at skulle behandles som en samarbejdssag efter EØS-aftalen. IV. VURDERING EFTER FUSIONSFORORD- NINGENS ARTIKEL 2 A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER II. FUSION (11) Siemens’ og Elektrowatts aktiviteter overlapper hinanden p(cid:229) følgende omr(cid:229)der som defineret af parterne: (8) Siemens har til hensigt at købe de aktier, Cre´dit Suisse Group (CSG), Z(cid:252)rich, hidtil har haft i Elektrowatt. Inden da skal Elektrowatts aktivite- ter inden for elforsyning og sammenkobling af elnet udskilles i datterselskabet Watt AG. De — central tilstandskontrol og -styring af bygnin- ger (CTS-teknik) — bygningsoverv(cid:229)gningsteknik (brandalarmer, tyverisikring og andre sikringssystemer) 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/3 — netstyringsteknik — energim(cid:229)lere, energistyringssystemer, rund- styringssendere og -modtagere — betalingstelefoner (mønt- og korttelefoner). (12) Proceduren blev indledt p(cid:229) grund af de mulige konkurrenceproblemer inden for brandalarmer, rundstyringssendere og el- og varmem(cid:229)lere, -modtagere samt betalingstelefoner. 1. CTS-teknik (13) Ved central tilstandskontrol og -styring (CTS- teknik) forst(cid:229)s m(cid:229)ling, styring og regulering af varme, ventilation, luftkonditionering og andre tekniske faciliteter, som f. eks. bygningsautoma- tik i erhvervsejendomme. CTS-teknik omfatter s(cid:229)ledes de elektroniske systemer og edb-systemer samt komponenter hertil (men ikke selve varme-, ventilations- og luftkonditioneringsanlæggene), der bruges til at opn(cid:229) økonomisk og energieffek- tiv styring og regulering af driftstekniske anlæg i erhvervsejendomme, herunder ogs(cid:229) fremstilling og installation af s(cid:229)danne systemer og instruk- tioner af brugerne. (14) Der m(cid:229) sondres mellem markedet for CTS-syste- mer og markederne for de anlæg og komponen- ter (»hardware«), som bruges til disse systemer, og markedet for vedligeholdelse af dem (4). a) Udstyr og komponenter til CTS-systemer (15) Udstyr og komponenter til CTS-systemer kan opdeles i flere forskellige kategorier, der ikke kan substituere hinanden, f. eks. ledninger, ven- tiler, spjælddrev osv. Markederne herfor ligger som s(cid:229)danne forud for markederne for CTS-sy- stemer, for selve anlæggene udgør det grundlag, hvorp(cid:229) CTS-systemerne udbydes. P(cid:229) markederne for anlæg og komponenter til CTS-systemer er kun Elektrowatt aktiv i nævneværdigt omfang. Siemens udbyder stort set ikke udstyr og kompo- nenter ud over sine egne CTS-systemer. Det er derfor ikke nødvendigt at beskæftige sig mere indg(cid:229)ende med markederne for udstyr og kom- ponenter til CTS-systemer. b) CTS-systemer (16) Markedet for CTS-systemer omfatter udvikling og fremstilling af systemer til styring og regule- ring af varme, ventilation og luftkonditionering i erhvervsejendomme samt installation af dem og instruktion til brugerne. CTS-systemer udvikles og leveres p(cid:229) grundlag af den enkelte kundes særlige krav. De leveres til kunden og installeres enten af producenten selv, via dennes dattersel- skaber/filialer eller via grossister eller installatør- firmaer. Der kan sondres mellem følgende kun- degrupper: kontorbygninger, sygehuse, skoler og læreanstalter, og hoteller. I boligsektoren anvendes komplekse CTS-systemer derimod normalt ikke. industrivirksomheder visse c) Vedligeholdelse af CTS-systemer (17) Markedet for vedligeholdelse af disse systemer befinder sig i et efterfølgende led i forhold til for CTS-systemer. Dette marked markedet omfatter vedligeholdelse, reparation, udskift- ning, opgradering, overv(cid:229)gning og fejlafhjælp- ning af de tekniske anlæg. Systemfabrikanter eller virksomheder, der arbejder for dem, til- byder vedligeholdelse af deres »egne« CTS-syste- mer, navnlig inden for rammerne af garantiser- vice for de af dem leverede systemer. Der findes dog ogs(cid:229) konkurrenter, der tilbyder vedligehol- delse af systemer, som de ikke selv har installe- ret. Kunderne indg(cid:229)r kontrakter med udbyderne om den samlede vedligeholdelse. Markedet for vedligeholdelse af CTS-systemer omfatter derfor alle de nævnte tjenester. 2. Bygningsoverv(cid:229)gningsteknik (4) af Jf. Kommissionens sag beslutning IV/M. 692 — Elektrowatt/Landis & Gyr, EFT C 69 af 7. 3. 1996, s. 3. Den afgrænsning af markedet, der blev lagt til grund i denne beslutning, blev i vid udstrækning bekræftet under behandlingen af den foreliggende sag, s(cid:229)vel af parterne som af deres konkurrenter. 12. 2. 1996, (18) Bygningsoverv(cid:229)gningsteknik omfatter brand- alarm- og tyverisikringssystemer samt adgangs- kontrol og andre sikkerhedssystemer. Bygnings- overv(cid:229)gningstekniske anlæg anvendes hovedsa- gelig i kontor- og industribygninger samt p(cid:229) hospitaler og hoteller. Ogs(cid:229) her m(cid:229) der sondres L 88/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 mellem markederne for udstyr/komponenter og markederne for systemer/anlæg som s(cid:229)danne og vedligeholdelse af dem. a) Udstyr og komponenter til bygningsoverv(cid:229)g- ningsteknik (19) Kun Elektrowatt er i nævneværdigt omfang aktiv p(cid:229) markederne for bygningsoverv(cid:229)gnings- teknisk udstyr og komponenter. Siemens pro- ducerer i alt væsentligt kun udstyr/komponenter til eget brug, og kun i Tyskland optræder Sie- mens i mindre omfang som udbyder heraf. I Tyskland har Siemens og Elektrowatt/Cerberus tilsammen en markedsandel p(cid:229) under 15 %. I de andre medlemsstater og EØS-landene ligger Elektrowatts markedsandel inden for udstyr og komponenter p(cid:229) under 25 %, og der bliver ikke tale om nogen markedsandelssammenlægning. Det er derfor ikke nødvendigt at beskæftige sig mere indg(cid:229)ende med markederne for udstyr og komponenter til bygningsoverv(cid:229)gningssystemer. b) Bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg: brandsikrings- tyverisikringsanlæg og andre byg- anlæg, ningsoverv(cid:229)gningsanlæg (20) Markedet for bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg/-syste- mer som s(cid:229)danne omfatter udvikling af anlæg skræddersyet efter den enkelte kundes ønsker, installation og idriftsættelse af s(cid:229)danne anlæg og instruktion af brugerne. Ifølge Kommissionens undersøgelser udgør brandalarmer et særskilt relevant produktmarked, der adskiller sig fra markedet for tyverisikringsanlæg og andre over- v(cid:229)gningssystemer. Disse anlæg tjener forskellige form(cid:229)l og er set fra kundernes synspunkt ikke indbyrdes substituerbare. I modsætning til andre bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg brandsikrings- anlæg ofte foreskrevet ved lov og/eller af forsik- ringsselskaber. Brandsikringsanlæg opererer med en anden sensorteknik (ionisering, optisk, ter- misk) end f. eks. tyverisikringsanlæg (lyd, ultra- lyd, infrarød, radar). Desuden findes der aftage- re, der udelukkende eller overvejende aftager brandsikringsanlæg, f. eks. hospitaler og mindre erhvervsvirksomheder. er (21) Der kan dog ogs(cid:229) konstateres visse tendenser til at integrere brandalarmer i andre bygningsover- v(cid:229)gningsanlæg. Navnlig større virksomheder, institutioner osv. har som regel behov for b(cid:229)de og tyverisikringssystemer brandsikrings- og adgangskontrol, og det er derfor nødvendigt at sikre et s(cid:229) problemfrit samspil som muligt mel- lem de forskellige systemer. Det forekommer dog ikke at være nødvendigt at købe brandsikrings- og andre overv(cid:229)gningsanlæg hos den samme leverandør, da anlæg (eller anlægsdele) fremstil- let af forskellige fabrikanter udmærket kan fun- gere sammen. Kundernes præferencer er ikke entydige — nogle foretrækker at købe alle over- v(cid:229)gningssystemer hos en og samme leverandør, medens andre kunder hellere vil købe dem hos flere forskellige. I hvert fald de største udbydere er i stand til at levere b(cid:229)de brandsikrings- og tyverisikringsanlæg s(cid:229)vel som andre bygnings- overv(cid:229)gningsanlæg. Til trods for disse integra- tionstendenser m(cid:229) der imidlertid antages at best(cid:229) et relevant produktmarked for brandsikrings- anlæg og et produktmarked for tyverisikrings- og andre overv(cid:229)gningsanlæg. c) Vedligeholdelse af bygningsoverv(cid:229)gnings- anlæg af (22) Det kunne ikke med sikkerhed fastsl(cid:229)s, om ved- ligeholdelse af brandalarmer og tyversikrings- og andre overv(cid:229)gningssystemer udgør et særskilt relevant produktmarked eller m(cid:229) henføres under markedet for systemerne. Vedligeholdelse omfat- ter reparation, udskiftning, opgradering, over- v(cid:229)gning og fejlafhjælpning af anlæggene. Ved- bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg ligeholdelsen varetages ofte af fabrikanten. Set ud fra kunder- nes synspunkt er det ofte at foretrække, da det er af stor betydning for sikkerheden, at anlæg- gene fungerer p(cid:229)lideligt og problemfrit, og at fejl og forstyrrelser afhjælpes hurtigst muligt. Der findes dog ogs(cid:229) en række andre (mindre) virk- somheder, der tilbyder vedligeholdelse. Spørgs- m(cid:229)let, om vedligeholdelse af bygningsoverv(cid:229)g- ningsanlæg udgør et særskilt marked, behøver dog ikke at blive endeligt afgjort, da fusionen ikke rejser nogen konkurrenceproblemer, heller ikke selv om et særskilt marked for vedligehol- delse lægges til grund. 3. Energim(cid:229)lere, rundstyringsteknik, energistyringssystemer, netstyringsteknik (styrings- og reguleringsudstyr til energiforsyningsvirksomheder) (23) Styrings- og energifor- reguleringsudstyr syningsvirksomheder omfatter apparater, syste- til 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/5 mer og anlæg, der dels anvendes til overv(cid:229)gning og styring af el- og andre energinet (netstyrings- systemer) og dels til m(cid:229)ling og styring af energi- forbruget. De sidstnævnte former for udstyr hører alle sammen til i kategorien m(cid:229)leteknik, men kan opdeles yderligere efter anvendelsesfor- m(cid:229)l. (24) Energim(cid:229)lere er mekaniske eller elektroniske m(cid:229)lere og m(cid:229)lesystemer, der m(cid:229)ler forbruget af el, gas eller varme. Som anført af parterne, udgør el-, gas- og varmem(cid:229)lere hver sit særskilte relevante produktmarked, da b(cid:229)de den anvendte teknik og aftagerne er forskellige. Aftagerne af energim(cid:229)lere er de forskellige energiforsynings- selskaber, dvs. elværker, gasværker og fjernvar- meværker. a) Gasm(cid:229)lere (25) Markedet for gasm(cid:229)lere berøres ikke af fusio- nen, eftersom kun Siemens er aktiv p(cid:229) dette omr(cid:229)de med en markedsandel p(cid:229) 22 % i Det Forenede Kongerige, og Elektrowatt slet ikke fremstiller gasm(cid:229)lere. b) Elm(cid:229)lere stiller (26) Markedet for elm(cid:229)lere omfatter mekaniske (ba- seret p(cid:229) Ferraris-princippet), elektromekaniske s(cid:229)kaldte hybridm(cid:229)lere) og elektroniske m(cid:229)lere. Alt efter anvendelsesform(cid:229)l kan der sondres mel- lem elm(cid:229)lere til takstkunder (husholdninger og sm(cid:229) forbrugere), erhvervskunder og »storaftage- re«. Storaftagermarkedet omfatter anvendel- sesomr(cid:229)der, der særlige, overordentligt høje tekniske krav (f. eks. m(cid:229)lere til m(cid:229)ling af strømudvekslingen i højspændingsnet mellem forskellige elproducenter). Til husholdninger og sm(cid:229)forbrugere, som kun har brug for lavspæn- dingsstrøm og højst er underlagt to takster, anvendes er i hvert fald i Vest- og Mellemeuropa med undtagelse af Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige stort set kun mekaniske m(cid:229)lere. I Skandinavien anvendes der i dag imid- lertid fortrinsvis elektroniske m(cid:229)lere ogs(cid:229) til hus- holdningerne. Til erhvervskunderne anvendes der hovedsagelig elektroniske m(cid:229)lere overalt i EØS. Til storaftagerne anvendes udelukkende elektroniske m(cid:229)lere. (27) Elm(cid:229)lere med elektronisk m(cid:229)le- og tælleværk konkurrerer b(cid:229)de med hensyn til pris og funk- tion med traditionelle m(cid:229)lere baseret p(cid:229) Ferraris- princippet. I kraft af deres større funktionalitet har elektroniske m(cid:229)lere dog et bredere anvendel- sesomr(cid:229)de end mekaniske og elektromekaniske m(cid:229)lere. Elektroniske m(cid:229)lere gør det f. eks. lettere f. eks. gennemføre at omsætte takstmodeller, komplicerede for kunderne, takstberegninger hvilket de fleste aftagere har fremhævet som en væsentlig fordel. Elektroniske m(cid:229)lere er ogs(cid:229) langt mere følsomme end mekaniske m(cid:229)lere. Desuden p(cid:229)virkes deres funktionsdygtighed min- dre af spændings-, frekvens- eller temperatur- svingninger. Blandt de andre fordele, elektroni- ske m(cid:229)lere har frem for de mekaniske m(cid:229)lere, kan nævnes, at de kan placeres hvor som helst, fylder mindre, kan være multifunktionelle (f. eks. kombim(cid:229)lere med rundstyringsmodtager eller kontaktur) og kan aflæses med færre omkostnin- ger (fjernaflæsning). Blandt ulemperne kan deri- mod nævnes hyppigere justeringer og større fejl- hyppighed og en indkøbspris, der for øjeblikket ligger væsentligt over prisen p(cid:229) mekaniske to- eller trefasem(cid:229)lere baseret p(cid:229) Ferraris-princippet. (28) Det vil imidlertid ikke være rimeligt at foretage en mere snæver afgrænsning af markedet p(cid:229) basis af forskellene mellem mekaniske og elek- troniske m(cid:229)leres anvendelsesomr(cid:229)de. I hvert fald i Mellemeuropa er Ferraris-m(cid:229)lere fortsat de mest udbredte i husholdningssektoren, men ten- denserne til mere diversificerede takster m(cid:229) anta- ges at ville fremskynde udbredelsen af de elek- troniske elm(cid:229)lere, som har været brugt i en snes (cid:229)r. At elektroniske elm(cid:229)lere i dag er dyrere i anskaffelse end mekaniske to- eller trefasem(cid:229)le- re, der er baseret p(cid:229) Ferraris-princippet, er ikke nogen principiel hindring for en øget udbredelse af dem ogs(cid:229) i husholdningssektoren. For efter- som de er forbundet med lavere installations- og administrationsomkostninger end de mekaniske elm(cid:229)lere, kan de i sidste instans ofte vise sig at være billigere i brug. En anden omstændighed, der taler for en øget brug af elektroniske m(cid:229)lere i stedet for mekaniske, er, at priserne p(cid:229) elektro- niske m(cid:229)lere som helhed er faldet igennem de sidste fem (cid:229)r p(cid:229) grund af fortsatte tekniske for- bedringer og konkurrence fra nye udbydere. Fra aftagernes side ventes denne udvikling at ville vare ved. Kommissionen finder derfor, at der m(cid:229) antages at best(cid:229) e´t samlet marked for elm(cid:229)lere, der omfatter alle typer elm(cid:229)lere, s(cid:229)vel de tradi- tionelle Ferraris-m(cid:229)lere som de moderne hybrid- m(cid:229)lere og elektroniske m(cid:229)lere. L 88/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 c) Varmem(cid:229)lere i (29) Varmem(cid:229)lere bruges til at m(cid:229)le og vise varme- forbruget lejligheder, en- og flerfamiliehuse samt i erhvervsbygninger og i kommunale byg- ninger. Varmem(cid:229)lere kan være mekaniske (vinge- hjulmekanismen) eller elektroniske (m(cid:229)ling med ultralyd). Tendensen g(cid:229)r p(cid:229) alle omr(cid:229)der i ret- ning af, at de mekaniske m(cid:229)lere i stigende grad erstattes af elektroniske. Kommissionen har der- for defineret produktmarkedet som markedet for alle s(cid:229)vel mekaniske som elektroniske varmem(cid:229)- lere. d) Energistyringssystemer (30) Energistyringssystemer er anlæg til registrering, styring og overv(cid:229)gning af elforbruget. Aftagerne af energistyringssystemer er hovedsagelig elfor- syningsselskaber og større industrivirksomheder, der bruger disse systemer til at optimere deres elforbrug. Ved brug af energistyringssystemer kan man f. eks. opn(cid:229) en bedre udnyttelse af redu- cerede takster og undg(cid:229) eller mindske forbruget til fuld takst. merstationer, tavleanlæg og kraftværker (telema- tik eller stationsstyringsteknik). Netstyringstek- nik omfatter ikke de anlæg, der styres ved hjælp af denne teknik, som f. eks. omskifteranlæg, anlæg til beskyttelse mod overbelastning og transformere. Aftagerne af netstyringsteknik er hovedsagelig energiforsyningsselskaberne. (33) Netstyringstekniske anlæg m(cid:229) tilpasses efter de særlige krav, den enkelte kunde stiller, eftersom nettene normalt har udviklet sig med tiden og administreres forskelligt. Det er dog ikke rime- ligt at opdele markedet for netstyringsteknik i flere relevante produktmarkeder, alt efter hvil- ken form for net der er tale om, da den grund- læggende styringsteknik er den samme, uanset hvilke netanlæg der skal styres. Eftersom det drejer sig om store og komplekse anlæg, tager leverandøren sig af b(cid:229)de udformning, installa- tion og vedligeholdelse. Ifølge Kommissionens undersøgelser findes der inden for netstyrings- teknik ingen sm(cid:229) virksomheder, der udelukkende beskæftiger sig med vedligeholdelse af netsty- ringstekniske anlæg. Kommissionen finder der- for, at der findes e´t samlet marked for netsty- ringsteknik til offentlige og industrielle el-, gas-, vand- og fjernvarmenet, som omfatter udform- ning, installation og vedligeholdelse af anlægge- ne. e) Rundstyringssendere og -modtagere 4. Betalingstelefoner (31) Rundstyringssendere og -modtagere bruges til central fjernstyring og -kontrol af flertakstm(cid:229)lere og husholdningsapparater. Senderen installeres hos energiforsyningsselskabet, modtageren p(cid:229) det sted, hvor flertakstm(cid:229)leren eller apparatet er anbragt. Rundstyringssendere indbygges i sti- gende omfang i de m(cid:229)leranlæg, der er installeret hos elforbrugerne. Aftagerne af rundstyringssen- dere og -modtagere er fortrinsvis elforsyningssel- skaber. f) Netstyringsteknik (32) Ved netstyringsteknik forst(cid:229)s udvikling, kon- struktion, levering/installation samt vedligehol- delse af styringssystemer til offentlige og indu- strielle el-, gas-, vand- og fjernvarmenet. Disse anlæg best(cid:229)r af edb-styrede styrecentraler (net- styrecentraler) og anlæg, der kan fjernstyre spredt beliggende dele af et net, f. eks. transfor- (34) Betalingstelefoner er offentligt tilgængelige tele- kommunikationsanlæg, som stilles til r(cid:229)dighed for offentligheden mod betaling. Betalingstelefo- ner kan først og fremmest opdeles efter betalings art. Der findes s(cid:229)ledes mønttelefoner, korttelefo- ner til forudbetalte telefonkort og kreditkorttele- foner. Desuden findes der kombinerede telefoner, hvor der f. eks. b(cid:229)de kan bruges mønter og kort, eller telefoner, der accepterer forskellige typer kort. Dette indebærer dog ikke, at der kan anses at best(cid:229) særskilte markeder for hver betalings- form. Alle fabrikanter tilbyder de vigtigste beta- lingsformer (mønttelefoner og telefon- og kredit- korttelefoner). Ogs(cid:229) aftagerne ønsker normalt telefoner med flere eller alle af de beskrevne betalingsformer. Konkurrenceforholdene for betalingstelefoner er s(cid:229)ledes de samme for de enkelte betalingsformer. Desuden m(cid:229) der ventes ogs(cid:229) fortsat at ville være en efterspørgsel efter betalingstelefoner med forskellige betalings- muligheder (bl. a. fordi telekorttelefoner og kre- ditkorttelefoner henvender sig til forskellige bru- gere, og mønttelefoner heller ikke kan ventes at ville forsvinde helt). 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/7 (35) Der m(cid:229) dog sondres mellem »offentlige« og »private« betalingstelefoner. »Offentlige« beta- lingstelefoner er telefonanlæg, der drives af de endnu statslige teleselskaber eller af de private teleoperatører, som efter liberaliseringen i tele- sektoren har f(cid:229)et tilladelse til at drive offentlige telefonnet, der hovedsagelig er opstillet p(cid:229) offentlige steder uden tilsyn (»outdoor«), og som normalt kan benyttes hele døgnet rundt. »Priva- te« betalingstelefoner er opstillet af enten telesel- skaber eller private virksomheder og opererer med frit fastsatte takster, der ofte er højere end for de »offentlige« betalingstelefoner. De er for det meste opstillet p(cid:229) »privat« omr(cid:229)de indendørs og er normalt kun tilgængelige p(cid:229) bestemte tider af dagen. Ogs(cid:229) efter den fuldstændige liberalise- ring af telesektoren vil det fortsat være nødven- digt at opretholde at telefonanlægsnet best(cid:229)ende af »offentlige« betalingstelefoner. For de »priva- te« betalingstelefoner opstilles per definition i gevinstøjemed og kan derfor ikke sikre fuld dækning af befolkningens grundlæggende tele- fonbehov. (36) En anden væsentlig forskel mellem »offentlige« og »private« betalingstelefoner best(cid:229)r i, at det er nødvendigt med yderligere sikkerhedsforanstalt- ninger ved »offentlige« betalingstelefoner. »Of- fentlige« betalingstelefoner m(cid:229) desuden være langt mere robuste end de betalingstelefoner, der luft- f. eks. opstilles indendørs, havne og offentlige institutioner, hvor risikoen for hærværk er mindre. De ikke overv(cid:229)gede »of- fentlige« betalingstelefoner er derfor væsentligt dyrere at producere, nærmere betegnet 2-3 gange dyrere end de »private« betalingstelefoner. Kommissionen finder derfor, at de »offentlige« og »private« betalingstelefoner tilhører hver deres relevante produktmarked. i restauranter, a) »Offentlige« betalingstelefoner (37) »Offentlige« betalingstelefoner er placeret p(cid:229) især p(cid:229) gader og veje eller offentligt omr(cid:229)de, pladser. Selv om teleselskaberne allerede er ble- vet privatiseret, er de som regel underlagt en statslig regulering, der forpligter dem til at sikre den grundlæggende forsyning med betalingstele- foner p(cid:229) offentligt omr(cid:229)de. Desuden er det p(cid:229) grund af nødvendigheden af særlige sikringsfor- anstaltninger væsentligt dyrere at producere de ikke overv(cid:229)gede »offentlige« betalingstelefoner end de »private«. Heller ikke driften af »offent- lige« betalingstelefoner er altid lige rentabel p(cid:229) grund af højere omkostninger og faldende efter- spørgsel (bl. a. p(cid:229) grund af væksten inden for mobiltelefoner). P(cid:229) dette omr(cid:229)de st(cid:229)r producen- terne over for et lille antal store aftagere, som ikke kun træffer deres beslutninger efter mar- kedsøkonomiske kriterier. Vilk(cid:229)rene p(cid:229) marke- det for »offentlige« betalingstelefoner dikteres i vid udstrækning af disse aftagere, hvis indkøbs- politik og indkøbsbeslutninger har afgørende indflydelse p(cid:229) markedsandelene. b) »Private« betalingstelefoner (38) Markedet for »private« betalingstelefoner udvi- ser en helt anden konkurrencestruktur end mar- kedet for »offentlige« betalingstelefoner. »Priva- te« betalingstelefoner ejes og drives af de mest forskelligartede virksomheder. Det kan f. eks. være restauranter, kroer og hoteller. Der kan dog ogs(cid:229) være tale om private betalingstelefon- net i f. eks. tankstationer. Ejerne af »private« betalingstelefoner kan frit bestemme, om de vil opstille en betalingstelefon eller ej, og de vil kun gøre det, hvis det kan give dem en direkte eller indirekte fortjeneste. B. GEOGRAFISK RELEVANTE MARKEDER 1. CTS-teknik a) CTS-systemer (39) Efter parternes opfattelse omfatter markederne for CTS-teknik hele EØS-omr(cid:229)det. Dette begrun- des med, at der er ret uhindret adgang til marke- det, og at produkterne og tjenesterne stort set er identiske i hele EØS. De forskelle, der kan best(cid:229), beror primært p(cid:229) den konkrete ordre og ikke p(cid:229), hvilket land der er tale om. Derudover kan forskelle især bero p(cid:229) forskellige klimatiske for- hold. Derimod er de retlige og administrative forskrifter, der gælder i de enkelte medlemssta- ter, ikke s(cid:229) forskellige, at det kan lægge hindrin- ger i vejen for samhandel p(cid:229) tværs af grænserne. Desuden vil der inden længe blive indført en euronorm fastsat af Den Europæiske Standardi- seringsorganisation (CEN) p(cid:229) omr(cid:229)det. (40) I sin beslutning ang(cid:229)ende fusionen mellem Elek- trowatt og Landis & Gyr (5) havde Kommissio- nen peget p(cid:229) en række faktorer, der tydede p(cid:229) nationale markeder, uden dog at drage nogen endelig konklusion med hensyn til markeds- afgrænsningen. Kommissionen seneste undersø- (5) Se fodnote 4. L 88/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 gelser har i alt væsentligt bekræftet parternes p(cid:229)stand. Med indførelsen af euronormer, som ogs(cid:229) omfatter produktdokumentation og brugs- vejledninger, vil de lovgivningsbetingede for- skelle mellem medlemsstaterne blive yderligere mindsket. Producenter, der opererer p(cid:229) inter- nationalt plan, har i den forbindelse peget p(cid:229), at den fremadskridende standardisering vil føre til forskelle i produktsspecifikaterne mellem USA og EØS. (41) P(cid:229) den anden side er lokal tilstedeværelse og kort afstand til kunden, navnlig p(cid:229) vedligehol- delsesomr(cid:229)det, stadigvæk en fordel. De inter- nationalt aktive udbydere opererer derfor med en kombination af centrale produktionsanlæg og nationale salgsorganisationer. De forskelle, der best(cid:229)r mellem de enkelte medlemsstater med hensyn til markedsandelenes fordeling, hænger derfor sammen med udbydernes historiske tilste- deværelse i de p(cid:229)gældende lande. Dette er dog ikke til hinder for, at der kan være tale om et marked omfattende hele EØS. Efterspørgslen efter udvikling og installation af komplekse CTS-systemer gør sig gældende i hele EØS. Der findes ingen større tekniske eller lovgivnings- betingede barrierer. S(cid:229)ledes som det allerede blev fastsl(cid:229)et i den ovennævnte beslutning, kan heller ikke tillægges nogen større betydning, fordi tjenesterne (installation af anlæggene, vedligeholdelse) præsteres p(cid:229) ste- det, hvilket gør, at priserne p(cid:229)virkes kraftigt af lønomkostningerne, der er forskellige fra det ene land til det andet. Det vil ikke være rimeligt af afgrænse markedet mere snævert p(cid:229) grundlag af særlige geografiske forhold som f. eks. klimaet i de sydeuropæiske medlemsstater. De store udby- dere tilpasser deres CTS-systemer til de forhold, de skal fungere under. I lighed med de driftstek- niske krav, der varierer meget fra det ene projekt til det andet, har de klimabetingede krav kun relevans for den endelige udformning af hele systemet og ikke for dets grundlæggende funk- tion. Kommissionen finder derfor, at markedet for CTS-systemer mindst omfatter hele EØS. eventuelle prisforskelle b) Vedligeholdelse af CTS-systemer (42) Som nævnt ovenfor, har en udbyders lokale til- stedeværelse væsentlig betydning p(cid:229) vedligehol- delsesomr(cid:229)det, for opst(cid:229)r der problemer med et anlæg, kræver kunderne at f(cid:229) det løst inden for en halv dag og er normalt ikke tilfredse med telefonisk vejledning. Derfor varetages vedlige- holdelsen af CTS-systemer hovedsagelig af natio- nalt etablerede, ofte mindre virksomheder, der ikke har nogen forbindelse med de internatio- nale systemfabrikanter. Kommissionen finder derfor, at markederne for vedligeholdelse er nationale markeder. 2. Bygningsoverv(cid:229)gingsteknik (43) Som det geografisk relevante marked for byg- ningsoverv(cid:229)gningsteknik har parterne angivet hele EØS-omr(cid:229)det. Dette begrundes med, at de udbudte og efterspurgte bygningsoverv(cid:229)gnings- tekniske produkter principielt er identiske i alle lande, og at de forskelle, der best(cid:229)r, beror p(cid:229) den enkelte ordre og ikke p(cid:229) det enkelte land. P(cid:229) visse omr(cid:229)der m(cid:229) anlæggene imidlertid udfor- mes anderledes p(cid:229) grund af anderledes nationale forskrifter. Men p(cid:229) dette omr(cid:229)de findes der alle- rede en euronorm, og der vil inden længe blive indført endnu en, hvilket vil føre til yderligere harmonisering p(cid:229) omr(cid:229)det. (44) Kommissionens undersøgelser har bekræftet, at tendensen ogs(cid:229) p(cid:229) dette omr(cid:229)de g(cid:229)r i retning af europæisering. Men meget tyder p(cid:229), at marke- I særdeleshed har derne stadig er nationale. mange europæiske lande deres egne godkendel- ses- og anerkendelsessystemer inden for overv(cid:229)g- ningsteknik, hvilket bevirker, at produkterne skal godkendes i hvert enkelt land. a) Brandalarmer (45) For brandalarmer findes der en europæisk norm (EN 54), der dog kun kan betragtes som den »mindste fællesnævner«, og hvis opfyldelse nor- malt ikke i sig selv er tilstrækkelig til at opn(cid:229) godkendelse i en medlemsstat. Navnlig i Tysk- land, Frankrig og Belgien gælder der yderligere lokale krav, der skal være opfyldt. I Tyskland skal anlægget f. eks. godkendes af VDS (Verband der Sachversicherer). I Det Forenede Kongerige, Frankrig, Østrig, Italien, Spanien og Skandina- vien findes der lokale installationsnormer, som skal overholdes. Brandalarmer skal overalt ind- passes i de lokale brandværnsinfrastrukturer — i Irland og Grækenland skal det lokale brand- væsen f. eks. inddrages allerede p(cid:229) planlægnings- stadiet. Kommissionen finder derfor, at marke- derne for brandalarmer endnu i dag er nationale markeder. 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/9 b) Tyverisikrings- og andre bygningsoverv(cid:229)g- ningsanlæg (46) Tyverisikrings- og andre bygningsoverv(cid:229)gnings- anlæg skal være »CE«-mærket overalt i Europa. Udstyret som s(cid:229)dant kan handles overalt i Euro- pa. Men for den faktiske brug af det gælder der endnu i dag forskellige krav i de enkelte lande. Krav om nationale godkendelser — fra myndig- heder eller forsikringsorganisationer — findes i Det Forenede Kongerige, Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Irland og Spanien. i Belgien, Frankrig, skal Transmissionsudstyr Grækenland og Irland desuden godkendes af de respektive teleselskaber. Desuden skal tyverisik- ringssystemer indpasses i den nationale politiin- frastruktur. Kommissionen har derfor draget den konklusion, at ogs(cid:229) markederne for tyveri- og andre er nationale markeder. bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg endnu c) Vedligeholdelse af brandalarmer, tyverisik- rings- og andre bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg (47) Ligesom markederne for selve bygningsoverv(cid:229)g- ningsanlæggene er ogs(cid:229) markederne for deres vedligeholdelse nationale markeder. P(cid:229) vedlige- holdelsesomr(cid:229)det spiller kort afstand til kun- derne en endnu større rolle end for anlæggenes vedkommende. Kort afstand til kunderne er navnlig nødvendigt for hurtigt at kunne afhjælpe forstyrrelser i anlæggene. 3. Energim(cid:229)lere, rundstyringsteknik, energistyringssystemer, netstyringsteknik (styrings- og reguleringsudstyr til energiforsyningsselskaber) a) Elm(cid:229)lere nomi, dvs. generelt et bedre forhold mellem pris og ydelse. Dette resulterer ifølge parterne i mere sammenlignelige markedspriser i de forskellige europæiske lande og til en øget koncentration p(cid:229) udbudssiden. Omkostningerne ved at trænge ind p(cid:229) markedet er blevet væsentligt reduceret, i hvert fald for elektroniske elm(cid:229)leres vedkom- mende. Nationale godkendelses- eller standardi- seringsforskrifter udgør ingen nævneværdig bar- riere for adgangen til markedet, da de ikke berø- rer selve den grundlæggende udvikling og konstruktion af m(cid:229)lerne. (49) Af Kommissionens undersøgelse fremg(cid:229)r, at der inden for elm(cid:229)lere allerede findes en stærk ten- dens til europæisering. Ud over parterne findes der en række andre udbydere, der opererer over- alt i Europa eller i hvert fald i flere medlemssta- ter. At det lykkedes den slovenske virksomhed Iskra Emeco at for elm(cid:229)lere, er ogs(cid:229) et tegn p(cid:229) den øgede inter- nationalisering af dette marked. Desuden er afta- gerne i henhold til sektordirektivet forpligtet til at foretage deres indkøb efter EU-udbud, i det mindste ved større indkøb. trænge ind p(cid:229) markedet (50) Selv om i hvert fald de større elforsyningsselska- ber køber elm(cid:229)lere efter EU-udbud, afvikles ordrerne ligesom hidtil p(cid:229) nationalt plan. Derfor er stort set alle udbydere etableret i de enkelte medlemsstater, eller de har i hvert fald et lokalt salgsagentur eller sælger deres produkter via en anden, lokalt etableret udbyrdes salgsorganisa- tion. P(cid:229) spørgsm(cid:229)let, hvilken rolle lokal tilstede- værelse spiller for valget af en bestemt leveran- dør, svarede aftagerne, at en s(cid:229)dan tilstedevæ- relse var om ikke absolut nødvendig, s(cid:229) dog i hvert fald af stor betydning for samarbejdet, spe- cielt for en hurtig levering af reservedele. (48) Parterne g(cid:229)r ud fra EØS som det geografisk rele- vante marked for elm(cid:229)lere og begrunder det med følgende: Indtil for ca. ti (cid:229)r siden var mar- kederne for elm(cid:229)lere endnu adskilte nationale markeder med overvejende nationale produkter, og virksomheder som Landis & Gyr kunne kun operere i ti forskellige europæiske lande via egne produktionsanlæg i landene, men i mellemtiden har situationen ændret sig meget. Aftagerne læg- ger ikke længere vægt p(cid:229), at fabrikanterne er etableret i landet, men kræver kvalitet, service, kort leveringsfrist, god funktionalitet og øko- (51) Hvad ang(cid:229)r de tekniske normer for elm(cid:229)lere, m(cid:229) der foretages en sondring. For elm(cid:229)lere findes de euronormer, som f. eks. EN 60521 for mekaniske vekselstrøm- og watttimem(cid:229)lere i klasse 0,5, 1 og 2, EN 61036 for elektroniske vekselstrøm- og watttimem(cid:229)lere 1 og 2), EN 60687 for elektroniske vekselstrøm- og watttimem(cid:229)lere (præcisionsklasse 0,2 og 0,5) og EN 601268 for elektroniske vekselstrøm- og var- timem(cid:229)lere (præcisionsklasse 2 og 3). Desuden findes der i mange medlemsstater (f. eks. Tysk- (præcisionsklasse L 88/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 land, Østrig, Det Forenede Kongerige) yderligere nationale tillægsnormer (f. eks. DIN EN-forskrif- ter, BS EN-forskrifter). Endvidere findes der nationale regler for m(cid:229)lere, f. eks. med hensyn til adresseringsinformation ved aflæsning og over- førsel af talværdier. nationale markeder, eller om der allerede findes e´t EØS-marked. For fusionen fører hverken i EØS som helhed eller i de enkelte medlemsstater til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling. typespecifikke (52) Derudover skal elm(cid:229)lere i de fleste medlemssta- ter, med undtagelse af Danmark, Finland og Luxembourg, være godkendt. For Danmarks vedkommende ventes der indført nationale god- kendelseskrav til elm(cid:229)lere i august 1998. God- kendelseskravene fremg(cid:229)r af de gældende natio- nale forskrifter, som ofte kan være meget detal- jerede i Tyskland, Østrig, Nederlandene). Desuden findes der i den nationale lovgivning ogs(cid:229) regler om justering og tolerancer for elm(cid:229)lere, der skal sikre nøjagtigheden af elforbrugsm(cid:229)lingerne og dermed beskytte den endelige forbruger. Reg- lerne for, hvor ofte der skal foretages justering og efterjustering, er s(cid:229)ledes forskellige fra den ene medlemsstat til den anden, og det gælder ogs(cid:229) reglerne for tolerancer. forskrifter (f. eks. (53) Nødvendigheden af at være etableret i kundens land og de særlige tekniske krav, de særlige lov- forskrifter for justering og tolerancer og de nationale godkendelsesprocedurer taler for en snævrere markedsafgrænsning. Det er dog ikke nødvendigt at afgøre, om dette, sammenholdt med at indkøb af elm(cid:229)lere i dag foreg(cid:229)r efter EU-udbud, kan danne grundlag for at konklude- re, at markederne i dag endnu er nationale, for hverken i EØS som helhed eller i de enkelte medlemsstater fører fusionen til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling. b) Varmem(cid:229)lere (54) For varmem(cid:229)lere er den lovgivningsmæssige og den faktiske situation nogenlunde den samme som for elm(cid:229)lere. Der findes særlige nationale tekniske krav, særlige lovforskrifter for justering og tolerancer og nationale godkendelsesprocedu- rer for varmem(cid:229)lere. P(cid:229) den anden side er afta- gerne i hvert fald ved større indkøb forpligtet til at udsende EU-udbud efter sektordirektivet. Des- uden findes der ved siden af parterne en række andre udbydere, der opererer i hele Europa eller i hvert fald i flere medlemsstater. Det er dog ikke nødvendigt at tage endelig stilling til, om markederne for varmem(cid:229)lere i dag endnu er c) Rundstyringssendere og -modtagere (55) Rundstyringssendere og -modtagere anvendes i de fleste medlemsstater. Ifølge Kommissionens undersøgelser er kravene til dette udstyr nogen- lunde de samme i alle europæiske lande. Der fin- des ingen barrierer for adgangen til markedet i form af nationale tekniske forskrifter eller god- kendelseskrav. Kommissionen finder derfor, at der inden for rundstyringssendere og -modtagere er tale om et marked omfattende mindst hele EØS. d) Energistyringssystemer (56) Af Kommissionens undersøgelser fremg(cid:229)r, at der overalt i Europa stilles nogenlunde samme krav til energistyringssystemer. I de tilfælde, hvor der best(cid:229)r forskelle, beror de for de meste p(cid:229) den enkelte virksomhed og ikke p(cid:229) det p(cid:229)gældende land. Der findes ingen adgangsbarrierer i form af særlige nationale tekniske krav. Kommissio- nen finder derfor, at markedet for energistyrings- systemer mindst omfatter hele EØS. e) Netstyringsteknik (57) Inden for netstyringsteknik g(cid:229)r parterne ud fra EØS som det geografisk relevante marked, hvil- ket begrundes med følgende: Samhandelen mel- lem EØS-landene hæmmes ikke af importbe- grænsninger, og de lave transportomkostninger bevirker, at der er økonomisk fornuft i at levere fra et centralt beliggende produktionsanlæg. Dette ses ogs(cid:229) af de store udbyderes organisa- tion og salgspolitik. Desuden er netstyringstek- nik kendetegnet ved, at der findes en ensartet industrinorm baseret p(cid:229) den globalt anvendte edb- og computerteknik. De nationale godken- delseskrav eller normer, der endnu findes, har hverken indvirkning p(cid:229) den grundlæggende udvikling eller konstruktion af netstyringssyste- mer, og alle udbydere er i stand til at opfylde særlige nationale krav. Desuden vil afregulerin- gen og liberaliseringen p(cid:229) energimarkederne 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/11 lægge et større prismæssigt pres p(cid:229) aftagerne af netstyringsteknik, hvilket vil være med til at rydde nationale indkøbspræferencer af vejen. Endelig anfører parterne, at Kommissionen alle- rede i sin beslutning af 3. september 1996 i sag IV/M. 706 — GEC Alsthom/AEG anerkendte s(cid:229)danne afreguleringsvirkninger p(cid:229) markedet for netkomponenter i elforsyningsanlæg (6). (58) Kommissionens undersøgelser har bekræftet det af parterne anførte. De tekniske normer inden for netstyringsteknik er i vid udstrækning identi- ske. I det omfang, hvor der overhovedet findes særlige nationale krav, spiller de ikke længere nogen afgørende rolle. Energiforsyningsselska- bernes indkøbspolitik er baseret p(cid:229) krav om EU- udbud med hensyn til planlægning, realisering, installation og idriftsættelse af komplette netsty- ringssystemer eller delsystemer. Det er produk- ternes og tjenesternes priser, funktionalitet og kvalitet, der har størst betydning for beslutning- erne om indkøb. Navnlig ved udvidelse af eksi- sterende systemer og ved udskiftninger kan sær- lige krav stillet af aftageren bevirke, at han bin- leverandør. Det kan give des til en bestemt forskellige forklaringen p(cid:229) markedsandelenes størrelse i forskellige medlemsstater. Med b(cid:229)de de adspurgte aftagere og de andre udbydere deler parternes opfattelse. Kommissionen har derfor konkluderet, at markedet for netstyrings- teknik mindst omfatter hele EØS. 4. Betalingstelefoner (59) De anmeldende parter anser det geografiske marked for betalingstelefoner for at omfatte mindst hele EØS-omr(cid:229)det. Denne opfattelse begrundes med, at den teknologi, der ligger til grund for betalingstelefoner, stort set er den i hele verden. Forskellige nationale samme adgangskrav eller normer udgør ingen adgangs- barriere, eftersom de ikke har betydning for den grundlæggende udvikling og konstruktion af betalingstelefoner eller teknikken i forbindelse hermed. De førende udbydere af betalingstelefo- ner kan producere apparater s(cid:229)ledes, at de opfyl- der nationale godkendelseskrav og kundernes ønsker. Forskellige markedsandele i forskellige europæiske lande har en historisk forklaring i de statslige telefonmonopolers indkøbspolitik. Med den øgede liberalisering af telemarkederne vil dette dog miste sin betydning, eftersom det øgede konkurrencepres vil f(cid:229) teleselskaberne til at anlægge en mere omkostningsbevidst indkøbs- politik. (6) EFT C 308 af 17. 10. 1996, s. 4. a) »Offentlige« betalingstelefoner (60) Markederne for »offentlige« betalingstelefoner har tidligere været nationalt præget. De »offent- lige« betalingstelefoner blev drevet af statslige telefonmyndigheder. Der fandtes nationale pro- duktionsspecifikationer, som gjorde det vanske- ligt for udbyderne at sælge »offentlige« beta- lingstelefoner i andre medlemsstater. Ordrerne blev altid givet til en lille gruppe indenlandske leverandører, og de indenlandske udbydere havde derfor normalt store markedsandele p(cid:229) deres hjemmemarked. Udenlandske udbydere kunne kun levere via et datterselskab i landet. Denne indkøbspolitik har været en medvirkende (cid:229)rsag til de forskellige specifikationer for beta- lingstelefonnet og tekniske standarder, der findes endnu i dag. (61) I næsten alle medlemsstater (med undtagelse af Det Forenede Kongerige, Sverige og Finland) udgør »offentlige« betalingstelefoner et endnu ikke liberaliseret omr(cid:229)de. I alle landene — ogs(cid:229) i de lande, der allerede har gennemført en libera- lisering — præges markedet meget stærkt af det nationale (endnu eller tidligere statslige) telesel- skab. Teleselskaberne driver alle eller (p(cid:229) de libe- raliserede markeder) størsteparten af de »offent- lige« betalingstelefoner og har derfor mulighed for at fastsætte specifikationer og tekniske nor- mer for deres betalingstelefonnet, som betalings- telefonudbyderne m(cid:229) opfylde. Disse specifikatio- ner og tekniske normer — og specielt sikker- hedsfilosofien — varierer s(cid:229) meget fra det ene land til det andet, at det er nødvendigt at udvikle en betalingstelefonmodel for hvert land, i hvert fald for hver af de store medlemsstater. (62) Spørgsm(cid:229)let, om der generelt stadig kan antages at være tale om nationale markeder for »offent- lige« betalingstelefoner, behøver ikke at blive endeligt afgjort her. Fusionen mellem Siemens og Elektrowatt har kun væsentlige virkninger for konkurrencen p(cid:229) markedet for »offentlige« beta- lingstelefoner i Tyskland. Det er derfor tilstræk- keligt at se p(cid:229), om Tyskland bør betragtes som et særskilt geografisk marked. (63) Markedet for »offentlige« betalingstelefoner i Tyskland er præget af følgende væsentlige struk- turelle træk: — Deutsche Telekom har hidtil udelukkende købt »offentlige« betalingstelefoner af udby- dere etableret i Tyskland L 88/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 — inden for det tidsrum, der er relevant for vur- deringen af denne fusion, er der ikke udsigt til nogen ændringer i denne indkøbspolitik, eftersom Deutsche Telekom allerede har givet ordren p(cid:229) udvikling og produktion af det nye korttelefonsystem, som skal erstatte den nuværende generation af korttelefoner, til to indenlandske udbydere, nemlig Siemens og Landis & Gyr — da denne ordre blev tildelt i 1992, skete det ikke efter EU-udbud, hvoraf kan udledes, at der i Tyskland endnu ikke er (cid:229)bnet op for en ægte konkurrence inden for »offentlige« betalingstelefoner, og der vil heller ikke inden for det tidsrum, der er relevant for vurderin- gen af denne fusion, blive indkøbt »offent- lige« efter EU-udbud, eftersom det var Siemens og Landis & Gyr, der fik ordren p(cid:229) udvikling og produktion af det nye korttelefonsystem. betalingstelefoner (64) I betragtning af de strukturelle træk, der for øje- blikket gør sig gældende inden for »offentlige« betalingstelefoner i Tyskland, m(cid:229) Tyskland betragtes som et særskilt geografisk relevant marked ved vurderingen af, om fusionen vil føre til skabelse af en dominerende stilling, der bety- deligt vil hæmme den effektive konkurrence. b) »Private« betalingstelefoner (65) Ogs(cid:229) inden for »private« betalingstelefoner er markeds- og konkurrenceforholdene meget for- skellige fra den ene medlemsstat til den anden, bl. a. med hensyn til betalingstelefontætheden. I samtlige medlemsstater undtagen Italien er der dog allerede gennemført en liberalisering p(cid:229) omr(cid:229)det. Ogs(cid:229) her har de (endnu eller tidligere) statslige teleselskaber en stor markedsandel, men konkurrencen fra private virksomheder er vok- sende. De private betalingstelefonnet har ogs(cid:229) brug for sikkerhedsforanstaltninger, en styrecen- tral, der binder nettet sammen, og software her- til. Den private udbyder er dog frit stillet i sit valg af standarder og software. En multinational privat udbyder kan s(cid:229)ledes f. eks. operere med samme system i flere lande. Der m(cid:229) i s(cid:229) fald blot være installeret en grænseflade til det p(cid:229)gældende ledningsnet. Kommissionen finder derfor, at markedet for »private« betalingstelefo- ner mindst omfatter hele EØS. C. VURDERING 1. CTS-teknik a) CTS-systemer (66) P(cid:229) markedet for CTS-systemer er b(cid:229)de Siemens og Elektrowatt aktive. Efter parternes skøn har markedet i EØS et volumen p(cid:229) ca. 1,6 mia. ECU. Efter fusionen vil parterne tilsammen f(cid:229) en markedsandel p(cid:229) [30-40] %) (*) (Elektrowatt har [25-35] %) via Landis & Staefa, Siemens har [0-10] %). (67) Andre p(cid:229) ca. store udbydere af CTS-systemer er Honeywell Inc. USA (herefter benævnt »Honey- well«) og Johnson Controls Inc. , USA (herefter benævnt »Johnson«). Honeywell og Johnson anses for at være de førende p(cid:229) verdensplan. Inden for EØS har Honeywell og Johnson en [10-20] % og hhv. markedsandel [5-15] %. Blandt andre store udbydere kan næv- nes TA Control og Danfoss, som primært opere- rer i de skandinaviske lande, hvor de efter Kom- missionens skøn har en markedsandel p(cid:229) op til 20 %. Ogs(cid:229) i andre EØS-lande findes der aktive konkurrenter, som ofte koncentrerer sig om en eller ganske f(cid:229) medlemsstater, hvor der n(cid:229)r op p(cid:229) markedsandele p(cid:229) 5-15 %. Blandt disse kan nævnes Satchwell i Det Forenede Kongerige og Frankrig, Kieback & Peter i Tyskland, Sauter (7) i Tyskland og Frankrig samt Priva i Nederlande- ne. (68) Markedet for CTS-teknik befinder sig i et skæ- ringspunkt mellem flere beslægtede markeder, bl. a. markederne for konstruktion af varme-, ventilations- og luftkonditioneringsanlæg, mar- kederne for computer- og softwareteknik, elek- troinstallationsteknik, industriel processtyrings- teknik og bygningsoverv(cid:229)gningsteknik. Virksom- heder, der er aktive p(cid:229) disse omr(cid:229)der, udgør potentielle konkurrenter, og mange af dem er allerede trængt ind p(cid:229) markedet for CTS-teknik. (69) I betragtning af de mange konkurrenter, der fin- des, heriblandt flere økonomisk stærke virksom- (*) I den offentligjorte udgave er oplysninger ang(cid:229)ende mar- kedsandele tilpasset af fortrolighedshensyn. (7) Elektrowatt ejer 36 % af aktierne i Sauter, dog uden at have nogen stemmerettigheder i virksomheden. I sin beslutning i sag IV/M. 692 — Elektrowatt/Landis & Gyr (se fodnote 3), nr. 35 — fastslog Kommissionen, at Elek- trowatt ikke kan øve indflydelse p(cid:229) Sauter. 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/13 heder, der er førende p(cid:229) verdensmarkedet, og de potentielle nye konkurrenter, der kan ventes at ville trænge ind p(cid:229) markedet fra beslægtede mar- keder, kan Siemens og Elektrowatt ikke antages efter fusionen at komme til at indtage nogen dominerende stilling p(cid:229) markedet for CTS-syste- mer. nye konkurrenter til, bl. a. de amerikanske virk- somheder Tyco og Notifier, hvor især sidst- nævnte g(cid:229)r for at være en særdeles aggressiv konkurrent. Situationen p(cid:229) de berørte nationale markeder vurderes s(cid:229)ledes: b) Vedligeholdelse (70) Det samme gælder p(cid:229) markedet for vedligehol- delse af CTS-systemer. Vedligeholdelsen vare- tages ganske vist ofte af de virksomheder, der har leveret/installeret systemet. Men ved siden af dem findes der ogs(cid:229) mange — især sm(cid:229), regio- nalt aktive — virksomheder, der har specialiseret sig i vedligeholdelse. Af parterne er det kun Elektrowatt/Landis & Staefa, der i nævnevær- digt omfang opererer p(cid:229) vedligeholdelsesmarke- det (med en markedsandel p(cid:229) [10-20] % i EØS). Kun i Tyskland og Belgien/Luxembourg er Sie- mens aktiv inden for vedligeholdelse med mar- kedsandele p(cid:229) hhv. [0-10] % og [0-10] %. 2. Bygningsoverv(cid:229)gningsteknik a) Brandalarmer (71) Ifølge parternes anmeldelse beløber markedet for brandalarmer sig til ca. 1,8 mia. ECU i hele EU. Det største nationale marked er Tyskland (med et markedsvolumen p(cid:229) ca. 550-600 mio. ECU), efterfulgt af Frankrig (ca. 300 mio. ECU) og Det Forenede Kongerige (ca. 250-300 mio. ECU). Kun i Tyskland og Danmark vil fusionen resul- tere i en nævneværdig markedsandelssammen- lægning. (72) Siemens har ganske vist markedsandele p(cid:229) over 30 % i Luxembourg, Nederlandene og Østrig, men Elektrowatt opererer ikke i disse lande. P(cid:229) samme m(cid:229)de har Elektrowatt markedsandele p(cid:229) over 30 % i Finland, Frankrig, Portugal og Sveri- ge, men her er Siemens ikke aktiv. For disse lan- des vedkommende bliver der derfor ikke tale om nogen Den markedsandelssammenlægning. omstændighed, at en potentiel konkurrent bort- falder, kan ikke i sig selv antages at ville føre til skabelse af en dominerende stilling. Der er heller intet, der tyder p(cid:229), at Siemens eller Elektrowatt allerede havde en dominerende stilling i disse lande. P(cid:229) hvert af disse markeder findes der en række konkurrenter med markedsandele p(cid:229) over 10 %, og der er p(cid:229) samtlige markeder kommet — Ty s k l a n d (73) I Tyskland sidder Siemens p(cid:229) ca. [35-50] % af markedet for brandalarmer og er dermed den førende udbyder p(cid:229) det tyske marked. Elektro- watt/Cerberus opererer næsten ikke p(cid:229) dette marked (en markedsandel p(cid:229) [< 5] %. Siemens’ største konkurrenter er Bosch (der efter Kom- missionens skøn har en markedsandel p(cid:229) ca. [15-25] %), Caradon Esser (efter Kommissionens skøn ca. [15-25] %) og Hekatron (der hører til den schweiziske koncern Securiton AG og efter Kommissionens skøn har ca. [10-20] %). Der- udover findes der en række andre udbydere med markedsandele p(cid:229) op til 10 % (bl. a. Fritz Fuss og Tyco). (74) I betragtning af den minimale markedsandels- sammenlægning og tilstedeværelsen af mindst tre stærke konkurrenter kan fusionen ikke antages at ville føre til skabelse eller styrkelse af domine- rende stilling for Siemens p(cid:229) det tyske marked for brandalarmer. Nye konkurrenters indtræng- ning p(cid:229) markedet — der kan bl. a. peges p(cid:229) Tyco, inden for brandalarm- og anden sikringsteknik, og den østrigske virksomhed Schrack — viser desuden, at der ikke findes nævneværdige hindringer for adgang til markedet. som opererer internationalt (75) Det relativt stærk koncentration. tyske marked for brandalarmsystemer er præget af Ikke desto mindre kan fusionen ikke ventes at ville resultere i, at Siemens kommer til at indtage en dominerende stilling sammen med de tre andre førende udbydere. Herimod taler ikke alene mar- kedsandelenes ulige fordeling, men ogs(cid:229) den omstændighed, at brandalarmer er yderst hetero- gene produkter, der tilpasses specielt efter den konkrete kundes ønsker. En ensartet konkurren- ceadfærd kan derfor udelukkes med en tilstræk- kelig høj grad af sikkerhed. — D a n m a r k (76) I Danmark har Siemens en markedsandel inden for brandalarmer p(cid:229) ca. [10-25] %, Elektrowatt/ Cerberus har ca. [25-40] %. Tilsammen f(cid:229)r par- terne s(cid:229)ledes en markedsandel, der ifølge deres ligge p(cid:229) ca. eget udsagn kommer til at L 88/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 [40-60] %, men som af flere konkurrenter sættes væsentligt lavere. Parternes største konkurrent er den danske virksomhed Falck, der hidtil har været førende p(cid:229) dette marked, og som har et bredt produktudbud inden for bygningsoverv(cid:229)g- ning og brandsikring samt brandslukning. Falck har i særdeleshed privilegeret adgang til offent- lige institutioner i Danmark, eftersom Falck fun- gerer som brandvæsen i over 60 % af de danske kommuner. Blandt andre større konkurrenter inden for brandalarmanlæg i Danmark kan næv- nes Dansk Hustelefon Selskab (med en markeds- andel p(cid:229) ca. [5-10] %), Wormald, som tilhører den amerikanske Tyco-koncern (ca. [5-10] %), samt Semco og Eifa (under 5 %). (77) De særlige fordele, Falck har p(cid:229) sit hjemmemar- ked frem for fusionsparterne, vil sikre, at Falck ogs(cid:229) efter fusionen vil kunne bevare sin stærke position p(cid:229) det danske marked for bygningsover- v(cid:229)gning (hvor Falck efter eget skøn har en mar- kedsandel p(cid:229) ca. 50 %). Siemens’ og Elektro- watts stærke stilling inden for brandalarmer skal ses i relation til deres svage stilling inden for tyverisikrings- og andre bygningsoverv(cid:229)gnings- anlæg (kun Elektrowatt er aktiv p(cid:229) dette omr(cid:229)de i Danmark med en markedsandel p(cid:229) under 10 %), da i hvert fald en del af kunderne fore- trækker at købe et komplet bygningsoverv(cid:229)g- ningssystem hos en og samme udbyder. Falck st(cid:229)r derimod ogs(cid:229) stærkt inden for tyverisikring og anden bygningsoverv(cid:229)gning. (78) Det kan derfor udelukkes, at Siemens og Elek- trowatt efter fusionen vil f(cid:229) en dominerende (monopol-)stilling p(cid:229) det danske marked for brandalarmer. Og det kan ogs(cid:229) udelukkes, at der kommer til at opst(cid:229) et dominerende oligopol, i særdeleshed p(cid:229) grund af produkternes hetero- gene karakter, den ringe gennemsigtighed p(cid:229) markedet og de ikke særlig betydelige adgangs- barrierer. b) Tyverisikrings- og andre bygningsoverv(cid:229)g- ningsanlæg aktiviteter (med en markedsandel p(cid:229) under [1] %) i Italien og Nederlandene. Heller ikke Elektrowatt er aktiv i alle medlemsstater. (80) Kun i Tyskland vil fusionen føre til nævneværdig markedsandelssammenlægning. Her har Siemens en markedsandel p(cid:229) ca. [5-15] %, og Elektro- watt har ca. [0-10] %. Den førende udbyder p(cid:229) det tyske marked er Bosch med en markeds- andel, der af Kommissionen ansl(cid:229)s til [30-40] %, og der findes desuden andre konkurrenter med markedsandele p(cid:229) op til 10 %. I betragtning af disse markedsstrukturer kan det udelukkes, at fusionen vil føre til skabelse af en dominerende stilling eller et dominerende oligopol. (81) I alle de andre medlemsstater ligger Siemens’ og Elektrowatt p(cid:229) omkring 10 % eller derunder. I de fleste lande bliver der ikke tale om nogen sammenlægning af markedsandele. P(cid:229) disse mar- keder forekommer der derfor ikke at være nogen risiko for skabelse af en dominerende stilling. 3. Energim(cid:229)lere, rundstyringsteknik, energistyringssystemer, netstyringsteknik (styrings- og reguleringsudstyr til energiforsyningsselskaber) a) Elm(cid:229)lere (82) Inden for elm(cid:229)lere har Siemens og Elektrowatt store markedsandele. Inden for hele EØS har de efter eget udsagn tilsammen en markedsandel p(cid:229) ca. [30-45] % (Siemens [10-20] %, Elektrowatt/ Landis & Gyr [15-25] %), ifølge konkurrenterne m(cid:229) den dog nok sættes noget højere. Der er dog ikke tale om overlapning mellem dem i alle med- lemsstater. Ifølge parterne selv har Elektrowatt/ Landis & Gyr en markedsandel p(cid:229) [85-100] % i Grækenland og p(cid:229) [40-50] % i Portugal, men Siemens er ikke aktiv i de to lande. Omvendt har Siemens en markedsandel p(cid:229) ca. [65-85] % i Irland, hvor Elektrowatt ikke opererer. (79) Det samlede marked for tyverisikrings- og andre bygningsoverv(cid:229)gningsanlæg i hele EF har ifølge parterne et volumen p(cid:229) ca. 3,7 mia. ECU. Det største nationale marked er her Det Forenede Kongerige (med et markedsvolumen p(cid:229) ca. 1 mia. ECU), efterfulgt af Tyskland (750-800 mio. ECU) og Frankrig (550-600 mio. ECU). P(cid:229) dette omr(cid:229)de opererer Siemens kun i nævneværdigt omfang i Tyskland og Østrig og har marginale (83) I alle de andre medlemsstater er der tale om overlapning mellem parterne. I Sverige f(cid:229)r par- terne efter eget udsagn tilsammen en markeds- andel p(cid:229) [5-15] % (Siemens har [< 5] %, Elektro- watt/Landis & Gyr har [5-15] %). I Norge og Det Forenede Kongerige f(cid:229)r parterne tilsammen markedsandele p(cid:229) under 30 % (Norge: Siemens [0-10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [15-25] %, 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/15 [< 5] %, tilsammen [20-30] %; Det Forenede Kongerige: Siemens [15-25] %,Elektrowatt/Landis & Gyr [5-15] %, tilsammen [20-30] %). I Tyskland, Fin- land, Frankrig og Spanien f(cid:229)r parterne tilsam- men en markedsandel p(cid:229) under 40 % (Tyskland: Siemens [20-30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [5-15] %, tilsammen [30-40] %; Finland: Sie- mens [0-10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [20-30] %, tilsammen [30-40] %; Frankrig: Sie- Elektrowatt/Landis & Gyr mens [30-40] %, tilsammen [30-40] %; Spanien: Sie- mens [5-15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [20-30] %, tilsammen [35-45] %). I Italien og Nederlandene ligger de samlede markedsandele under 50 % (Italien: Siemens [25-35] %, Elektro- watt/Landis & Gyr tilsammen [45-55] %; Nederlandene: Siemens [< 5] %, Elek- trowatt/Landis & Gyr tilsammen [40-50] %. En samlet markedsandel p(cid:229) over 50 % f(cid:229)r parterne i Belgien, Danmark og Østrig (Belgien: Siemens [15-25] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %, tilsammen [45-55] %; Dan- mark: Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & tilsammen [45-55] %; Østrig: Gyr [45-55] %, Siemens [20-30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [35-45] %, tilsammen [60-70] %). [40-50] %, [15-25] %, (84) Ved siden af parterne er ogs(cid:229) Schlumberger aktiv p(cid:229) markederne for elm(cid:229)lere i næsten samtlige medlemsstater. Schlumberger producerer ligesom parterne b(cid:229)de mekaniske, elektromekaniske og elektroniske m(cid:229)lere. Schlumberger, som hidtil har været størst p(cid:229) markedet, har en markeds- andel i hele EØS p(cid:229) ca. [30-40] %. Efter Kom- missionens skøn ligger Schlumbergers markeds- andele p(cid:229) [40-50] % i Belgien/Luxembourg, [45-55] % i Frankrig, [30-40] % i Tyskland, [40-50] % i [55-65] % i Portugal, [45-55] % i Spanien, [25-35] % i Skandinavien og [25-35] % i Grækenland, Irland og Østrig. Italien, (85) En anden konkurrent, der opererer i flere med- lemsstater, er den slovenske virksomhed Iskra Emeco, som m(cid:229)lt efter kapacitet har Europas største m(cid:229)lerfabrik. Iskra Emeco producerer ogs(cid:229) b(cid:229)de mekaniske, elektromekaniske og elek- troniske m(cid:229)lere. Efter Kommissionens skøn har Iskra Emeco en markedsandel i Tyskland p(cid:229) [20-30] %, i Belgien p(cid:229) under 20 % og i Neder- landene p(cid:229) [20-30] %. Iskra Emeco er desuden ogs(cid:229) aktiv i Danmark, Norge, Sverige, Finland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige. I disse lande har virksomheden dog markeds- andele p(cid:229) under 10 %. (86) En tredje betydelig konkurrent er den finske virksomhed Enermet. Enermet fremstiller bl. a. rundstyringssendere og -modtagere, automatiske m(cid:229)leraflæsningssystemer og elektroniske elm(cid:229)le- re. Virksomhedens primære aktivitetsomr(cid:229)de har hidtil ligget i Skandinavien, hvor den ifølge par- terne er førende p(cid:229) markedet for m(cid:229)lere. Ener- met er desuden ogs(cid:229) aktiv i Tyskland og Neder- landene og har afdelinger i disse lande. (87) Desuden er ABB-koncernen, som st(cid:229)r stærkt p(cid:229) det amerikanske marked efter overtagelsen af Westinghouses aktiviteter inden for energim(cid:229)le- re, ved at ekspandere i alle europæiske lande. ABB-koncernen har i dag elm(cid:229)lerfabrikker i Sve- rige, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Indtil overtagelsen af den britiske virksomhed GEC Meters i 1996 var koncernen kun aktiv inden for elektroniske m(cid:229)lere. I dag fremstiller ABB ogs(cid:229) mekaniske m(cid:229)lere i Det Forenede Kongeri- ge. Efter konkurrenters skøn ligger ABB’s mar- kedsandel p(cid:229) det britiske marked p(cid:229) [10-15] %. (88) Ved siden af de ovennævnte virksomheder findes der et antal konkurrenter, der opererer p(cid:229) regio- nalt eller lokalt plan. Der er i Tyskland tale om Deutsche Z(cid:228)hlergemeinschaft (herefter benævnt »DZG«), der dog ogs(cid:229), om end hidtil kun i min- dre omfang, har været aktiv i Belgien, Danmark, Nederlandene og Østrig. I Frankrig kan nævnes Chauvin Arnoux/Matra og Sagem, der leverer elektroniske m(cid:229)lere til Electricite´ de France (EdF). Sagem har ogs(cid:229) en afdeling i Spanien. I Det Forenede Kongerige kan nævnes AMPY, Horstmann og Polymeters Response Internatio- nal, som opererer inden for elektroniske m(cid:229)lere. af (89) Aftagerne af elm(cid:229)lere er hovedsagelig elfor- koncentration syningsselskaber. Graden blandt aftagerne varierer stærkt fra den ene medlemsstat til den anden. I Tyskland findes der f. eks. ca. 500 elforsyningsselskaber af forskellig størrelse (spændende fra de ni store elsamarbej- der — bl. a. RWE, Preussen Elektra og VEW — over regionale videredistributionsselskaber og til i kommunale Frankrig, Italien og Grækenland kun st(cid:229)r over for e´n aftager (EdF i Frankrig, ENEL i Italien og det offentlige elselskab i Grækenland). Gennem- snitligt tegner de 20 største kunder sig imidlertid elværker), medens udbyderne L 88/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 for 80 % af markedets volumen. Elforsyningssel- skaberne har et godt kendskab til markedet og en stærk forhandlingsposition, som de udøver via EU-udbud. (93) P(cid:229) baggrund af disse markedsstrukturer kan fusionen til trods for parternes tilsammen bety- delige markedsandele ikke antages at ville føre til skabelse eller styrkelse af dominerende mono- polstilling for parterne i de lande, der vil blive mest berørt af fusionen, nemlig Belgien, Dan- mark, Nederlandene og Østrig. (90) De aftagere, Kommissionen har forhørt sig hos, har bekræftet, at priserne p(cid:229) b(cid:229)de elektroniske og mekaniske m(cid:229)lere er faldet kraftigt igennem de sidste fem (cid:229)r i samtlige medlemsstater. Indtil 1993 l(cid:229) priserne p(cid:229) begge m(cid:229)lertyper relativt stabilt, men derefter indtr(cid:229)dte et kraftigt prisfald p(cid:229) 20-40 %. Efter aftagernes opfattelse kan pris- faldet tilskrives den meget aktive konkurrence mellem udbyderne. Størsteparten af aftagerne regner med, at priserne p(cid:229) mekaniske m(cid:229)lere herefter vil blive stabiliseret p(cid:229) det nuværende prisleje. For de elektroniske m(cid:229)lere ventes deri- mod yderligere prisfald. Efter konkurrenternes opfattelse hænger prisfaldet sammen med, at indkøb gennem elselskaberne foretager deres EU-udbud, hvilket har givet dem et bedre over- blik over priserne. Det konkurrencepres, der allerede findes, og som vil blive forstærket i takt med den fremtidige liberalisering af elmarkeder- ne, tyder p(cid:229), at elforsyningsselskaberne i fremti- den vil være endnu mere omkostningsbevidste og søge at presse udbydernes priser endnu læng- ere ned. (91) Som en yderligere grund til prisfaldet kan næv- nes den h(cid:229)rde konkurrence inden for elektroni- ske m(cid:229)lere. Af Kommissionens undersøgelser fremg(cid:229)r, at der er h(cid:229)rd konkurrence inden for udvikling og fremstilling af elektroniske elm(cid:229)le- re. Igennem de seneste (cid:229)r er flere nye udbydere trængt ind p(cid:229) markedet for elektroniske elm(cid:229)le- re, bl. a. ABB i USA og EØS, Sagem i Frankrig og AMPY i Det Forenede Kongerige. Der er kun ubetydelige adgangsbarrierer p(cid:229) dette omr(cid:229)de, i fald for en virksomhed, der i forvejen hvert beskæftiger sig med fremstilling af elektroniske produkter. Priserne p(cid:229) elektroniske m(cid:229)lere er fal- det igennem de seneste (cid:229)r. (92) At de mekaniske m(cid:229)lere i stigende omfang erstattes med elektroniske, har øget prispresset for udbyderne af mekaniske m(cid:229)lere og været stærkt medvirkende til at presse priserne p(cid:229) mekaniske m(cid:229)lere ned. Desuden har en aggressiv prispolitik fra Iskra Emecos side, som b(cid:229)de afta- gere og konkurrenter har peget p(cid:229), resulteret i, at de andre udbydere af mekaniske elm(cid:229)lere m(cid:229)tte sætte deres priser yderligere ned for ikke at miste deres faste kunder eller for at vinde tabte ordrer tilbage igen. — B e l g i e n (94) Parternes markedsandele i Belgien har været stærkt svingende igennem de sidste tre (cid:229)r. Efter eget udsagn havde parterne i 1995/96 tilsammen en markedsandel p(cid:229) [45-55] % (Sie- mens [15-25[ %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %). De havde tæt ved fordoblet deres markedsandel i de sidste tre (cid:229)r. I 1994/95 l(cid:229) deres samlede markedsandel p(cid:229) [20-30] % (Sie- mens [0-10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [15-25] %), og i 1993/94 l(cid:229) den p(cid:229) [15-25] % (Siemens [5-15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [5-15] %). Deres største konkurrenter er Schlum- berger (med en markedsandel p(cid:229) [40-50] %) og Iskra Emeco (under 20 %). Ogs(cid:229) DZG er aktiv i Belgien. I Belgien st(cid:229)r udbyderne som regel over for e´n stærk aftager, Electrabel, hvis indkøbs- politik og købsbeslutninger er bestemmende for udbydernes markedsandele. Electrabel køber hvert (cid:229)r elm(cid:229)lere efter EU-udbud til dækning af sit behov. I de forløbne (cid:229)r har Electrabel købt elm(cid:229)lere hos mindst fire forskellige udbydere. Intet tyder p(cid:229), at Electrabel i fremtiden vil ændre sin indkøbspolitik. — D a n m a r k (95) I Danmark beror parternes tilsammen store mar- kedsandel hovedsagelig p(cid:229) Elektrowatt/Landis & Gyrs stærke position. Der vil i Danmark kun blive tale om en ubetydelig markedsandelssam- menlægning. Efter eget udsagn havde parterne i 1995/96 tilsammen en markedsandel p(cid:229) [45-55] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [45-55] %). I 1994/95 havde de tilsam- men [50-60] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/ Landis & Gyr [45-55] %), og i 1993/94 [50-60] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [50-60] %). Medens Siemens’ markeds- andel i de forløbne (cid:229)r konstant har ligget under [5] %, er Elektrowatt/Landis & Gyr i samme periode g(cid:229)et ca. 5 % tilbage. Parternes konkur- renter p(cid:229) det danske marked er Schlumberger, Enermet, Iskra Emeco, ABB og DZG. De aftage- re, Kommissionen har været i kontakt med, fore- 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/17 tager deres indkøb af elm(cid:229)lere efter EU-udbud. I Danmark er ogs(cid:229) husholdningerne i stigende grad begyndt at bruge elektroniske elm(cid:229)lere. Der er h(cid:229)rd konkurrence mellem de udbydere, der ligesom parterne, Schlumberger og Iskra Emeco, ogs(cid:229) fremstiller mekaniske elm(cid:229)lere, om at komme til at levere de mekaniske elm(cid:229)lere, der endnu sælges. Priskonkurrencen forstærkes af de virksomheder, der som Enermet og ABB udeluk- kende fremstiller elektroniske m(cid:229)lere, og som gerne vil ind p(cid:229) markedet i husholdningssekto- ren. (98) At parterne hidtil har haft meget store markeds- andele i Østrig, skyldes hovedsagelig de særlige konkurrencevilk(cid:229)r i denne medlemsstat. I Østrig var priserne p(cid:229) elm(cid:229)lere indtil begyndelsen af regulering. Der 90’erne underlagt offentlig bestod mange(cid:229)rige, traditionelle leveringsrelatio- ner mellem de f(cid:229) elm(cid:229)lerfabrikanter, der fandtes i Østrig, og deres aftagere. Det regulerede mar- ked gav ikke aftagerne nogen større tilskyndelse til at udvise prisbevidsthed og søge at skaffe sig alternative leverandører. — N e d e r l a n d e n e eget udsagn (96) Ogs(cid:229) i Nederlandene skyldes parternes tilsam- men betydelige markedsandel hovedsagelig Elek- trowatt/Landis & Gyrs stærke position. Der bli- ver kun tale om en ubetydelig markedsandels- sammenlægning. Efter havde parterne i 1995/96 en markedsandel p(cid:229) tilsam- men [40-50] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/ Landis & Gyr [40-50] %), i 1994/95 havde de tilsammen [40-50] % (Siemens [< 5] %, Elektro- watt/Landis & Gyr [35-45] %) og i 1993/94 havde de [40-50] % (Siemens [< 5] %, Elektro- watt/Landis & Gyr [35-45] %). Andre udbydere i Nederlandene er Schlumberger, Enermet, Iskra Emeco og DZG. De aftagere, Kommissionen har forhørt sig hos, foretager en del af deres indkøb af elm(cid:229)lere efter EU-udbud. I Nederlandene har man siden 1996 ogs(cid:229) brugt elektroniske elm(cid:229)lere i husholdningerne. Eftersom mekaniske elm(cid:229)lere allerede er begyndt at blive erstattet af elektroni- ske i husholdningssektoren, m(cid:229) der ventes at blive en endnu h(cid:229)rdere konkurrence, dels mel- lem udbyderne af mekaniske og elektroniske elm(cid:229)lere indbyrdes, og dels mellem de fabrikan- ter, der udelukkende udbyder elektroniske m(cid:229)le- re, og de andre. — Ø s t r i g (97) Efter eget udsagn havde parterne i 1995/96 en markedsandel p(cid:229) tilsammen [60-70] % (Sie- [20-30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr mens [35-45] %). I 1994/95 havde de tilsammen [55-65] % (Siemens [20-30] %, Elektrowatt/Lan- dis & Gyr [30-40] %), og i 1993/94 havde de [60-70] % (Siemens [15-25] %, Elektrowatt/Lan- dis & Gyr [35-45] %). Parternes konkurrenter i Østrig er Schlumberger med en markedsandel p(cid:229) [25-35] % og i mindre grad DZG og Bayrische Z(cid:228)hlerrevision Bauer. (99) I de seneste (cid:229)r er priserne dog faldet drastisk (med op til 60 %), hvilket bekræftes af alle afta- gere. Hoved(cid:229)rsagerne hertil er Østrigs tiltrædelse af EU og den omstændighed, at de østrigske aftagere siden 1995 har foretaget deres indkøb efter EU-udbud. Ved de første udbud var det ganske vist de traditionelle udbydere, der gik af med sejren, men deraf kan ikke sluttes, at par- terne p(cid:229) grund af deres i dag høje markeds- andele ikke ogs(cid:229) i fremtiden vil være udsat for en tilstrækkelig konkurrence, der kan ind- skrænke deres handlefrihed. Ogs(cid:229) i Østrig vil EU-udbuddene føre til et bedre overblik over priserne og et øget prispres p(cid:229) udbyderne, s(cid:229)le- des som det allerede har været tilfældet i de andre medlemsstater. Desuden bemærkes, at Iskra Emeco for øjeblikket forsøger at komme ind p(cid:229) det østrigske marked. Denne udvikling p(cid:229) markedet vil bevirke, at de traditionelle udby- dere bliver nødt til at sætte deres priser ned for at undg(cid:229) at miste deres faste kunder. til at (100) Fusionen kan heller ikke ventes at føre til, at Sie- indtage en mens/Elektrowatt kommer dominerende stilling sammen med Schlumberger, hverken i de enkelte medlemsstater eller p(cid:229) EØS- plan. Kommissionens undersøgelser tyder ikke p(cid:229), at konkurrencen mellem de førende udby- dere vil blive svækket. Det prisfald inden for elm(cid:229)lere, som har kunnet konstateres i alle med- lemsstater, viser, at priskonkurrencen mellem de førende udbydere er blevet skærpet i alle med- lemsstater gennem de seneste (cid:229)r. Under hensyn til den markedsstyrke, aftagerne har som indkø- bere, og den h(cid:229)rde konkurrence fra andre udby- dere, m(cid:229) der ogs(cid:229) efter fusionen antages at ville best(cid:229) en tilstrækkelig konkurrence mellem Sie- mens/Elektrowatt og Schlumberger. Elforsynings- selskaberne har et godt kendskab til markedet og en stærk position som indkøbere i kraft af EU-udbud. Ordrer tildeles normalt p(cid:229) basis af prishensyn. Det konkurrencepres, der allerede L 88/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 findes med udsigt til den fremtidige liberalisering af elmarkederne, m(cid:229) antages at føre til endnu større omkostningsbevidsthed hos energifor- syningsselskaberne og til, at aftagerne vil søge at presse priserne endnu længere ned. Desuden bemærkes, at den tiltagende tendens til, at mekaniske elm(cid:229)lere udskiftes med elektroniske, vil øge konkurrencepresset p(cid:229) de førende udby- dere, der som Schlumberger og Siemens/Elektro- watt fremstiller b(cid:229)de mekaniske og elektroniske elm(cid:229)lere. b) Varmem(cid:229)lere [25-35] %, [25-35] %, (101) Inden for varmem(cid:229)lere f(cid:229)r Siemens og Elektro- watt tilsammen kun en markedsandel p(cid:229) godt [10-15] % i hele EØS (Siemens har [< 5] %, Elek- trowatt/Landis & Gyr har [5-10] %). Der er kun tale om nævneværdig overlapning mellem par- terne i Danmark (Siemens [5-10] %, Elektro- tilsammen watt/Landis & Gyr [30-40] %) og Østrig (Siemens [5-15] %, Elektro- watt/Landis & Gyr tilsammen [35-45] %). I Tyskland f(cid:229)r parterne tilsammen en markedsandel p(cid:229) under 10 %. P(cid:229) det tyske marked findes der ogs(cid:229) Spanner Pollux (SPX) (med en markedsandel p(cid:229) [20-30] %), som for- handler varmem(cid:229)lere fremstillet af Siemens. Den førende udbyder i Europa er ISTA, der tilhører Raab-Karcher-koncernen (VEBA) (med en mar- kedsandel p(cid:229) [20-25] %). Blandt andre store udbydere kan nævnes de danske virksomheder Kamstrup, Danfoss og Grundfos. Desuden er der flere elm(cid:229)lerfabrikanter, der ogs(cid:229) opererer inden for varmem(cid:229)lere, bl. a. Schlumberger, ABB og Enermet. (102) Af Kommissionens undersøgelser fremg(cid:229)r, at konkurrencevilk(cid:229)rene p(cid:229) markedet for varmem(cid:229)- lere stort set er de samme som inden for elm(cid:229)le- re. Aftagerne af varmem(cid:229)lere energifor- syningsvirksomheder, der opererer p(cid:229) fjernvar- meomr(cid:229)det. Deres varmem(cid:229)lere foreg(cid:229)r primært efter EU-udbud. De adspurgte aftagere har bekræftet, at priserne p(cid:229) varmem(cid:229)- lere igennem de seneste (cid:229)r er faldet kraftigt (med op til 50 %), og mange forventer, at de vil falde yderligere i de kommende (cid:229)r. indkøb af er (103) I betragtning af disse markedsstrukturer kan fusionen til trods for parternes tilsammen store markedsandele ikke ventes at ville føre til ska- belse eller styrkelse af en dominerende stilling for parterne i de medlemsstater, der berøres mest af fusionen, dvs. Danmark og Østrig samt Tysk- land. — D a n m a r k (104) I Danmark beror parternes tilsammen høje mar- kedsandele hovedsagelig p(cid:229) Elektrowatt/Landis & Gyrs stærke stilling. Der bliver kun tale om en ubetydelig markedsandelsammenlægning. Efter eget udsagn havde parterne i 1995/96 til- sammen en markedsandel p(cid:229) [35-45] % (Siemens [5-10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %). I 1994/95 havde de tilsammen [40-45] % (Sie- mens [5-15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %), og i 1993/94 havde de [35-45] % (Siemens [15-25] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [20-30] %). Den førende udbyder i Danmark er den danske virksomhed Kamstrup. Fusionen vil bevirke, at en af de største konkurrenter inden for statiske varmem(cid:229)lere bortfalder, og parterne bliver den næststørste udbyder p(cid:229) markedet. Andre store udbydere p(cid:229) det danske varmem(cid:229)- lermarked ud over parterne og Kamstrup er Grundfos ifølge Kommissionens skøn ligger p(cid:229) under 20 %), Danfoss, Hydrometer og den tyske virksomhed Bailey-Fischer + Porter. Af Kommissionens undersøgelser fremg(cid:229)r intet, der kunne tyde p(cid:229), at konkurrencen mellem de førende udbydere, Kamstrup og Siemens/Elektrowatt vil blive svæk- ket. (med en markedsandel, der — Ø s t r i g (105) Efter eget udsagn havde parterne i 1995/96 en markedsandel p(cid:229) tilsammen [35-45] % (Siemens [5-15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %). I 1994/95 havde de tilsammen [40-50] % (Sie- mens [10-20] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %), og i 1993/94 havde de [40-50] % (Siemens [10-20] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25-35] %). I Østrig opererer ogs(cid:229) SPX, der har en markedsandel p(cid:229) [10-20] %. Andre store kon- kurrenter er ISTA og Kamstrup (hver med ca. [10-20] %) samt ABB. Ifølge aftagerne har især Kamstrup optr(cid:229)dt som en aggressiv konkurrent i Østrig. I betragtning heraf er der heller ikke i Østrig noget, der tyder p(cid:229), at fusionen kunne give parterne en dominerende stilling, der kunne sætte dem i stand til at udkonkurrere de andre udbydere. 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/19 — Ty s k l a n d (106) Ifølge eget udsagn n(cid:229)r parterne i Tyskland til- sammen op p(cid:229) en markedsandel p(cid:229) [5-15] % (Siemens [0-10[ %, Elektrowatt/Landis & Gyr [0-10[ %). Ogs(cid:229) i 1994/95 og 1993/94 l(cid:229) deres samlede markedsandel under [5-15] %. I Tysk- land havde SPX ifølge Kommissionens undersø- gelser en markedsandel p(cid:229) [20-30] % i 1995/96. Blandt andre store udbydere kan nævnes ISTA (med [25-35] %) samt Danfoss og Kamstrup, hvis markedsandele dog ligger under 5 %. Ved siden af Kamstrup er Siemens og Landis & Gyr de eneste udbydere af ultralydvarmem(cid:229)lere i Tyskland, men ultralydvarmem(cid:229)lere tegner sig for øjeblikket kun for 15 % af varmem(cid:229)lermar- kedet. Ultralydm(cid:229)lere ventes at ville vinde øget udbredelse i Tyskland, men i betragtning af, at der fra alle sider er blevet peget p(cid:229) Kamstrup som en meget aggressiv konkurrent, m(cid:229) der antages fortsat at ville best(cid:229) en effektiv priskon- kurrence mellem Siemens/Elektrowatt/Landis & Gyr og Kamstrup. P(cid:229) grundlag heraf er der intet, der tyder p(cid:229), at fusionen vil give parterne en dominerende stilling p(cid:229) markedet for varmem(cid:229)- lere i Tyskland. c) Rundstyringssendere og -modtagere (107) Inden for rundstyringssendere og -modtagere, som ogs(cid:229) er et lille marked (med et markeds- volumen p(cid:229) under 100 mio. ECU) ligger Sie- mens’ og Elektrowatt/Landis & Gyrs samlede i EØS efter eget udsagn p(cid:229) markedsandel omkring [25-35] % (Elektrowatt/Landis & Gyr [15-25] %, Siemens [5-15] %). Efter konkurren- ternes skøn ligger deres samlede markedsandel noget højere, men dog ikke over 35 %. De stør- er aktive ste, Schlumberger (med en markedsandel i EØS, som af Kommissionen ansl(cid:229)s til [25-35] %), Enermet ([15-25] % i EØS) og ABB (under 10 %). I mel- lemtiden er ogs(cid:229) Iskra begyndt at udbyde rund- styringsmodtagere i Tyskland. internationalt konkurrenter produkter. De m(cid:229) udformes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at de passer ind i det enkelte elforsyningssel- skabs net (inkl. software). Kunderne er hovedsa- gelig indkøbsstærke energiforsyningsvirksomhe- der. Der findes desuden ingen større barrierer for adgang til markedet, specielt ikke for virksomhe- der i elektroniksektoren. Ogs(cid:229) for rundstyrings- sendere og -modtagere har der igennem de sidste fem (cid:229)r kunnet konstateres et markant prisfald. De faldende priser i hele EØS p(cid:229) rundstyrings- sendere og -modtagere tyder p(cid:229), at der igennem de seneste (cid:229)r har været en aktiv priskonkurrence mellem de førende udbydere. Da aftagerne st(cid:229)r stærkt som indkøbere, og da markedet er præget af en intensiv konkurrence, m(cid:229) der ogs(cid:229) efter fusionen antages fortsat at ville best(cid:229) en betyde- lig konkurrence mellem de førende udbydere. d) Energistyringssystemer (109) Inden for energistyringssystemer, som endnu kun udgør et relativt lille marked (med et markeds- volumen i EØS p(cid:229) ca. 100 mio. ECU), er det pri- mært Elektrowatt/Landis & Gyr, der er aktiv, med en markedsandel i EØS p(cid:229) ca. [20-30] %. Siemens opererer kun i Belgien/Luxembourg og Tyskland og har her en markedsandel p(cid:229) under 10 %. P(cid:229) EØS-plan ligger Siemens’ markeds- andel p(cid:229) [< 5] %. En af de største konkurrenter i EØS er Schlumberger (med en markedsandel i EU p(cid:229) ca. [10-15] %). Desuden findes der en række andre nationale og internationale udby- dere (UPS, ABB, Datawatt). (110) I betragtning af den ubetydelige markedsandels- sammenlægning og den samlede markedsandel p(cid:229) [20-30] % i hele EØS kan fusionen ikke anta- ges at føre til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling. e) Netstyringsteknik (108) I betragtning af en samlet markedsandel i EØS p(cid:229) maksimalt 35 % og størrelsen af de nærmeste konkurrenters markedsandele kan fusionen ikke antages at ville skabe eller forstærke nogen dominerende stilling. Af de nedennævnte grunde kan fusionen heller ikke antages at ville resultere i, at de førende udbydere i forening kommer til at indtage en dominerende stilling. Rundsty- ringssendere og -modtagere er ikke homogene (111) Markedet for netstyringsteknik har et volumen i EØS p(cid:229) ca. 700 mio. ECU. Det er vanskeligt at foretage en nøjagtig beregning af markedsande- lene p(cid:229) dette marked, for ved netstyringsteknik er der tale om bekostelige anlæg, der skrædder- sys efter den enkelte kunde og det enkelte net, og som har en lang levetid (op til 20 (cid:229)r). Hver gang der afgives en ordre p(cid:229) netstyringsteknik, har det meget kraftig indvirkning p(cid:229) den p(cid:229)gæl- L 88/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 1993/94-1995/96 dende leverandørs markedsandel, b(cid:229)de p(cid:229) natio- nalt plan og p(cid:229) EØS-plan, hvilket fører til ret store udsving. Parterne ansl(cid:229)r, at deres gennem- snitlige markedsandel i hele EØS har ligget p(cid:229) (Siemens [25-35] % i [15-25] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [5-15] %). Parternes største, internationalt aktive konkur- renter er ABB (med en markedsandel, som af Kommissionen ansl(cid:229)s til [7-15] %), og Cegelec- tilhører Alcatel-Altshom-koncernen AEG, der (ifølge Kommissionens skøn med [5-15] %). Der- udover findes der en række andre konkurrenter (som f. eks. Harris, PSI, REPAS, Westinghouse), der ganske vist har mindre markedsandele, men som tilhører store koncerner. Ogs(cid:229) mindre virk- somheder, der oprindeligt kun har været aktive i deres eget land, har igennem de seneste (cid:229)r kun- net ekspandere (bl. a. den østrigske virksomhed SAT, der i dag ogs(cid:229) opererer i Tyskland, Neder- landene, Danmark og i Østeuropa). eget udsagn tilsammen en markedsandel p(cid:229) det samlede marked for betalingstelefoner i hele EØS p(cid:229) [25-35] % (Siemens [5-15] %, Elektro- watt [20-30] %). Af Kommissionens undersøgel- ser fremg(cid:229)r, at de i hvert fald ikke har over [30-40] % tilsammen. Inden for »offentlige« betalingstelefoner st(cid:229)r parterne klart stærkere (tilsammen over [35-45] % i hele EF). Elektro- watts datterselskab Landis & Gyr har mindst siden 1993 været den største udbyder af »offent- lige« betalingstelefoner i EF. Siemens har efter overtagelsen af den spanske fabrikant Amper Elasa i december 1996 forbedret sin stilling klart. P(cid:229) de nationale markeder for »offentlige« betalingstelefoner vil fusionen kun i Tyskland føre til markedsandelssammenlægning. Uden for Tyskland er Siemens nemlig kun aktiv i Spanien (via Amper Elasa), hvor Elektrowatt imidlertid kun har rent marginale aktiviteter inden for »private« betalingstelefoner (markedsandel ca. [< 1] %). levetid i (112) Netstyringsteknik er et service- og kundeoriente- ret marked, hvor udbyderne er nødt til at ind- rette sig efter de enkelte energiforsyningsvirk- somheders særlige behov. Et særligt problem p(cid:229) dette omr(cid:229)de best(cid:229)r i, at den anvendte software har en meget kort forhold til hele anlæggets lange levetid. Det bevirker, at kort afstand til kunderne og fleksibilitet spiller en større rolle p(cid:229) dette marked end økonomisk styr- ke. Ogs(cid:229) her er aftagerne energiforsyningsvirk- somheder, der har et godt kendskab til markedet og en stærk forhandlingsposition. P(cid:229) baggrund af alle disse faktorer kan fusionen ikke antages at føre til skabelse eller styrkelse af nogen domi- nerende stilling p(cid:229) dette marked. 4. Betalingstelefoner a) »Offentlige« betalingstelefoner (113) Det samlede marked for betalingstelefoner (»of- fentlige« s(cid:229)vel som »private«) i EØS havde i 1996 et volumen p(cid:229) ca. 250-300 mio. ECU, hvilket svarer til ca. 480 000 enheder. »Offent- lige« betalingstelefoner tegner sig for ca. halv- delen af den samlede værdi, men for under en tredjedel af den samlede mængde, hvilket hæn- ger sammen med, at offentlige telefonanlæg er væsentligt dyrere end private. P(cid:229) markedet for offentlige betalingstelefoner, som er præget af et begrænset antal udbydere og aftagere, st(cid:229)r Sie- mens og Elektrowatt stærkere end p(cid:229) markedet for private betalingstelefoner. Parterne har efter — Ty s k l a n d Markedets hidtidige strukturer (114) Med ca. 20 % af alle installerede offentlige beta- lingstelefoner i EU (over […] telefoner, heraf ca. […] korttelefoner) og en betalingstelefontæthed p(cid:229) ca. 2 offentlige betalingstelefoner pr. 1 000 indbyggere har Tyskland det næststørste mar- kedspotentiale i EØS. Udviklingen p(cid:229) det tyske marked bestemmes af den offentlige operatør, Deutsche Telekoms, nyanskaffelses- og moderni- seringsprogram. I (cid:229)rene mellem 1994 og 1996 gik antallet af indkøbte »offentlige« betalings- telefoner tilbage, fordi Deutsche Telekom havde planer om at indføre en ny generation af kortte- lefoner og derfor ikke ønskede at udvide den eksisterende betalingstelefonbase. Det nye kort- telefonsystem skal højne sikkerhedsniveauet. Projektet var genstand for et udbud. Indførelsen af den nye generation af korttelefoner, der p(cid:229)be- gyndes i slutningen af 1997, og som gradvis skal erstatte de hidtidige korttelefoner, vil resultere i vækst p(cid:229) markedet (maksimalt […] betalingstele- foner om (cid:229)ret, i alt ca. […]). (115) P(cid:229) det tyske marked for »offentlige« betalings- telefoner var der indtil 1995 tre udbydere, nem- lig Siemens, Landis & Gyr og Bosch Telekom. Bosch Telekom indstillede imidlertid i 1995 udviklingen af nye »offentlige« betalingstelefo- ner og leverer i dag kun betalingstelefoner til 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/21 opfyldelse af allerede indg(cid:229)ede kontrakter. Ogs(cid:229) efter 1996 har Deutsche Telekom dog haft mindst to udbydere at vælge imellem. I betragt- ning af Deutsche Telekoms markedsstyrke og indkøbspolitik var de grundlæggende forudsæt- ninger for en effektiv konkurrence fortsat til stede efter Bosch Telekoms udtræden fra marke- det, for der fandtes stadigvæk to indbyrdes kon- kurrerende udbydere, nemlig Siemens og Landis & Gyr. Fusionens virkninger — Skabelse af en dominerende stilling (116) Efter fusionen mellem Siemens og Elektrowatt vil Deutsche Telekom ikke længere have to for- skellige leverandører at vælge imellem. Det fore- kommer yderst tvivlsomt, om der p(cid:229) mellemlang sigt vil opst(cid:229) et konkurrencedygtigt alternativ til parterne. Siemens og Landis & Gyr har udviklet det nye »N. I. K. E. «-system i samarbejde med Deutsche Telekom. […]. Markedet for »offent- lige« betalingstelefoner i Tyskland vil i en over- skuelig fremtid best(cid:229) af de af Siemens og Landis & Gyr udviklede korttelefoner, der betjenes ved hjælp af Eurochip-telekort. Derfor vil det af økonomiske og tekniske grunde kun være Sie- mens og Landis & Gyr, der vil kunne komme i betragtning som leverandører af disse apparater. Deutsche Telekom havde ved at bruge disse to udbydere til at f(cid:229) udviklet det nye korttelefonsy- stem sørget for at komme til at r(cid:229)de over to ind- byrdes uafhængige udbydere, som begge var godt bekendte med de nærmere enkeltheder i styresystemet. Efter fusionen vil Siemens blive den eneste udbyder af korttelefoner af den nye generation. Siemens f(cid:229)r dermed en dominerende stilling p(cid:229) markedet for »offentlige« betalings- telefoner i Tyskland. (117) […] Til trods for dette kontraktligt betingede rent teoretiske spillerum vil den ændring af mar- kedsstrukturerne, fusionen vil resultere i, føre til en svækkelse af konkurrencen. Den hidtidige N. I. K. E. -samarbejdsaftale mellem Siemens og Landis & Gyr drejede sig om udvikling af et nyt helhedssystem. Den stærke aftager Deutsche Telekom havde dog fortsat mulighed for at sti- mulere konkurrencen ved at dele sine ordrer. Samtidig kunne Deutsche Telekom undg(cid:229) den risiko, der var forbundet med at indføre et ikke styresystem, som m(cid:229)ske gennemprøvet ikke kunne opfylde de krav, der stilles til offentlige betalingstelefoner. Denne mulighed g(cid:229)r tabt ved fordi den vil fusionen, føre til eliminering leverandøralternativ. Kommissionens af dette undersøgelser har bekræftet, at der ikke kan ventes at ville opst(cid:229) nogen effektiv konkurrence fra nye konkurrenter p(cid:229) markedet. (118) Selv om de adgangsbarrierer, der beror p(cid:229) den af Siemens udviklede teknologi, kunne overvindes ved at f(cid:229) meddelt licens p(cid:229) denne teknologi, vil det ikke kunne betale sig for en ny konkurrent at søge at trænge ind p(cid:229) markedet. Det nye tele- fonkortsystem er udviklet specielt til det tyske marked. Det har derfor et begrænset markeds- volumen. Med Siemens/Landis & Gyr findes der desuden allerede udbydere p(cid:229) dette marked, der har været og fortsat er traditionelle leverandører til Deutsche Telekom. De to har udviklet det nye telefonkortsystem til det tyske marked i sam- arbejde med Deutsche Telekom og kontrollerer den teknologi, der skal bruges hertil. Desuden har Deutsche Telekom allerede afgivet […] ordrer hos sine traditionelle leverandører. leverandør interesseret (119) Det m(cid:229) desuden tages med i betragtning, at selv om en potentielt fik licens p(cid:229) korttelefonteknologien, ville han ikke have det indg(cid:229)ende kendskab til hele systemet, som Siemens/Landis & Gyr har, eftersom det er dem, der har udviklet systemet. I særdeleshed vil han ikke være nær s(cid:229) fortrolig med de nærmere enkeltheder i det af Siemens/Nixdorf udviklede styresystem som parterne. […]. For Deutsche Telekom ville der i betragtning af de krav, der stilles til systemet, ogs(cid:229) være for stor risiko for- bundet med at skifte leverandør for de reste- rende apparater (ca. […]), der endnu ikke er bestilt hos Siemens/Landis & Gyr. Man m(cid:229) der- for g(cid:229) ud fra, at Deutsche Telekom vil ønske at reducere sin risiko mest muligt og derfor ikke interesseret give restorderen til en potentielt alternativ udbyder. Der er s(cid:229)ledes yderst ringe udsigt til, at en potentiel konkurrent vil kunne f(cid:229) tildelt en rentabel ordre. Efter fusionen vil den »lock-in«-effekt, som Deutsche Telekoms langsigtede kontraktlige binding til den domine- rende udbyder Siemens vil føre til, udelukke enhver effektiv konkurrence fra potentielle kon- kurrenter. Konklusion (120) I lyset af de ovenfor beskrevne omstændigheder har Kommissionen draget den konklusion, at L 88/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 enhver sandsynlighed for den anmeldte fusion vil give Siemens en domine- rende stilling p(cid:229) markedet for »offentlige« beta- lingstelefoner i Tyskland og dermed betydeligt hæmme konkurrencen p(cid:229) markedet for »offent- lige« betalingstelefoner i Tyskland. Kommissio- nen har desuden fastsl(cid:229)et, at Deutsche Telekoms langfristede kontraktlige binding til Siemens, som efter fusionen bliver dominerende p(cid:229) mar- kedet, skaber en »lock-in«-effekt, som vil ude- en effektiv lukke potentiel konkurrence. Intet tyder p(cid:229), at Deuts- che Telekoms markedsstyrke som indkøber vil kunne udligne disse virkninger. Denne lock- in»-effekt vil ogs(cid:229) gøre sig gældende, efter at denne kontrakt er opfyldt. I det øjeblik, hvor det nye korttelefonsystem er blevet installeret og helt har erstattet den hidtidige generation af korttelefoner, vil efterspørgslen p(cid:229) dette omr(cid:229)de kun være rettet mod vedligeholdelse og udskift- ning af denne telefonbase. For virksomheder, der ikke tidligere har f(cid:229)et tildelt ordrer af Deutsche Telekom, vil det i betragtning af de ganske sm(cid:229) ordrer, der vil blive tale om, næppe kunne betale sig at søge ind p(cid:229) dette marked, for de vil være nødt til at sætte sig ind i en helt ny teknologi, hvilket er forbundet med store investerings- omkostninger, som normalt kun vil kunne tjenes ind igen, n(cid:229)r der er tale om store ordrer. « associerede virksomheder […] afhænder alle aktiviteter i forbindelse med udvikling, fremstil- ling og salg af betalingstelefoner (Public and Pri- vate Payphones) til en tredjemand, der skal være en allerede eksisterende eller potentiel effektiv konkurrent, […]. (124) (2) Siemens forpligter sig til efter fusionens gennemførelse og før afhændelsen at sikre, at frasalget kommer til at omfatte alle aktiviteter i forbindelse med udvikling, fremstilling og salg af offentlige og private betalingstelefoner (»beta- lingstelefonaktiviteterne«). Siemens forpligter sig desuden til at opretholde de samme konkurren- cevilk(cid:229)r inden for Elektrowatts betalingstelefon- aktiviteter, som bestod før fusionen. I øvrigt for- pligter Siemens sig til at sørge for, at de aktiver, der ligger til grund for disse aktiviteter, ikke for- mindskes før afhændelsen ud over en normal drift. […]. Tilsagn fra parterne (121) Parterne har under sagsbehandlingen meddelt Kommissionen, at Elektrowatt AG har besluttet af afhænde alle Landis & Gyr-kommunikations- divisionens aktiviteter og aktiver inden for beta- lingstelefoner, chipkort og optiske sikkerheds- systemer til pengesedler og dokumenter til en tredjemand. Parterne finder, at de ved at afhænde hele betalingstelefondivisionen imøde- indsigelser ang(cid:229)ende kommer Kommissionens skabelse af en dominerende stilling i Tyskland. (122) For det tilfælde, at denne afhændelse ikke kan finde sted før gennemførelsen af den anmeldte fusion, har parterne afgivet følgende tilsagn: (125) (3) sat til Deutsche Telekom, bliver Siemens forpligter sig efter fusionens gen- nemførelse og før afhændelsen til at sikre, at den fremtidige køber af betalingstelefonaktiviteterne med hensyn til det N. I. K. E. -korttelefonsystem, som Siemens og Landis & Gyr i fællesskab har udviklet i samme situation (med samme rettigheder og pligter) som den, Landis & Gyr befandt sig i før fusionen. Det betyder navnlig, at køberen skal have de samme rettigheder over den i fællesskab udviklede teknologi til N. I. K. E. -korttelefonsyste- met, som Landis & Gyr havde før fusionen. I det omfang, hvor Landis & Gyr har haft egne patenter, andre intellektuelle ejendomsrettighe- der eller egen knowhow i relation til N. I. K. E. - korttelefonsystemet, forpligter Siemens sig til at overdrage dem til køberen. I det omfang, hvor Landis & Gyr ikke har r(cid:229)det over egne patenter, andre intellektuelle ejendomsrettigheder og egen knowhow, men haft adgang til den af Siemens udviklede teknologi, forpligter Siemens sig til at give køberen adgang hertil p(cid:229) samme vilk(cid:229)r som dem, der gjalt for Landis & Gyr. (123) »(1) Siemens forpligter sig til efter overtagel- sen af enekontrollen med Elektrowatt AG (skæringsdato II i aftalen mellem (bl. a. ) Cre´dit Suisse og Siemens, jf. punkt 2. 1 i anmeldelsen) at sikre, at Elektrowatt AG og de med denne (126) (4) Siemens vil […] udpege en administrator (»administratoren«), f. eks. en investeringsbank, i samr(cid:229)d med Kommissionen. Denne administra- tor skal p(cid:229) Kommissionens vegne føre tilsyn med, at Siemens indtil afhændelsen af betalings- telefonaktiviteterne opfylder de forpligtelser, Sie- 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/23 mens som omhandlet under punkt 2 har indg(cid:229)et over for Kommissionen. Administratoren skal endvidere føre tilsyn med, at Siemens opfylder det som omhandlet under punkt 3 har afgivet over for Kommissionen i for- bindelse med afhændelse af disse aktiviteter […]. tilsagn, Siemens (127) (5) S(cid:229)fremt afhændelsen ikke har fundet sted […], vil Siemens p(cid:229) Kommissionens anmodning uigenkaldeligt overdrage ledelsen af de aktivite- ter, der skal afhændes, til en administrator, som […] skal gennemføre afhændelsen for ejerens eller ejernes regning i overensstemmelse med god forretningspraksis og […]. (128) (6) Administratoren indsender hver tredje m(cid:229)ned en rapport til Kommissionen med kopi til Siemens om sit tilsyn med Siemens’ opfyldelse af tilsagnet over for Kommissionen. (129) (7) Administratoren fremsender en rapport til Kommissionen med kopi til Siemens om udvik- lingen i forhandlingerne med interesserede købere til de aktiviteter, der skal afhændes, før der indg(cid:229)s en bindende kontakt med disse og i hvert fald hver tredje m(cid:229)ned. (130) (8) Administratoren viderefører kun forhand- lingerne med en interesseret køber, hvis Kommis- sionen ikke senest to uger efter modtagelse af hans rapport klart har tilkendegivet, at den p(cid:229)gældende ikke opfylder de krav, der stilles til en køber. (131) (9) Administratorens fuldmagt udløber med skal afhændelsen af de aktiviteter, Siemens afhænde. (132) (10) […]. « Vurdering af parternes tilsagn til Kommissionen, at fusionen ville give Siemens en dominerende stilling p(cid:229) dette relevante nationale marked, som ville føre til, at den effektive kon- kurrence p(cid:229) en væsentlig del af fællesmarkedet ville blive betydeligt hæmmet. Efter de afgivne tilsagn vil Landis & Gyr-datterselskabernes akti- viteter inden for betalingstelefoner i Tyskland blive udbudt salg blandt konkurrenterne. Efter denne afhændelse vil køberen befinde sig i den samme situation, som Elektrowatt/Landis & Gyr befandt sig i. Herigennem sikres det, at Deutsche Telekom ogs(cid:229) efter fusionen vil have to leverandører at vælge imellem. Deutsche Tele- kom vil s(cid:229)ledes ogs(cid:229) ved fremtidige ordreafgivel- ser p(cid:229) fremstilling og levering af »offentlige« betalingstelefoner være i stand til at sikre en effektiv konkurrence mellem Siemens og den alternative udbyder. Kommissionen har derfor draget den konklusion, at de afgivne tilsagn kan forebygge skabelse eller styrkelse af en domine- rende stilling p(cid:229) markedet for »offentlige« beta- lingstelefoner i Tyskland. (134) De af parterne tilbudte tilsagn omfatter afhæn- delse af hele betalingstelefondivision, dvs. alle Landis & Gyrs betalingstelefonaktiviteter. Par- terne har ikke foresl(cid:229)et, at dette tilsagn begræn- ses til kun at omfatte Landis & Gyrs betalings- telefonaktiviteter p(cid:229) markedet for »offentlige« betalingstelefoner i Tyskland. Dette vil dog hel- ler ikke være rimeligt. En indskrænkning af til- sagnet kunne kun komme p(cid:229) tale, hvis det ville være tilstrækkeligt til med tilstrækkelig sikker- hed at forhindre skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling p(cid:229) markedet for »offent- lige« betalingstelefoner i Tyskland. Men for s(cid:229) vidt som en s(cid:229)dan indskrænkning overhovedet var juridisk og faktisk gennemførlig, forekom- mer det yderst tvivlsomt, om det vil være muligt at finde en egnet køber til betalingstelefonaktivi- teter begrænset til Tyskland. Det tilbudte tilsagn er derfor nødvendigt for med tilstrækkelig stor sikkerhed at forhindre skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling p(cid:229) markedet for »offent- lige« betalingstelefoner i Tyskland. b) »Private« betalingstelefoner (133) Kun i Tyskland vil fusionen føre til en nævne- værdig markedsandelssammenlægning p(cid:229) marke- derne for »offentlige« betalingstelefoner. Efter indg(cid:229)ende gennemgang af fusionsplanen fandt (135) P(cid:229) markedet for »private« betalingstelefoner fin- des der langt flere udbydere inden for EØS end p(cid:229) markedet for »offentlige« betalingstelefoner. Ved siden af Elektrowatt/Landis & Gyr (med en markedsandel p(cid:229) ca. 18 %) var der i 1995 to L 88/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 1999 konkurrenter (Tetrel og GN-Rathdown) med nogenlunde samme markedsandele (ca. 20 % hver). Tetrel har igennem de seneste (cid:229)r befæstet sin position p(cid:229) markedet betydeligt, efter at være blevet den førende leverandør til British Telecom. Blandt andre konkurrenter kan nævnes Schlumberger (med en markedsandel p(cid:229) ca. 7 % i 1995), Ascom-Monetel (med en markedsandel p(cid:229) under 5 % i 1995) samt FMN Nordhausen (med ca. 6 % i 1995), der opererer i flere med- lemsstater. Desuden kom ogs(cid:229) de fjernøstlige virksomheder Inventec og Vector ind p(cid:229) dette marked i 1996, hvilket tyder p(cid:229), at der er færre adgangsbarrierer her end inden for »offentlige« betalingstelefoner. Siemens fremstiller ikke selv »private« betalingstelefoner, men ejer 40 % i virksomheden GPT (med en markedsandel p(cid:229) ca. 5 % i 1995). (136) Under salgsbehandlingen har parterne meddelt Kommissionen, at Elektrowatt havde overtaget GN Rathdown. Efter parternes udsagn var for- m(cid:229)let med denne overtagelse at »komplettere« Elektrowatt med henblik p(cid:229) det forest(cid:229)ende fra- salg for dermed at skabe et bedre grundlag for en afhændelse. Denne overtagelses virkninger for konkurrencen vil højst gøre sig gældende, indtil afhændelsestilsagnet er opfyldt. Det er derfor ikke nødvendigt at foretage en mere indg(cid:229)ende vurdering af denne udelukkende forbig(cid:229)ende ændring af Siemens’ stilling p(cid:229) markedet for »private« betalingstelefoner. I betragtning af de nuværende markedsstrukturer og den planlagte afhændelse af Elektrowatts betalingstelefonakti- viteter samt under hensyn til, at Siemens senest efter opfyldelsen af sit tilsagn kun vil være aktiv p(cid:229) markedet for »private« betalingstelefoner via sine interesser i GPT, har Kommissionen draget den konklusion, at fusionen ikke rejser konkur- renceproblemer p(cid:229) markedet for »private« beta- lingstelefoner. D. SAMLET VURDERING 1. CTS-systemer og vedligeholdelse heraf 2. Brandalarmer, tyverisikrings- og andre overv(cid:229)gningsanlæg samt vedligeholdelse heraf (138) P(cid:229) de nationale markeder for brandalarmer og for tyverisikrings- og andre overv(cid:229)gningsanlæg samt p(cid:229) de nationale markeder for vedligehol- delse heraf vil fusionen ikke føre til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling, som betydeligt ville hæmme den effektive kon- kurrence p(cid:229) fællesmarkedet eller en væsentlig del deraf. 3. Elm(cid:229)lere (139) P(cid:229) de nationale markeder for elm(cid:229)lere vil fusio- nen ikke føre til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling, som kunne hæmme den effektive konkurrence p(cid:229) fællesmarkedet eller en væsentligt del deraf betydeligt. 4. Varmem(cid:229)lere (140) Heller ikke p(cid:229) de relevante markeder for varme- m(cid:229)lere fører den anmeldte fusion til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling. 5. Rundstyringssendere og -modtagere (141) P(cid:229) det relevante marked for rundstyringsssen- dere og -modtagere, der omfatter hele EØS, fører den anmeldte fusion ikke til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling. 6. Energistyringssystemer (142) Heller ikke p(cid:229) markedet for energistyringssyste- mer, der omfatter hele EØS, fører den anmeldte fusion til skabelse eller styrkelse af nogen domi- nerende stilling. 7. Netstyringsteknik (137) Den anmeldte fusion vil hverken p(cid:229) det rele- vante marked for CTS-systemer, der omfatter hele EØS, eller p(cid:229) de nationale markeder for vedligeholdelse af CTS-systemer føre til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling. (143) Heller ikke p(cid:229) markedet for netstyringssystemer, der omfatter hele EØS, fører den anmeldte fusion til skabelse eller styrkelse af nogen domi- nerende stilling. 31. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/25 8. »Offentlige« og »private« betalingstelefoner (144) Af Kommissionens undersøgelse fremg(cid:229)r, at fusionen ikke vil føre til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling p(cid:229) markederne for »private« betalingstelefoner. P(cid:229) betingelser af, at parternes tilsagn opfyldes, gælder denne vurde- ring ogs(cid:229) for fusionens virkninger p(cid:229) marke- derne for »offentlige« betalingstelefoner. ning, opfyldes, erklæres den anmeldte fusion mellem Siemens AG og Elektrowatt AG forenelig med fælles- markedet og med EØS-aftalen. Artikel 2 V. ENDELIG KONKLUSION Det p(cid:229)bydes parterne at underrette Kommissionen om opfyldelsen af de i artikel 1 omhandlede tilsagn. (145) Af ovennævnte grunde kan det p(cid:229) betingelse af, at det af parterne afgivne tilsagn opfyldes, kon- kluderes, at den anmeldte fusion ikke fører til skabelse eller styrkelse af en dominerende stil- ling, som betydeligt ville hæmme den effektive konkurrence p(cid:229) fællesmarkedet eller en væsent- lig del deraf. P(cid:229) denne betingelse bør fusionen derfor fusionsforordningens til artikel 2, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57 erklæres forenelig med fællesmarkedet og med EØS-aftalen — henhold i Artikel 3 Denne beslutning er rettet til: Siemens AG, Wittelsbacherplatz 2, D-80333 M(cid:252)nchen. HAR VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 P(cid:229) betingelse af, at det af parterne afgivne tilsagn, der er gengivet under betragtning 123-132 i denne beslut- Udfærdiget i Bruxelles, den 18. november 1997. P(cid:229) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen