title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3531/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Intensivt opdræt af læggehøns i Neubukow

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Mecklenburg-Western Pomerania
agricultural structure
intensive livestock farming
laying poultry

text: C 158/142 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3531/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Intensivt opdr(cid:230)t af l(cid:230)ggehłns i Neubukow I Neubukow (Mecklenburg-Vorpommern) bygges der et buranl(cid:230)g til 800. 000 l(cid:230)ggehłns. 1. 2. Hvordan stłtter EU direkte og indirekte bygningen af dette anl(cid:230)g? Udbetales der EU-midler til etablering af infrastrukturen? 3. Modtager anl(cid:230)gget stłttemidler fra strukturfondene? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. december 1997) Det p(cid:229)t(cid:230)nkes ikke at yde EU-stłtte til finansieringen af et buranl(cid:230)g til 800 000 l(cid:230)ggehłns i Neubukow i Mecklenburg-Vorpommern (Tyskland) og ej heller til infrastrukturer i forbindelse hermed. Den f(cid:230)llesskabsord- ning, hvorefter der kan ydes stłtte til investeringer i landbrugsbedrifter, nemlig R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 950/97 af 20. maj 1997 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (1), udelukker i princippet stłtte inden for (cid:230)g- og fjerkr(cid:230)sektoren, bortset fra stłtte til miljłbeskyttelse, husdyrbes(cid:230)tningernes hygiejneforhold og dyrevelf(cid:230)rd. Derfor p(cid:229)regnes der ikke nogen medfinansiering af dette projekt inden for rammerne af det operationelle program under m(cid:229)l 1 for Mecklenburg-Vorpommern. Ligeledes p(cid:229) nationalt plan har forbundsre- geringen afsl(cid:229)et at yde infrastrukturstłtte til vejanl(cid:230)g i landdistrikterne. Hvad ang(cid:229)r ansłgningen om national stłtte til anl(cid:230)gget, kan det (cid:230)rede medlem ikke f(cid:229) nogen oplysninger, fłr den nationale godkendelsesprocedure er afsluttet. (1) EFT L 142 af 2. 6. 1997. (98/C 158/187) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3534/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Arbejderbankens deltagelse i socialfondsprogrammer I svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-3140/97 (1) oplyste Kommissionen ikke, om Arbejderbanken deltager i f(cid:230)llesskabsprogrammer og navnlig uddannelses- og specialiseringsprogrammer for sit personale, som finansie- res over Socialfonden? Kan Kommissionen give de łnskede oplysninger og desuden oplyse, hvor mange m(cid:230)nd og kvinder der, s(cid:229)fremt banken gennemfłrte s(cid:229)danne programmer, deltog i de seneste tre (cid:229)r? Endelig har Kommissionen i sit svar anfłrt, at selv om der er tale om en overtr(cid:230)delse, s(cid:229) er overtr(cid:230)delsen foretaget af et privat selskab, hvilket ikke begrunder et direkte indgreb fra Kommissionens side. Hvis det er tilf(cid:230)ldet, hvilken fremgangsm(cid:229)de anvender Kommissionen s(cid:229) i forbindelse med indgreb i den private sektor (Arbejderbanken) p(cid:229) grund af overtr(cid:230)delser af f(cid:230)llesskabsretten i de tilf(cid:230)lde, hvor overtr(cid:230)deren gennemfłrer programmer, som finansieres af Den Europ(cid:230)iske Union? Er den private virksomhed i dette tilf(cid:230)lde ikke forpligtet til at overholde bestemmelserne i Den Europ(cid:230)iske Union, som tilvejebringer finansieringen af dens programmer? (1) EFT C 102 af 3. 4. 1998, s. 166


title: WRITTEN QUESTION No. 3523/97 by Carlos ROBLES PIQUER to the Commission. Reforms pending in university research

eurovoc_concepts:
OECD
development plan
educational reform
research programme
university
university research

formats: html pdf print

text: 8. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 174/71 (98/C 174/115) WRITTEN QUESTION E-3511/97 by Leonie van Bladel (UPE) to the Council (14 November 1997) Subject: Damage to small and medium-sized businesses as a result of the Netherlands and European postal authorities(cid:146) abuse of their monopoly position 1. Small and medium-sized businesses face constant problems because of the postal authorities(cid:146) abuse of their monopoly position. In several places in the Netherlands activities other than postal services covered by the monopoly, including foreign exchange operations and the issue of registration certificates, are carried out at the post office counters used for postal services. This is a serious problem for small and medium-sized businesses. Waiting times for a standard parcel may be more than 20 minutes during the peak period from 4 to 6 p. m. The manager of postal services in the Hague, W. van den Berg, does not consider this disturbing. However it means a considerable loss to small and medium-sized businesses. Is the Council prepared to ask to Commission to draw up guidelines to prohibit European postal authorities from abusing their monopoly position. How can the monopoly of the European postal authorities be broken in the interests of small and 2. medium-sized businesses and employment? 3. Is the Council prepared to ask to Commission to draw up guidelines to prohibit European postal authorities from combing commercial interests, including foreign exchange operations, which compete with commercial banks, and monopoly postal services, such as acceptance and dispatch of mail, at the same counters? Answer (9 March 1998) 1. In response to the question of the Honourable Member of the European Parliament, the Council would recall that in conformity with the provisions of the Treaty, the issue of abuse of a dominant position falls within the competence of the Commission. 2. The Council would also remind the Honourable Member that the European Parliament and the Council recently adopted, on 15 December 1997, Directive 97/67/EC, which sets out common rules for the development of the internal market of Community postal services and the improvement of quality of service (1). (1) OJ L 15, 21. 1. 1998, p. 14. (98/C 174/116) WRITTEN QUESTION E-3523/97 by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission (12 November 1997) Subject: Reforms pending in university research Nature magazine (Vol. 388, 31 July 1997) has reported that the British Government is drawing up new responses to higher education, where both improved facilities and changes in the attitude of academics are required in order to restore the trust between scientific communities and governments. The main themes set out in the Dearing report, which can be expected to resurface in a forthcoming White Paper, are not exclusive to the United Kingdom. Guaranteeing the quality and appropriateness of fundamental research, ensuring that similar value is attached in universities to achievements in teaching as well as in research, allowing for sufficient administrative costs in research, modernizing equipment and securing the participation of industry are tasks facing all the governments of the European Union and of other advanced economies. Can the Commission provide information on reforms and studies similar › to those described above for the United Kingdom › now in progress in Europe, the United States and Japan?


title: QUESTION ECRITE no 3554/97 de Petrus CORNELISSEN à la Commission. Taxation des touristes

eurovoc_concepts:
Netherlands
competitiveness
local tax
loss
municipality
tax system
tourism policy
tourist infrastructure
tourist profession

text: 25. 5. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 158/149 La seconde partie du plan de·pend, pour sa re·alisation, de la construction d(cid:146)une de·viation avec tunnel a‘ Guadarrama, de·viation a‘ partir de laquelle tout le nord-ouest de la pe·ninsule serait desservi. Cependant, la contribution de l(cid:146)E· tat a‘ ces travaux, telle qu(cid:146)elle est inscrite dans le projet de budget national, est infime. Or, la Galice a un besoin urgent d(cid:146)une ligne a‘ grande vitesse. La Commission pense-t-elle que les fonds de cohe·sion destine·s a‘ l(cid:146)Espagne pourraient servir a‘ financer le cou(cid:136)t total de l(cid:146)ame·nagement d(cid:146)une telle ligne (173,5 milliards de pesetas)? De quelle fa(cid:231)on la ne·cessite· de briser l(cid:146)isolement ferroviaire de la re·gion devrait-elle mettre en branle la solidarite· communautaire et permettre l(cid:146)engagement a‘ cet effet des fonds en question? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (22 de·cembre 1997) Jusqu(cid:146)a‘ ce jour, la Commission n(cid:146)a e·te· saisie d(cid:146)aucune demande des autorite·s espagnoles de cofinancement par le Fonds de cohe·sion du projet en cause. Elle ne pourra se prononcer au sujet d(cid:146)un e·ventuel cofinancement qu(cid:146)apre‘s examen d(cid:146)une telle demande. (98/C 158/198) QUESTION E· CRITE E-3547/97 pose·e par Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ la Commission (12 novembre 1997) Objet: Exploitation de l(cid:146)e·nergie photovolta(cid:14)¤que gra(cid:136)ce aux plates-formes spatiales Ni le programme pluriannuel consacre· aux e·nergies renouvelables ni le nouveau programme de recherche ne pre·voient l(cid:146)exploitation de l(cid:146)e·nergie photovolta(cid:14)¤que gra(cid:136)ce aux plates-formes spatiales. Cependant, la presse scientifique pre·sente l(cid:146)utilisation de l(cid:146)e·nergie solaire a‘ partir d(cid:146)engins spatiaux comme susceptible de constituer une avance·e majeure dans un avenir proche. Quelles sont les informations fournies a‘ ce sujet par les comite·s scientifiques consultatifs? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (10 de·cembre 1997) La Commission a eu connaissance de nombreux articles de presse, notamment tire·s de revues scientifiques grand public, concernant la mise sur orbite de stations spatiales e·quipe·es de gigantesques panneaux photovolta(cid:14)¤ques destine·s a‘ convertir le rayonnement solaire en e·nergie e·lectrique. Comme l(cid:146)atmosphe‘re absorbe une partie importante du rayonnement solaire, les centrales e·lectriques terrestres utilisant l(cid:146)e·nergie photovolta(cid:14)¤que requie‘rent des surfaces plus grandes pour une me(cid:136)me production d(cid:146)e·lectricite·. Leur installation repre·sente cependant un cou(cid:136)t beaucoup moins e·leve· que la mise sur orbite de stations spatiales. En outre, le courant e·lectrique produit peut e(cid:136)tre utilise· directement et ne doit pas e(cid:136)tre converti en faisceaux de micro-ondes, potentiellement dangereux, pour e(cid:136)tre transmis a‘ d(cid:146)immenses antennes situe·es sur la surface de la terre. La Commission encourage toutefois la recherche portant sur les cellules photovolta(cid:14)¤ques spe·ciales, telles que les semi-conducteurs en arse·niure de gallium, destine·es a‘ des applications spatiales. Ces cellules peuvent en effet e(cid:136)tre employe·es utilement dans des centrales photovolta(cid:14)¤ques terrestres e·quipe·es de lentilles et de miroirs solaires a‘ concentration. (98/C 158/199) QUESTION E· CRITE E-3554/97 pose·e par Petrus Cornelissen (PPE) a‘ la Commission (12 novembre 1997) Objet: Taxation des touristes Le secteur du tourisme ne·erlandais constate avec inquie·tude qu(cid:146)un nombre croissant de communes compte instaurer une taxe sur les touristes ou augmenter celle-ci afin de combler les de·ficits municipaux


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 84/97 (1997. gada 12. novembris), ar kuru groza XIV pielikumu (Konkurences politika) EEZ līgumam

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
application of EU law
competition policy
exclusive distribution agreement
exclusive purchasing agreement

text: 11/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 21998D0604(05) L 160/42 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 4. 6. 1998. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 84/97 (1997. gada 12. novembris), ar kuru groza XIV pielikumu (Konkurences politika) EEZ līgumam EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, kurš precizē Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā līguma XIV pielikums grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1997. gada 14. marta Lēmumu Nr. 12/97 (1); tā kā Komisijas 1983. gada 22. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1983/83 (2) un Nr. 1984/83 (3) par EK Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu attiecīgi ekskluzīvas piegādes nolīgumu kategorijām un ekskluzīva pir- kuma nolīgumu kategorijām jau ir iekļautas līgumā; tā kā tomēr, ievērojot to, ka Regulu (EEK) Nr. 1983/83 un 1984/83 spēkā esamības laiks beidzas 1997. gada 31. decembrī, Komisija ir nolēmusi grozīt šīs regulas, pagarinot to spēkā esamības laiku līdz 1999. gada 31. decembrim; tā kā, lai saglabātu saistību un viendabīgas Eiropas Ekonomikas zonas juridisko noteiktību, līgumā ir jāie- kļauj Komisijas 1997. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1582/97, ar kuru groza Regulas (EEK) Nr. 1983/83 un 1984/83 par EK Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu attiecīgi ekskluzīvas piegādes nolīgumu kate- gorijām un ekskluzīva pirkuma nolīgumu kategorijām (4), IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. Līguma XIV pielikuma 2. punktu (Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1983/83) groza šādi. 1. Pievieno šādu ievilkumu: 1. pants “— 397 R 1582: Komisijas 1997. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1582/97 (OV L 214, 6. 8. 1997. , 27. lpp. ). ”. 2. Punkta e) pielāgojumu svītro. Līguma XIV pielikuma 3. punktu (Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1984/83) groza šādi. 1. Pievieno šādu ievilkumu: 2. pants “— 397 R 1582: Komisijas 1997. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1582/97 (OV L 214, 6. 8. 1997. , 27. lpp. ). ”. 2. Punkta e) pielāgojumu svītro. 3. pants Komisijas Regulas (EK) Nr. 1582/97 teksti islandiešu un norvēģu valodās, kas pievienoti šā lēmuma redak- cijām attiecīgajās valodās, ir autentiski. (1) OV L 182, 10. 7. 1997. , 42. lpp. (2) OV L 173, 30. 6. 1983. , 1. lpp. (3) OV L 173, 30. 6. 1983. , 5. lpp. (4) OV L 214, 6. 8. 1997. , 27. lpp. 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/3. sēj. Šis lēmums stājas spēkā 1997. gada 13. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu. 4. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. 5. pants Briselē, 1997. gada 12. novembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētājs E. BULL


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle -Tietojen ja taitojen Eurooppaan

eurovoc_concepts:
EU action
continuing education
integration into employment
labour market
young person

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 11. 1997 KOM(97) 563 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE TIETOJEN JA TAITOJEN EUROOPPAAN SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO I. TIETOJEN JA TAITOJEN EUROOPAN RAKENTAMINEN 1. Rajoitetut tavoitteet 2. Keskitetyt toimet 3. Toimijat 4. Kohdennettu kansainvälinen yhteistyö II. YHTENÄINEN KEHYS 1. Säädökset 2. Budjettivarat ja täydentävyys 3. Yksinkertaistettu täytäntöönpano 1 3 4 4 6 7 8 8 8 9 i« Johdanto Tämän tiedonannon tarkoituksena on esitellä koulutusta ja nuorisoa koskevien yhteisötoimien suuntaviivat vuosiksi 2000-2006. Siinä valmistellaan keväällä 1998 esitettäviä säädöksiä, joista päätetään vuonna 1999 ja jotka astuvat voimaan 1. tammikuuta 2000. Tiedonanto yhdistää kaksi keskeistä aihepiiriä: Tietopolitiikka • Komissio toteaa, että olemme astumassa tietoyhteiskuntaan ja ehdottaa Agenda 2000:ssa, että tietoyhteiskuntaa edistävät toimet (innovaatiot, tutkimus ja koulutus) olisivat yksi unionin sisäpolitiikan neljästä tukea peruspilarista. Tällä alueella yhteisötoimien tietoyhteiskunnan kehitystä siten ettei se osaltaan lisää syrjäytymistä. Talouden kilpailukyky, työllisyys ja Euroopan kansalaisten hyvinvointi eivät perustu enää ensisijaisesti tavaroiden tuotantoon, vaan todellinen hyvinvointi hyvinvoinnin liittyy tiedon saavuttaminen ja koulutukseen sekä kyvystä edistää innovaatioita. Siksi on pyrittävä todelliseen tietojen Eurooppaan. tuottamiseen riippuu pääasiallisesti panostamisesta levittämiseen. Tällöin tavoitteena on tutkimukseen ja • Tämä pyrkimys liittyy Amsterdamin sopimuksessa asetettuun unionin tavoitteeseen elinikäisestä koulutuksesta, josta sopimus toteaa että unioni haluaa edistää kansalaistensa mahdollisimman korkeaa tiedon tasoa koulutuksen tavoitettavuuden ja koulutuksen jatkuvan ajantasaistamisen avulla. Työllisyyden edistäminen • Työllisyyden parantamiseen tähtäävän tai konkreettisista makrotalouspolitiikasta perustuttava parantamaan kaikkien Euroopan kansalaisten tietoja ja taitoja. toimintasuunnitelmaan, keskipitkän ajan politiikan työmarkkinatoimista - olipa kyse on - jolla pyritään 0 Amsterdamin korosti päätelmissään, Eurooppa-neuvosto että ensisijainen tavoite on kehittää ammatti- ja sosiaalisia taitoja jotka helpotttavat työntekijöiden sopeutumista työmarkkinoiden muutoksiin. On painotettava vankkaa laaja-alaista pohjakoulutusta ja taitoja (teknisiä, sosiaalisia ja organisatorisia), jotka edistävät innovaatioita. Neuvosto kiinnitti erityistä huomiota koulutusalojen rajat ylittäviin taitoihin kuten kulttuurien ja niiden erilaisuuden ymmärtämiseen, kielitaitoon sekä yritysten ja kehittämiseen tarvittaviin taitoihin. ja etenkin pk-yritysten perustamiseen • Hiljattain tekemässään jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoja koskevassa ehdotuksessa komissio korosti uuden lähestymistavan tarvetta. tuettava Koulutusta komission asettamia tavoitteita: ja nuorisoa koskevien uusien yhteisötoimien on 0 vähennetään pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyttä, O vähennetään niiden nuorten määrää, jotka lopettavat koulunkäynnin 0 0 0 ennenaikaisesti tai eivät saa keskiasteen opintojaan päätökseen, tuetaan osallistumista oppisopimusjärjestelmiin ottamalla tarvittaessa mallia tässä parhaiten onnistuneista jäsenvaltioista, lisätään työttömien kouluttamista, lisätään tukea yritysten ja työmarkkinaosapuolten yhteisille pyrkimyksille joilla tarjotaan halukkaille työkokemusta tai koulutusta. Koulutusta ja nuorisoa koskevan yhteisöpolitiikan ja sitä tukevien uusien toimien avulla on voitava vastata näihin suuriin haasteisiin. Yhteisötoimet tällä alueella ovat kehittyneet jatkuvasti viidentoista viime vuoden aikana. Yhteisötason yhteistyön tähänastiset saavutukset sekä nykyisten ohjelmien (Sokrates, Leonardo da Vinci, Nuorten Eurooppa) ja niiden edeltäjien (Erasmus, Comett, Lingua, Petra, Force ja Eurotecnet) arvioinnit muodostavat hyvän pohjan uusille ohjelmille. Kaikkia näitä saavutuksia on hyödynnettävä uusissa yhteisötoimissa. Yhteisön on vastattava olemassaolevien ohjelmien jatkamista koskeviin odotuksiin, mutta sen on ehdotettava uusia ohjelmia jotka perustuvat rajoitetuille tavoitteille kohdistetuille toimille 0 0 0 yksinkertaistetulle hallinnolle. Laajempana tavoitteena on oltava kaiken tarvittavan tekeminen sen tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseksi, jota tarvitsemme 2000-luvulla. TIETOJEN JA TAITOJEN EUROOPAN RAKENTAMINEN eurooppalaisen Tämän tiedonannon taustalla on yksi keskeinen tavoite, avoimen ja elinvoimaisen asteittainen rakentaminen. Nopeasti muuttuvassa maailmassa yhteiskunnan on tarjottava kaikille kansalaisille tai yhteiskunnalliseen asemaan ikään katsomatta entistä paremmat mahdollisuudet tietojen hankkimiseen. Siksi "koulutusalue" on käsitettävä laajasti, sekä maantieteellisesti että ajallisesti. Se tarjoaa kehyksen, jonka piirissä toteutetaan käytännössä elinikäisen oppimisen tavoitetta, joka oli vuoden 1996 teemana Euroopassa. koulutusalueen Koulutusalueen kolme tärkeintä ulottuvuutta ovat: Tiedot ja taidot 0 Jotta Euroopan muutosprosessien kartuttamaan, kehittämään taitojaan. kansalaiset voisivat hallintaan, heidän on pystyttävä osallistua ja pitämään ajantasalla aktiivisesti jatkuvasti ja tietojaan Kansalaisuus 0 Koulutusalueella voidaan vahvistaa kansalaisuutta yhteisten arvojen kautta ja kehittämällä tunnetta kuulumisesta yhteiseen sosiaaliseen ja kulttuurialueeseen. Sen on tuettava kansalaisuuden ymmärtämistä laaja- alaisena käsitteenä, joka perustuu aktiiviseen yhteisvastuuseen sekä ja omintakeisuuden perustana olevan Euroopan moninaisuuden kulttuurisen rikkauden keskinäiseen ymmärtämiseen. Pätevyys 0 Työllistymismahdollisuuksia pätevyyksiä on hankkimalla, koska työ ja sen organisointi muuttuvat. Tämän vuoksi on tuettava elinikäistä luovuutta, joustavuutta, mukautumiskykyä, "oppimisen oppimista" ja ongelmienratkaisukykyä. Vain tällä tavoin voidaan välttää taitojen nopea vanheneminen. Samalla on kehitettävä toimia joilla voidaan ennakoida tarpeita ja muokata ammatinkuvia. kehitettävä Näiden uusien haasteiden laajuus edellyttää, että koulutusta ja nuorisoa koskevia toimia yhtenäistetään. Koulutusalueen käytännön toteutuksessa käytetään aikaisempien ohjelmien menestykseen vaikuttaneita keskeisiä tieto- ja viestintätekniikkaa on käytettävä toimintapoja. Lisäksi uutta virtuaalikoulutuksen kehittämiseen, sillä sitä ei vielä Euroopassa ole riittävästi omaksuttu huolimatta siitä että tilanteen korjaamista on yritetty lukuisin julkisin ja yksityisin aloittein, esimerkkinä Netd@ys-tapahtuma. 1. RAJOITETUT TAVOITTEET Uusissa toimissa on keskityttävä seuraaviin tavoitteisiin: • Edistetään Euroopan kansalaisten pääsyä hyödyntämään kaikkia Euroopan koulutusmahdollisuuksia, ja samalla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimintaa. liittyviä • Tuetaan koulutusmahdollisuuksiin (kuten uuden mahdollisuuden koulut innovaatioita. Komission aloitteesta on toteutettava hankkeita, joissa kokeillaan uusia toimintamalleja ja pätevyyksien ja välineitä hyväksyminen). Tavoitteena on etsiä uusia toimintatapoja yhdistämällä eri maiden kokeilujen tuloksia. Riittävä määrä varoja on siksi ohjattava näihin kokeiluihin, mutta niiden jää jäsenvaltioiden harkintaan. laajempi käyttöönotto kokeilun jälkeen • Levitetään hyviksi osoittautuneita koulutuskäytäntöjä ja parannetaan keskinäistä Jäsenvaltioiden toimien koulutusjärjestelmiä ja nuorisopolitiikkaa koskevat säännölliset tutkimukset ja selvitykset tarjoavat poliittisille ja liike-elämän päättäjille mahdollisuuden kehittää uusia aloitteita. järjestelmien tuntemusta. ja 2. KESKITETYT TOIMET • Vuoteen 1999 ulottuvien ohjelmien tulokset ovat hyvä pohja Euroopan koulutusalueen rakentamiselle. On kuitenkin tarpeen keskittää toimia kuten ohjelmien selvitykset ja arvioinnit osoittavat. • Komissio ehdottaa kuutta laajaa toimintaaluetta: 0 Fyysinen liikkuvuus oppisopimuskoulutuksessa * Liikkuvuutta edistäviä toimia tarjotaan Euroopan koulutusalueen eri kohderyhmille, opiskelijoille, koululaisille, opettajille, oppilaitosten oleville, johtajille, kouluttajille, ammatillisesta koulutuksesta vastaaville, työmarkkinaosapuolille, järjestöille, nuorisoryhmille ja nuorille vapaaehtoisille. * Liikkuvuuteen sisältyy keskinäisen pätevyyksien tunnustamis- säännöstön laajentaminen mahdollisimman järjestelmällisesti koko Euroopan alueelle. 0 Virtuaalinen liikkuvuus * Edistetään kaikkien mahdollisuuksia hyödyntää uusia koulutus välineitä siten että kaikki koulut liitetään tieto- ja viestintäverkkoihin, ja pyritään kaikin tavoin tekemään niiden käytöstä kohtuuhintaista. * Tuetaan eurooppalaiseen koulutuskäyttöön soveltuvien multimedia- ja audiovisuaalituotteiden ja -palveluiden tuotantoa ja levittämistä. Tavoitteena on luoda nimenomaan Eurooppaan soveltuvaa sisältöä, joka tukee yhteisön kulttuuri-identiteettiä. * Tuetaan koulutusta joka antaa eurooppalaisille jo lapsina perustaidot käsitellä kriittisesti ja vastuullisesti uusien viestimien tarjoamia suuria tietomääriä. 0 Toimet sellaisten Euroopan tason yhteistyöverkkojen kehittämiseksi joiden avulla voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviksi osoittautuneita ^ käytäntöjä. * Näiden Euroopan yhteistyöverkkojen avulla on voitava koota todellista asiakohtaista asiantuntemusta ja tehostaa ongelmanratkaisu-ja toimintakykyä. eurooppalaista tietämystä luoda ja 0 Toimet kielitaidon ja kulttuurien ymmärtämisen edistämiseksi. Nämä ovat koulutusalojen rajat ylittäviä ja niillä tuetaan muita toimintoja. * Kieli- ja kulttuuritaidot ovat keskeinen osa Euroopan kansalaisuutta. * Euroopan virtuaalinen koulutusalue on sitä rikkaampi ja sitä paremmin hyödynnettävissä, mitä monikielisempi se on. 0 edistäminen ylikansallisten Innovaatioiden kokeilujen avulla joilla luodaan koulutukseen suunnattuja tuotteita tai uusia apukeinoja pätevyyksien tunnustamiseksi ja joilla kokeillaan uusia toimintamalleja ja lähestymistapoja. sellaisten yhteisten 0 Toimet, joiden avulla parannetaan jatkuvasti yhteisötason ja nuorisoa koskevista järjestelmistä luvut, tietokannat, tietoja ja keskinäinen jäsenvaltioiden koulutusta toimintalinjoista koulutusjärjestelmien tuntemus). (keskeiset Kaikki toimet suunnitellaan ja toteutetaan yli rajojen. Erityistä huomiota kohdistetaan sellaisten yhdistettyjen hankkeiden täytäntöönpanoon joissa saman teeman ympärillä toteutetaan monentyyppistä toimintaa. 3. TOIMIJAT • Yhteisötoiminta ei rajoitu komission suoraan käynnistämiin ja johtamiin toimiin, vaan uusien laatia malli yhteisön, toimien ajatuksena on jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden väliseksi tehtävänjaoksi. Tämä työnjako on edellytys tietojen ja taitojen Euroopan muodostumiselle. 0 Jäsenvaltiot. Komissio ehdottaa järjestelyjä, joiden avulla hyödynnetään jäsenvaltioissa toteutettuja innovoivia aloitteita ja kokeiluja. Samalla määritellään jäsenvaltioiden velvollisuudet ja vastuut. Yhteisötoimilla helpotetaan hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen siirtoa jäsenvaltioista toisiin. yhteistyötä 0 Koulutusalan yhteistyökumppanit. Innovaatioiden levittämiseksi on edustajien vanhempien, vahvistettava (yliopistojen, koulujen, koulutuskeskusten, järjestöjen ja kolmannen sektorin) sekä yritysten ja erityisesti pk-yritysten välillä. Tämä yhteistyö kouluttajaien helpottaa ammateissa, menetelmissä ja apuvälineissä. sopeutumista muutoksiin opettajien koulutusalan ja - erityisesti ammattikoulutusta koskevilla 0 Työmarkkinaosapuolet. Työmarkkinasuhteilla ja työmarkkinaosapuolten - yhteisötason välisillä sopimuksilla on tärkeä osa tässä yhteistyössä. Vuonna 1997 laaditussa jatko- työmarkkina osapuolia kannustettiin jo yhteistyöhön koulutuksen järjestämisessä. Yhteisötoimilla tuetaan työmarkkinajärjestöjen kanssa ja niiden kesken käytäviä keskusteluja kaikista osapuolia kiinnostavista aiheista. täydennyskoulutusta koskevassa raportissa ja 0 Liike-elämän yhteistyökumppanit. Yritykset on saatava tiiviisti mukaan yhteistyöhön. Erityishuomiota on kiinnitettävä pk-yritysten ja erityisesti niiden johtajien koulutukseen. Lisäksi yhteistyötä on kehitettävä tieto- ja viestintäyhteisön edustajien ja opetustuotteiden levittäjien kanssa. Koska opetusala sekä tieto- ja viestintäyhteisö nivoutuvat yhä tiiviimmin toisiinsa on syytä luoda yhteyksiä molempiin suuntiin opetustuotteiden laadun parantamiseksi. 0 Alueelliset ja paikalliset yhteistyökumppanit. Yhteisötoimien organisoinnissa on otettava huomioon monen jäsenvaltion pyrkimys hajauttaa vastuuta esimerkiksi ammattikoulutuksesta. Suunnitelmissa on kiinnitettävä toimijoiden osallistumiseen, mikä koskee erityisesti kaikkiin yhteistyömuotoihin osallistuvia yrityksiä. Siten alueellisten ja paikallisten toimijoiden merkitys korostuu vastaisuudessa. alueellisten paikallisten huomiota ja 0 Kansalaistoimintaa edustavat yhteistyökumppanit. Yhteisötoimien on ovat mukana tai jotka ja nuorisovaihto- säätiöihin, toiminnassa tukeuduttava ja yhteisvastuullisessa käytännön vapaaehtoistoiminnassa. yhdistyksiin 4. KOHDENNETTU KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ ja ohjelmia • Valittu toimintalinja valmistelee myös yhteisön laajentumista. Koulutus- ja nuoriso-ohjelmat on jo avattu Euroopan talousalueen maille (Norja, Islanti, Liechtenstein), jäsenyyttä hakeneisiin maihin joilla on liittymistä valmisteleva strategia (Unkari, Tsekin tasavalta, Romania, Kypros, Puola, Slovakia, Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua ja Slovenia). Euroopan unioni on vähitellen siirtynyt näiden maiden järjestelmien kehittämiseen annetusta avusta kohti yhteistyötä esimerkiksi Tempus-ohjelmassa. laajennetaan vähitellen niihin • Kohdentaessaan toimiaan unionin on samalla lisättävä yhteistyötä sekä kokemusten ja tietojen vaihtoa. 0 Välimeren maat on saatava paremmin ja tasapainoisemmin mukaan yhteistyöhön keskinäinen ymmärryksen lisäämiseksi ja Välimeren alueen poliittisen vakauden perustan vahvistamiseksi. 0 Teollisuusmaiden (Yhdysvallat, Kanada, Japani, Venäjä jne. ) kanssa tehtävässä yhteistyössä tulee omaksua yhtenäinen linja, jossa otetaan kuitenkin huomioon maakohtaiset erityispiirteet. II. YHTENÄINEN KEHYS 1. SÄÄDÖKSET • Tämä politiikka toteutetaan säädöksin jotka pohjautuvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 ja 127 artikloihin. Ohjelmien yhteiset määräykset heijastavat niiden lisääntyvää integraatiota. 0 Yhteisessä toiminta-, koordinointi- ja seurantakehyksessä määritellään ja kokeilutoimet sekä hyviksi toimenpidetyypit, yhteiset tavoitteet, osoittautuneiden käytäntöjen seuraaminen. 0 Perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan perustuvissa kolmessa päätöksessä määritellään erityiset toimet koulutusta, ammattikoulutusta ja nuorisoa varten. Päätöksillä on yhteisiä artikloja, joilla vahvistetaan yhtenäisyyttä ja jotka ovat ilmaus yhteisten toimien, koordinaation ja hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen levittämisen halusta. 2. BUDJETTIVARAT JA TÄYDENTÄVYYS • Tietojen ja taitojen Eurooppa tavoitteiden tärkeysjärjestyksestä ja resursseista. Valkoisen kirjan yhteydessä käytyyn keskusteluun liittyvässä tiedonannossa Euroopan parlamentti korosti, että tavoitteiden mukaisten budjettivarojen osoittaminen on välttämätöntä. keskusteitä tarvitsee • Komissio ilmoitti Agenda 2000 tehdä budjettiehdotuksia, jotka heijastavat valittua vaativaa toimintalinjaa. Tämä voi tarkoittaa BKT:n nousun ylittävää budjettivarojen lisäämistä. -suuntaviivoissa aikeestaan toimet täydentäisivät paremmin • Komissio pyrkii siihen, että koulutusta ja nuorisoa koskevat toimet ja yhteisön muut toisiaan, mutta pyrkii samalla välttämään päällekkäisyyksiä. Käytännössä tämä tarkoittaa eri ohjelmille yhteisiä toimia, kuten yhteisiä ehdotuspyyntöjä, tai useamman ohjelman määrärahoista rahoitettavia toimia. Näin koordinoidaan ja rakennetaan tehokkaasti yhteisiä toimintatapoja. • Agenda 2000: n rakennepolitiikan suuntaviivat ovat keskeinen osa täydentävyyttä. Henkisten voimavarojen johdonmukainen kehittäminen on tärkeää paitsi tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvilla alueilla, myös kaikkialla unionissa. Suunniteltu uusi tavoite 3, johon kuuluvat tavoitteisiin 1 ja 2 kuulumattomat uudenaikaistamaan alueet, auttaa koulutusjärjestelmiään. Tietojen ja taitojen toimintalinja tukee ja täydentää siten uutta rakennepolitiikkaa. jäsenvaltioita mukauttamaan ja 3. YKSINKERTAISTETTU TÄYTÄNTÖÖNPANO AVOIMMUUS • Komissio lisää yhteisötoimien ja unionin tavoitteiden avoimmuutta. Se ehdottaa rajoitettuja tavoitteita ja toimia, jotka vastaavat unionin tasolla asetettuja ensisijaisia poliittisia päämääriä. • Lisäksi komissio pyrkii löytämään tapoja, joilla jotkut koulutustuotteet ja -toimet voisivat saada eurooppalaisen laatumerkinnän. Merkintä edellyttäisi laadulle ja maiden väliselle yhteistyölle asetettavien vaatimusten täyttämistä. YHTEISTYÖKUMPPANUUDET • Komissio suosittelee yhteistyökumppanuuksiin perustuvaa jonka tavoitteena on parantaa yhteensopivuutta ja lisätä neuvonpitoa eri toimijoiden välillä: linjaa, 0 jäsenvaltioiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset 0 muut Euroopan koulutusalueen rakentamiseen osallistuvat toimijat (koulutusalan, työmarkkinaosapuolten, liike-elämän ja kansalaisyhteiskunnan toimijat) lähellä edunsaajia toimivat täytäntöönpanijat. 0 Tällainen yhteistyö parantaisi neuvonpitoa ja asianmukaista täytäntöönpanoa. toimien poliittista valvontaa, laaja-alaista • Uusia toimia leimaava yhteistyön henki voi synnyttää uusia kansallisia keskustelufoorumeitä tai -mekanismeja jotka tavoittelevat yhteisötoiminnan kehityksen entistä parempaa seurantaa kansallisten komiteoiden avulla. Tarkoituksena on tutustuminen yhteisötoimien periaatteisiin ja tavoitteisiin, jotta niitä pystyttäisiin nykyistä paremmin hyödyntämään jäsenvaltioiden tasolla. TOIMIEN SEURANTA JA ARVIOINTI • Arviointimenettelyjä parannetaan, jotta yhteisötoimia olisi helpompi ymmärtää toimintalinjat olisivat jotta henkisiä voimavaroja koskevat yhteisön ja yhtenäisempiä ja täydentäisivät paremmin toisiaan. • Eurooppa-neuvoston Amsterdamin työllisyyspolitiikan yhtenäistämistä koskevat päätökset osoittavat keskitetyn yhteisötason seurannan hyödyt. Nykyisistä ohjelmista laadittavien kertomusten sijasta komissio ja jäsenvaltiot alkavat laatia säännöllisiä selvityksiä ohjelmien etenemisestä ja niiden tiellä olevista esteistä. hyväksymät HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN JA PARANTAMINEN resurssien kasvaessa. Hallintokäytännöt ovat muuttuneet ohjelmien Erityisesti kehityksessä on otettu huomioon ne moninaiset tilanteet jotka johtuvat erilaisista hallintokulttuureista, rahoituskäytännöistä, monivuotisten sopimusten hallinnoinnista ja hallinnon keskityksestä tai hajautuksesta. Erityistä tilintarkastusmenettelyä on käytetty sopimusehtojen tarkistamiseksi ja kehittämiseksi. Komissio varmistaa, että asioista päätetään ja tiedotetaan lähellä kansalaisia. Se tekee ehdotuksia rutiinihallinnon hajauttamiseksi lähelle toimijoita ja tutkii laajapohjaisille projekteille ja olisiko mahdollista siirtää hallintovastuuta verkostoille, välisille ja yhteistyökumppanuuksille. julkisyhteisöjen yksityisten tai tärkeämpää koska Lisätty hajauttaminen on entistä tuleviin ohjelmiin osallistuu huomattavasti aiempaa enemmän maita. Hajauttamisen lisäksi tuetaan komission mahdollisuuksia toteuttaa paitsi hallintoon ja talousarvion toteutumisen valvontaan liittyvää, myös hajautettujen hallintorakenteiden kehittämiseen ja yhteensovittamiseen sekä tulosten seurantaan ja niistä tiedottamiseen liittyvää toimivaltaa. On tarpeen siirtyä kohti järjestelyjä jotka tukevat todellista kaikkien tasojen välistä hallintoyhteistyötä ja edistävät yhteisrahoitusta kansallisten, alueellisten ja paikallisten julkisten ja yksityisten lähteiden kanssa. ja ne ehdottaa, että toiminnan liitetään nykyistä organisointia Komissio parannetaan toisiinsa. Kansallisten toimistojen olisi vahvistettava asemaansa hankkeiden vetäjien tukemisessa, ja hakijoita neuvottaessa, sekä erityisesti kumppaneita etsittäessä osallistuttava tiiviisti seurantaan ja arviointiin. tukirakenteiden tiiviimmin Menettelyjen yksinkertaistaminen helpottaa yhteisötuen hakemista, koska päätöksenteko nopeutuu, hallinnolliset muodollisuudet kevenevät ja tehtävien sopimusten määrä vähenee siirryttäessä yhtenäiseen rahoitustukeen. Muuttamatta vallitsevia budjetti- ja kirjanpitomääräyksiä on pyrittävä lisäämään joustavuutta esimerkiksi kehittämällä hankkeiden monivuotista rahoitusta tai vaiheistamalla projekteja perustuen niiden toteutettavuus- arvioon, valmisteluun, täytäntöönpanoon ja tulosten levitykseen. 10 ISSN 1024-4492 KOM(97) 563 lopullinen / VO JLCTL JV. X JV«J J\. JL FI 04 05 16 Luettelonumero : CB-CO-97-623-FI-C ISBN 92-78-27654-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 74/97, 12. november 1997, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
air quality
approximation of laws
motor vehicle
technical standard

formats: pdf print

text: 11/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 21998D0507(01) 7. 5. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 74/97, 12. november 1997, 3 L 134/1 millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 4. oktoobri 1997. aasta otsusega nr 63/97; (1) lepingusse tuleb lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/69/EÜ, millega muudetakse direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meet- meid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu II lisa I peatüki punktile 3 (nõukogu direktiiv 70/220/EMÜ) lisatakse järgmine taane: “— 396 L 0069: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/69/EÜ, 8. oktoober 1996 (EÜT L 282, 1. 11. 1996, lk 64). ” (1) EÜT L 30, 5. 2. 1998, lk 34. (2) EÜT L 282, 1. 11. 1996, lk 64. 4 ET Euroopa Liidu Teataja 11/3. kd Artikkel 2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/69/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Käesolev otsus jõustub 14. veebruaril 1998 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud tea- ted on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 12. november 1997 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja E. BULL


title: 97/794/EG: Kommissionens beslut av den 12 november 1997 om vissa närmare bestämmelser för tillämpning av rådets direktiv 91/496/EEG med avseende på veterinärkontroller av levande djur som importeras till gemenskapen från tredje land (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
live animal
third country
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3714/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Obstacles to the free movement of doctors in the United Kingdom

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 174/106 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 (98/C 174/164) SKRIFTLIG FR¯GA E-3710/97 fr(cid:229)n Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Djurfo¤rso¤k i samband med test av kosmetika A¤ r kommissionen beredd att o¤verva¤ga att ta ha¤nsyn till djurpl(cid:229)geriaspekten i samband med miljo¤ma¤rkningen? Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (15 januari 1998) I gemenskapsprogrammet fo¤r tilldelning av miljo¤ma¤rke, som faststa¤lldes i r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 880/92 om ett gemenskapsprogram fo¤r tilldelning av miljo¤ma¤rke (1), finns inga besta¤mmelser om faststa¤llande av kriterier som a¤r inriktade p(cid:229) djurs va¤lbefinnande. Ett miljo¤ma¤rke f(cid:229)r dock inte tilldelas produkter som inte o¤verenssta¤mmer med gemenskapens lagstiftning om djurfo¤rso¤k, exempel p(cid:229) s(cid:229)dan lagstiftning a¤r direktiv 86/609/EEG om tillna¤rmning av medlemsstaternas lagar och andra fo¤rfattningar om skydd av djur som anva¤nds fo¤r fo¤rso¤k och andra vetenskapliga a¤ndam(cid:229)l (2). Hittills har problemet varit rent hypotetiskt med tanke p(cid:229) att kriterierna fo¤r miljo¤ma¤rkning inte har faststa¤llts fo¤r produktgrupper, som till exempel kosmetika. I kommissionens fo¤rslag (3) till a¤ndring av fo¤rordning (EEG) nr 880/92 finns inga specifika krav p(cid:229) skydd av djur vid djurfo¤rso¤k. (1) EGT L 99, 11. 4. 1992. (2) EGT L 358, 18. 12. 1986. (3) KOM(96) 603, slutlig. (98/C 174/165) SKRIFTLIG FR¯GA P-3714/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (12 november 1997) A¤mne: Hinder fo¤r fri ro¤rlighet fo¤r la¤kare i Fo¤renade kungariket ¯tskilliga gemenskapsmedborgare som har la¤kar- och kirurgexamen och kan styrka sin yrkesskicklighet, eller i vilket fall som helst har genomg(cid:229)tt en medicinsk specialisering, sa¤rbehandlas negativt av de brittiska myndigheterna na¤r det ga¤ller tillg(cid:229)ng till la¤karyrket. I m(cid:229)nga fall kra¤vs det att la¤kare som a¤r utbildade i en annan av unionens medlemsstater har en s. k. MRCP, som endast kan erh(cid:229)llas i Fo¤renade kungariket efter tv(cid:229) (cid:229)rs allma¤n la¤kartja¤nstgo¤ring, fo¤r att de skall f(cid:229) uto¤va yrkesverksamhet eller f(cid:229) tillg(cid:229)ng till utbildning. Detta a¤r inte no¤dva¤ndigt i andra europeiska la¤nder. Mot bakgrund av att dessa fo¤rh(cid:229)llanden klart strider mot principen om fri ro¤rlighet fo¤r arbetstagare och mot de horisontella och vertikala direktiven ro¤rande lagenlig tillg(cid:229)ng till yrken, undrar jag fo¤ljande: 1. A¤ r kommissionen underra¤ttad om denna sa¤rbehandling? 2. Har kommissionen vidtagit eller avser den att vidta (cid:229)tga¤rder mot de brittiska myndigheterna fo¤r att lo¤sa de nuvarande problemen? 3. Vilka instrument finns att tillg(cid:229) fo¤r de gemenskapsmedborgare som sa¤rbehandlats p(cid:229) grund av dessa besta¤mmelser? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (6 januari 1998) 1. och 2. I avsaknad av preciseringar som go¤r det mo¤jligt fo¤r kommissionen att utfo¤ra de no¤dva¤ndiga efterforskningarna om det p(cid:229)talade problemet beklagar kommissionen att den fo¤r na¤rvarande inte kan svara p(cid:229) fr(cid:229)gan. Parlamentsledamoten ombeds att precisera de p(cid:229)talade omsta¤ndigheterna


title: WRITTEN QUESTION No. 3551/97 by Gianni TAMINO to the Commission. Experiments on embryos

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
animal experimentation
bio-ethics
embryo and foetus
research and development

text: C 187/20 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 Koulutuksen alan kysymyksissa¤ hallituksilla on itsena¤inen pa¤a¤ta¤nta¤valta; enta¤ mika¤ on komission kanta ta¤ma¤nkaltaiseen ehdotukseen? Eiko¤ komissio katso, etta¤ ta¤ma¤n perinteisen ja tieteidenva¤lisen oppiaineen poistaminen on haitaksi italialaisille oppilaille ja asettaa heida¤t hyvin epa¤edulliseen asemaan, kun vertaillaan (cid:148)vieraiden maiden(cid:148) tuntemusta nykymaailmassa, jossa ilmio¤iden kehittyminen maailmanlaajuisiksi ja Euroopan yhdentymiskehitys sen sijaan edellytta¤va¤t, etta¤ oppilaat saavat entista¤ enemma¤n tietoa koko maapallon ja erityisesti Euroopan maantieteesta¤ ja kansoista? Eiko¤ komissio katso, etta¤ ehdotus toteutuessaan merkitsee sita¤, etta¤ italialaisille nuorille va¤littyva¤ kulttuuripe- rinto¤ ko¤yhtyisi, Euroopan unionin muihin samanika¤isiin nuoriin verrattuna? Miten he tulevaisuudessa pystyva¤t hahmottamaan ja paikantamaan maanosamme eri alueet, joihin heilla¤ saattaa olla elinta¤rkeita¤ yhteyksia¤ joko tyo¤nsa¤ tai matkailun ja kulttuurisuhteiden vuoksi? Komission ja¤senen Edith Cressonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3550/97 ja E-3802/97 (10. joulukuuta 1997) Komissio panee merkille, etta¤ maantiedon opetus ei sisa¤lly kahden ensimma¤isen lukiovuoden opetussuunnitel- man tarkistusta koskevaan Italian opetusministerio¤n luonnosehdotukseen. Komissio pyyta¤a¤ arvoisia parlamentin ja¤senia¤ ottamaan huomion EY:n perustamissopimuksen 126 artiklan, jonka mukaisesti yhteiso¤ toimii koulutuksen alalla (cid:148)pita¤en ta¤ysin arvossa ja¤senvaltioiden vastuuta opetuksen sisa¤llo¤sta¤ ja koulutusja¤rjestelma¤n ja¤rjesta¤misesta¤(cid:148). Opetussuunnitelman tarkistus, oppiaineiden valinta ja niiden jakaminen eri vuosille kuuluvat ja¤senvaltioiden toimivaltaan. (98/C 187/32) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3551/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gianni Tamino (V) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Alkioilla tehdyt kokeet Monet tiedotusva¤lineet ovat julkaisseet uutisen, jonka mukaan englantilainen biologi Jonathan Slaek on tuottanut pa¤a¤tto¤mia¤ sammakoita ka¤sittelema¤lla¤ alkioita. Kyseisella¤ tekniikalla voidaan kehitta¤a¤ alkioita, joilla on vain tiettyja¤ ruumiinosia. Kuten Slaek itse on todennut, ha¤n aikoo laajentaa ta¤ta¤ tekniikkaa nisa¤kka¤isiin, myo¤s ihmiseen, pa¤a¤ma¤a¤ra¤na¤a¤n kloonata era¤a¤nlainen (cid:148)elintehdas(cid:148), jota ka¤yteta¤a¤n elinten siirtoja varten. Koska monet tutkijat lukuisissa Euroopan valtioissa ovat sanoneet, etta¤ vastaavanlaisia kokeita tehda¤a¤n heida¤n laboratorioissaan, voiko komissio sanoa, missa¤ tutkimuskeskuksissa na¤ita¤ kokeita tehda¤a¤n ja ovatko na¤ma¤ tutkimukset sopusoinnussa ihmisoikeuksista ja biola¤a¤ketieteesta¤ tehdyn yleissopimuksen kanssa, jonka Euroo- pan neuvosto hyva¤ksyi marraskuussa 1996 ja jonka yhdeksa¤n EU:n ja¤senvaltiota (Tanska, Suomi, Ranska, Kreikka, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja ja Ruotsi) on allekirjoittanut? Onko se sopusoin- nussa yleensa¤kin yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nno¤n ja EP:n pa¤a¤to¤slauselmien kanssa? Komission ja¤senen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) Komissio tieta¤a¤, etta¤ arvoisan kysyja¤n mainitsemat kokeet ovat saaneet osakseen paljon huomiota joukkovies- timissa¤. Ta¤llainen tutkimus ei mitenka¤a¤n sisa¤lly yhteiso¤n tutkimuksen ja teknologisen kehitta¤misen puiteohjelmiin › ei nelja¤nteen (1), joka on toteutusvaiheessa, eika¤ viidenteen (2), josta vasta tehda¤a¤n pa¤a¤to¤sta¤. Komissio katsoo, etta¤ mainittu tutkimus ei ole eettisten perusperiaatteiden mukaista


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3516/97 van John IVERSEN aan de Commissie. Groeibevorderaars

eurovoc_concepts:
animal nutrition
antibiotic
consumer protection
health risk
hormone
labelling
pharmaceutical product
swine
tax on consumption

text: 22. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 196/3 De Commissie was derhalve verplicht een passende oplossing te zoeken voor de financiering van de COMVS-projecten die bij deze oproep hoorden. Op 29 juli 1997 besloot zij haar voorstel voor een werkprogramma in te trekken, de oproep te annuleren en vervolgens een specifiek besluit te nemen voor de financiering in 1997 van 12 projecten, geselecteerd uit de voorstellen die naar aanleiding van de oproep waren ingediend. Tevens werd besloten om naast deze 12 projecten ook een aantal andere acties te financieren op basis van hoofdstuk B5-321 (sociale economie) van de begroting voor 1997. De Commissie bestudeert momenteel de mogelijkheid om een nieuw voorstel voor een meerjarig werkprogram- ma in te dienen. Hoofddoel daarvan is coo¤peraties, onderlinge maatschappijen, verenigingen en stichtingen te helpen om als onderneming beter te presteren en actief bij te dragen aan de strijd tegen de werkloosheid. Voor meer details wordt het geachte Parlementslid verwezen naar het antwoord van de Commissie op mondelinge vraag H-0717/97 die tijdens het vragenuur van de EP-vergaderperiode van oktober 1997 door mevrouw Jackson is gesteld (1). (1) Handelingen van het Parlement (oktober 1997). (98/C 196/04) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3378/97 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (23 oktober 1997) Betreft: Tweede richtlijn vennootschapsrecht 77/91/EEG Is de Commissie van mening dat richtlijn 77/91/EEG (1) voldoende draagvlak biedt om op te treden tegen regeringen die in de periode tussen de inwerkingtreding van deze richtlijn en de aanpassing van hun nationale wetgeving maatregelen hebben genomen die in strijd zijn met de richtlijn? (1) PB L 26 van 31. 1. 1977, blz. 1. Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (6 januari 1998) De Commissie kan tegen een lidstaat een niet-nakomingsprocedure inleiden wanneer zij van oordeel is dat die lidstaat een uit het Gemeenschapsrecht voortvloeiende verplichting niet is nagekomen. Dit beginsel is vanzelfsprekend van toepassing op Richtlijn 77/91/EEG van de Raad van 13 december 1976 strekkende tot het coo¤rdineren van de waarborgen welke in de lidstaten worden verlangd van de vennootschappen in de zin van artikel 58, tweede alinea, van het EG-Verdrag, om de belangen te beschermen zowel van de deelnemers in deze vennootschappen als van derden met betrekking tot de oprichting van de naamloze vennootschap, alsook de instandhouding en wijziging van haar kapitaal, zulks ten einde die waarborgen gelijkwaardig te maken. De wenselijkheid en de strekking van een dergelijke maatregel kunnen evenwel slechts worden beoordeeld op basis van de concrete omstandigheden van ieder afzonderlijk geval van niet-nakoming dat aan een gegeven lidstaat kan worden toegeschreven en waarbij tevens duidelijk naar een bepaalde nationale wetgeving kan worden verwezen. (98/C 196/05) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3516/97 van John Iversen (PSE) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: Groeibevorderaars Het vermoeden dat Tylosine in varkensvoeder ertoe kan leiden dat mensen resistent worden tegen het geneesmiddel Erythromycine is verontrustend. Zal de Commissie in dit verband met voorstellen voor regels komen over aanduidingen op vlees van varkens die met groeibevorderaars zijn gefokt? Zal de Commissie in verband met een en ander ook heffingen voorstellen op antibiotische groeibevorderaars die worden toegevoegd aan het voer van varkens die voor de slacht bestemd zijn?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3526/97 do Deputado Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN à Comissão. Actividades do grupo de peritos da Comissão para os incêndios florestais na Indonésia

eurovoc_concepts:
EU aid
Indonesia
degradation of the environment
exchange of information
fire
fire protection
forest
international aid
self-employed person

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/171 Para ale·m disso, a Comissa(cid:152)o recorda que todos os Estados-membros sa(cid:152)o signata·rios da Conven(cid:231)a(cid:152)o de 1972 sobre a proibi(cid:231)a(cid:152)o do desenvolvimento, produ(cid:231)a(cid:152)o e armazenamento de armas bacteriolo·gicas (biolo·gicas) e toxinas e sobre a sua destrui(cid:231)a(cid:152)o. Em 25 de Junho de 1996, o Conselho definiu a posi(cid:231)a(cid:152)o comum 96/408/CFSP na mate·ria. O objectivo e· consolidar o cumprimento do sistema internacional de na(cid:152)o prolifera(cid:231)a(cid:152)o, promovendo a universalidade da Conven(cid:231)a(cid:152)o e tentando levar a bom fim as negocia(cid:231)o(cid:152)es para o estabelecimento de um regime juridicamente vinculativo e eficaz de verifica(cid:231)a(cid:152)o antes do final de 1998. A Comissa(cid:152)o apoia energicamente essa posi(cid:231)a(cid:152)o comum. (1) (2) JO C 253 de 30. 9. 1992. JO L 367 de 31. 12. 1994. (98/C 134/233) PERGUNTA ESCRITA E-3526/97 apresentada por Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Novembro de 1997) Objecto: Actividades do grupo de peritos da Comissa(cid:152)o para os ince(cid:136)ndios florestais na Indone·sia Segundo um relato·rio recente do Departamento de Assuntos Humanita·rios da ONU, ainda na(cid:152)o foi poss(cid:14)·vel controlar os ince(cid:136)ndios florestais que assolam vastas zonas da Indone·sia continuando estes a provocar uma importante polui(cid:231)a(cid:152)o ambiental na regia(cid:152)o. Numerosos pa(cid:14)·ses e organiza(cid:231)o(cid:152)es internacionais enviaram ja· ajuda ao Governo indone·sio sob a forma de recursos financeiros, humanos (peritos) e materiais (equipamentos de combate ao fogo, medicamentos e transporte). A Unia(cid:152)o Europeia decidiu, em finais de Setembro, constituir uma equipa de peritos em ince(cid:136)ndios florestais. Esta equipa trabalha sob a direc(cid:231)a(cid:152)o do Forest Liaison Bureau da Comissa(cid:152)o, e esta·, desde Fevereiro, a trabalhar em Jacarta. Pode a Comissa(cid:152)o dar informa(cid:231)a(cid:152)o sobre o papel desempenhado por esta equipa de peritos, as suas actividades e os resultados dos seus esfor(cid:231)os? Resposta dada pelo Sr. Marin em nome da Comissa(cid:152)o (9 de Dezembro de 1997) A Comissa(cid:152)o vai transmitir directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento as informa(cid:231)o(cid:152)es pedidas. (98/C 134/234) PERGUNTA ESCRITA P-3556/97 apresentada por Luigi Florio (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Novembro de 1997) Objecto: Empre·stimo da Unia(cid:152)o Europeia a‘ Autoridade Palestiniana A Unia(cid:152)o Europeia prepara-se para conceder a‘ Autoridade Nacional Palestiniana um empre·stimo no montante de 52 milho(cid:152)es de ecus, que justifica com a necessidade de substituir transfere(cid:136)ncias que o Governo de Israel deveria ter efectuado em favor do Governo de Arafat. Segundo uma not(cid:14)·cia publicada em Abril de 1997 pelo dia·rio israelita «Haaretz», o Presidente Arafat teria uma conta secreta no «Leumi Bank» de Tel-Aviv (filial da rua Hashmonaim) em que estariam depositados cerca de 150 milho(cid:152)es de do·lares (o equivalente a 125 milho(cid:152)es de ecus), pagos pelo Governo de Israel e resultantes do imposto sobre as importa(cid:231)o(cid:152)es de combust(cid:14)·veis destinados aos Territo·rios; trata-se portanto de dinheiros destinados a‘ ANP, que o Presidente Arafat reteve para seu uso pessoal, isentos de qualquer controlo


title: QUESTION ECRITE no 3545/97 de Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR à la Commission. Avancée dans l'harmonisation des plaques minéralogiques

eurovoc_concepts:
European symbol
France
Germany
Ireland
Portugal
approximation of laws
technical specification
vehicle registration

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/19 (98/C 187/29) QUESTION E· CRITE E-3545/97 pose·e par Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) a‘ la Commission Objet: Avance·e dans l(cid:146)harmonisation des plaques mine·ralogiques (12 novembre 1997) Les symboles figurent parmi les meilleurs moyens d(cid:146)obtenir du citoyen europe·en qu(cid:146)il assimile l(cid:146)ide·e de vivre au sein d(cid:146)une communaute·, celle de l(cid:146)Union europe·enne. Un de ces symboles, la de·livrance de plaques mine·ralogiques harmonise·es et frappe·es au logo de l(cid:146)Union, est l(cid:146)un des e·le·ments qui ont le plus contribue· a‘ populariser les concepts sous-tendant l(cid:146)esprit communautaire. Tous les E· tats membres n(cid:146)ont cependant pas adopte· la nouvelle plaque, et leurs ressortissants en sont, d(cid:146)une certaine fa(cid:231)on, de·(cid:231)us. La Commission pense-t-elle qu(cid:146)il faille inciter les E· tats membres qui ne l(cid:146)ont pas encore fait a‘ mettre cette plaque en circulation au plus vite? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (19 de·cembre 1997) La Commission renvoie l(cid:146)Honorable Parlementaire a‘ la re·ponse a‘ sa question e·crite no E -2574/92 (1). Depuis lors, l(cid:146)Allemagne et la France ont, apre‘s l(cid:146)Irlande et le Portugal, adopte· a‘ leur tour le mode‘le de plaque mine·ralogique communautaire. (1) JO C 86 du 26. 3. 1993. (98/C 187/30) QUESTION E· CRITE E-3550/97 pose·e par Giuseppe Rauti (NI) a‘ la Commission (12 novembre 1997) Objet: Disparition de l(cid:146)enseignement de la ge·ographie en Italie La Commission sait-elle que le «projet expe·rimental» lance· en Italie par le ministre de l(cid:146)instruction publique et de·ja‘ mis en (cid:156)uvre dans 150 e·tablissements scolaires ne comporte pas l(cid:146)enseignement de la ge·ographie pendant les deux premie‘res anne·es de l(cid:146)enseignement secondaire supe·rieur? Ceci entra(cid:14)(cid:136)ne diverses implications ne·gatives sur le plan professionnel, dans la mesure ou‘ de nombreux professeurs de ge·ographie sont contraints d(cid:146)abandonner l(cid:146)enseignement de leur discipline. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que cette omission provoque un appauvrissement conside·rable du 1. niveau et de la qualite· des e·tudes? 2. Ne conside‘re-t-elle pas que la de·cision du ministe‘re italien est en contradiction avec l(cid:146)orientation actuelle, favorable a‘ la ge·ographie et a‘ sa «valeur culturelle», observe·e dans toutes les structures didactiques e·quivalentes de l(cid:146)UE? N(cid:146)envisage-t-elle pas d(cid:146)intervenir aupre‘s du gouvernement italien afin de faire abroger cette grave et 3. de·concertante de·cision? (98/C 187/31) QUESTION E· CRITE E-3802/97 pose·e par Cristiana Muscardini (NI) a‘ la Commission (26 novembre 1997) Objet: Suppression de la ge·ographie de certains programmes scolaires en Italie Le ministre italien de l(cid:146)Instruction publique a annonce· qu(cid:146)il e·tait pre·vu de supprimer la ge·ographie des programmes d(cid:146)e·tude des colle‘ges et lyce·es. De‘s cette anne·e, 150 e·tablissements appliquent un projet expe·rimental qui anticipe sur l(cid:146)e·limination de cette matie‘re des programmes des cycles biennaux, e·limination de·ja‘ re·alise·e»en douce» au cours des dernie‘res anne·es dans certaines filie‘res technico-professionnelles


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3532/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Evaluación del impacto ambiental

eurovoc_concepts:
application of EU law
environmental impact
environmental protection
impact study
industrial project
private sector
project evaluation
public sector
regional policy

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/17 (98/C 187/26) PREGUNTA ESCRITA E-3532/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) Asunto: Evaluacio·n del impacto ambiental 1. ¿Es consciente la Comisio·n de que la evaluacio·n del impacto ambiental puede utilizarse como coartada, perdiendo as(cid:14)· su valor probatorio, cuando en caso de excepciones a planes regionales globales se somete a la evaluacio·n del impacto ambiental solamente la variante divergente, con lo que se omite la comparacio·n de la compatibilidad con el medio ambiente de las variantes conformes con el plan regional y las variantes que se apartan del mismo? ¿Proyecta la Comisio·n efectuar una adicio·n en este sentido a la Directiva de la UE que regula la evaluacio·n 2. del impacto ambiental para garantizar el sentido originario de la misma? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (18 de diciembre de 1997) La Comisio·n desea recordar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que, de momento, el procedimiento de evaluacio·n del impacto sobre el medio ambiente de los proyectos pu·blicos o privados sujetos a la legislacio·n comunitaria no tiene ninguna relacio·n con la planificacio·n. Un proyecto se sometera· a un procedimiento obligatorio cuando se encuentre entre los tipos de proyecto mencionados en el Anexo I de la Directiva comunitaria, o cuando, en funcio·n de su naturaleza, su magnitud y su localizacio·n, el Estado miembro considere que debe someterse a dicho procedimiento. La Comisio·n no ha tenido nunca conocimiento de casos de utilizacio·n abusiva del procedimiento del tipo del mencionado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a es, sin duda, consciente de que la Directiva 97/11/CE del Consejo por la que se modifica la Directiva 85/337/CEE relativa a la evaluacio·n de las repercusiones de determinados proyectos pu·blicos y privados sobre el medio ambiente (1) entrara· en vigor en marzo de 1999. La Comisio·n no tiene la intencio·n de modificar esta nueva legislacio·n. (1) DO L 73 de 14. 3. 1997. (98/C 187/27) PREGUNTA ESCRITA E-3533/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) al Consejo (14 de noviembre de 1997) Asunto: Conducta agresiva de Turqu(cid:14)·a frente a Grecia Las continuas provocaciones de los turcos contra Grecia, Estado miembro de la UE, superaron todo precedente cuando, el 16. 10. 1997, dentro del espacio ae·reo griego, aviones de combate de Turqu(cid:14)·a obstaculizaron el vuelo del aparato C-130 que trasladaba al Ministro de Defensa Nacional de Grecia y sus acompan(cid:152)antes desde Chipre a Creta. Dicha accio·n pone en peligro la paz en el Mediterra·neo sudoriental, vulnera todos los principios de la UE, ignora el Acuerdo de Madrid ›que constituye ya letra muerta›, desprecia todas las «admoniciones» del Consejo Europeo y de la Comisio·n Europea sobre la coexistencia pac(cid:14)·fica de los dos pa(cid:14)·ses y conculca todos los tratados internacionales. Mediante el citado acto, Turqu(cid:14)·a muestra adema·s su indiferencia a la seguridad y la vida de los ocupantes del aparato. ¿Puede indicar el Consejo que· medidas piensa adoptar frente a Turqu(cid:14)·a, pa(cid:14)·s asociado a la UE, ante su conducta de continuas provocaciones? ¿Se debatira· esta cuestio·n a iniciativa de la Presidencia en el Consejo de Ministros de Asuntos Exteriores de la UE o en la cumbre de Jefes de Estado y de Gobierno que se celebrara· en el mes de diciembre?