title: 97/806/CE: Decisão da Comissão de 26 de Novembro de 1997 relativa a certas medidas de protecção respeitantes a determinados produtos da pesca originários da Turquia (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Türkiye
fishery product
health risk
import restriction
originating product

formats: html pdfa1b print


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2340/97 DER KOMMISSION vom 26. November 1997 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet -Effektivisering av hur domar meddelas och verkställs inom Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
European convention
civil law
enforcement of ruling
judicial proceedings
jurisdiction

formats: html pdf print

text: 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/3 Kommissionens meddelande till R¿det och Europaparlamentet (cid:134) effektivisering av hur domar meddelas och verkst…lls inom Europeiska unionen (98/C 33/03) SAMMANFATTNING Detta meddelande har tv¿ syften. Brysselkonventionen (bilaga 1 och 2) samt f‰rslag till en samtidig ‰versyn av Luganokonventionen (bilaga 3). N…r Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft kommer kommissionen att vidta n‰dv…ndiga ¿tg…rder f‰r att anpassa arbetet till den nya r…ttsliga ramen f‰r civil(cid:220) r…ttsligt samarbete. 1. (cid:217)Det fr…msta syftet …r att underl…tta erk…nnande och verkst…llighet av domar inom Europeiska unionen, n¿(cid:220) got som f‰r n…rvarande regleras privatr…ttsligt och handelsr…ttsligt dels genom Brysselkonventionen fr¿n ¿r 1968, dels genom Luganokonventionen som avser Efta(cid:220)l…nderna. 2. (cid:217)Det andra syftet med meddelandet …r att f¿ in r…ttstill(cid:220) l…mpares och ber‰rda parters synpunkter i en rad fr¿(cid:220) gor som inte direkt ber‰rs i lagf‰rslaget. M¿let …r att starta en debatt om en gemensam h¿llning inom unio(cid:220) nen i vissa fr¿gor som r‰r nationell processr…tt. Brysselkonventionen har inneburit stora framsteg vad g…ller verkst…llighet av domar som meddelats i andra medlemsstater. Fler framsteg kan dock g‰ras f‰r att ytterligare p¿skynda och f‰renkla f‰rfarandet, och anpassa det till medborgarnas och n…ringsidkarnas be(cid:220) hov i det allt snabbare handelsutbytte, s…rskilt p¿ den inre marknaden. Meddelandet inneh¿ller flera f‰rslag KOM(97) 609 slutlig(cid:216)(*) i denna riktning. Dels f‰resl¿s att instanser som handl…gger exekvaturf‰rfaranden bara b‰r kon(cid:220) trollera ren formalia, bland annat med utg¿ngspunkt i ett s…rskilt intyg fr¿n n¿gon r…ttsinstans i ursprungs(cid:220) staten om att domen …r verkst…llbar. Dels f‰resl¿s att grunderna f‰r att v…gra erk…nna domar ses ‰ver. Dessa grunder b‰r pr‰vas bara om verkst…lligheten ‰verklagas av svaranden, som ocks¿ b‰r b…ra bevis(cid:220) b‰rdan. Vidare f‰resl¿s att exekvaturdomar skall f¿ verkst…llas omedelbart och att interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder skall underl…ttas. Slutligen om(cid:220) arbets systemet f‰r interimistiska ¿tg…rder och s…ker(cid:220) hets¿tg…rder f‰r att st…rka ¿tg…rdernas europeiska di(cid:220) mension. Samtliga f‰rslag finns i konventionsutkastet, som skall ers…tta Brysselkonventionen. Konventionsutkastet inneh¿ller …ven best…mmelser som tar h…nsyn till hur de ekonomiska f‰rbindelserna och EG(cid:220)domstolens praxis utvecklats sedan Bryssel(cid:220) konventionen skrevs under, s…rskilt vad g…ller beh‰(cid:220) righetsregler. Vidare finns tv¿ kompletterande f‰rslag till nya protokoll som skall ers…tta de som bilades (*) Se sidan 20 i detta nummer av EGT. Att underl…tta domars r‰rlighet och verkst…llande mellan medlemsstaterna ar absolut n‰dv…ndigt, men inte nog f‰r att medborgare och n…ringsidkare skall kunna utnyttja alla sina r…ttigheter inom Europeiska unionen. Syftet b‰r vara att g‰ra tillg¿ngen till r…tts(cid:220) v…sendet s¿ allm…n, snabb, effektiv och billig som m‰jligt. Det har redan diskuterats att de skilda r…ttssystemen kan f‰rsv¿ra tillg¿ngen till r…ttsv…sendet p¿ den inre marknaden, s…rskilt vid konsumenttvister(cid:216)(˛). Eftersom det ofta …r fr¿gan om sm¿ belopp blir sv¿righeterna att f¿ tillg¿ng till r…ttsv…sendet desto k…nnbarare just p¿ detta omr¿de(cid:216)(ˇ). N…ringsidkare och s…rskilt de sm¿ och medelstora f‰retagen upplever ocks¿ att dessa sv¿righeter bromsar handeln(cid:216)(—). D…rf‰r b‰r den processr…ttsliga ramen f‰r unionens konsumenter, n…ringsidkare och medborgare f‰rb…tt(cid:220) ras. Behandlingen b‰r ske med f‰rsiktighet, i lagom (˛)(cid:217)Gr‰nbok om konsumenters taler…tt och reglering av konsu(cid:220) inre marknaden. KOM(93) 567. menttvister Kommissionen fick in ‰ver hundra synpunkter. inom den (ˇ)(cid:217)En Eurobarometer(cid:220)unders‰kning fr¿n ¿r 1991 visade att sv¿(cid:220) righeten att bil…gga tvister …r ett av de st‰rsta hindren mot k‰p av konsumtionsvaror i andra medlemsstater. (—)(cid:217)Kommissionens rekommendation av den 12 maj 1995 om betalningsfrister vid handelstransaktioner, EGT L 127, 10 juni 1995 och kommissionens meddelande om denna re(cid:220) kommendation, EGT C 144, 10. 6. 1995. C 33/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 takt och i ett f‰rsta steg inriktas p¿ n¿gra viktiga fr¿(cid:220) gor. N¿gra fr¿gor som kan diskuteras i samman(cid:220) hanget …r till exempel om snabbf‰rfaranden f‰r in(cid:220) drivning av fordringar b‰r inr…ttas i alla medlemssta(cid:220) ter och hur man skall f¿ effektiva instrument f‰r do(cid:220) mars verkst…llighet (i ett f‰rsta steg fr…mst f‰r utm…t(cid:220) ning av banktillgodohavanden). Eftersom insyn i g…l(cid:220) den…rens f‰rm‰genhetsf‰rh¿llanden …r avg‰rande f‰r en effektiv verkst…llighet finns …ven anledning att dis(cid:220) kutera olika s…tt att f¿ s¿dan insyn och ‰ka samarbe(cid:220) tet mellan exekutiva myndigheter. 2. (cid:217)Brysselkonventionen …r n…ra f‰rknippad med gemen(cid:220) skapen och dess f‰rfaranden och skall f‰lja upp EG(cid:220) f‰rdragets ‰vriga best…mmelser om fri r‰rlighet, f‰r att g‰ra …ven domar smidigare(cid:216)((cid:210)). Med beaktande av enhetstanken har EG(cid:220)domstolen sj…lvst…ndigt tol(cid:220) kat konventionen f‰r att med h…nsyn till diskrimine(cid:220) ringsf‰rbudet ge alla inom Europeiska unionen lika r…ttigheter. Konventionen l¿g till grund f‰r Lugano(cid:220) konventionen, en liknande konvention som under(cid:220) tecknades av medlemsstaterna och Efta(cid:220)l…nderna(cid:216)((cid:211)) den 16 september 1988. Dessa b¿da syften skall sammantaget bidra till en ef(cid:220) fektivisering av hur domar meddelas och verkst…lls inom Europeiska unionen. Med tanke p¿ debatten uppmanas alla ber‰rda att f‰re den 30 april 1998 l…mna synpunkter p¿ detta meddelande till: Adrian Fortescue Arbetsgruppen f‰r r…ttsliga och inrikes fr¿gor Europeiska kommissionen Rue de la Loi/Wetstraat 200 B(cid:220)1049 Bryssel. INLEDNING Meddelandets syfte 1. (cid:217)Exekutionstitlars privatr…ttsliga(cid:216)((cid:209)) och handelsr…tts(cid:220) liga giltighet inom unionens gr…nser regleras f‰r n…r(cid:220) varande i Brysselkonventionen fr¿n ¿r 1968, som ut(cid:220) arbetades med artikel 220. 4 i EG(cid:220)f‰rdraget som grund och d…refter gradvis har utvidgats …ven till de nya medlemsstaternas instanser internationell beh‰(cid:220) righet att med full r…tt erk…nna domar och inskr…n(cid:220) ker kraftigt grunderna f‰r att v…gra erk…nnande. Dels f‰reskriver den ett exekvaturf‰rfarande som …r b¿de enhetligt och ¿tminstone i initialskedet ensidigt f‰rpliktande. 3. (cid:217)Brysselkonventionen …r fortfarande det enda ‰vergri(cid:220) pande instrumentet f‰r medlemsstaternas civilr…tts(cid:220) liga samarbete. D…remot ber‰rs inte medlemsstater(cid:220) nas nationella processr…tt. I gemenskapsr…ttens tradi(cid:220) tion svarar medlemsstaterna sj…lva f‰r hur de egna myndigheterna och domstolarna arbetar. ´nnu finns inget europeiskt r…ttsomr¿de, utan l…ndernas egna r…ttsnormer och system f‰r civilr…ttsliga processer anv…nds sida vid sida. Det finns stora skillnader mel(cid:220) lan dessa system som utvecklats indiviudellt i varje land med tiden. Detta meddelande har tv¿ syften i sammanhanget. - F‰r det f‰rsta framsf‰rs en rad konkreta f‰rslag p¿ hur erk…nnande och verkst…llighet av domar kan bli …nnu smidigare inom Europeiska unionen. Meddelan(cid:220) det inneh¿ller i det sammanhanget ett f‰rslag till kon(cid:220) ventionen som …ven inneh¿ller best…mmelser som syf(cid:220) tar till att beakta hur de ekonomiska f‰rbindelserna och EG(cid:220)domstolens praxis utvecklats p¿ senare tid. Vidare finns tv¿ f‰rslag till nya protokoll i bilaga till den f‰reslagna konventionen (bilaga 1 och 2) samt kommissionens f‰rslag till samtidig ‰versyn av Luga(cid:220) nokonventionen (bilaga 3). Dessa f‰rslag har artikel K 3. 2 c i F‰rdraget om Europeiska unionen som grund. N…r Amsterdamf‰rdraget tr…tt i kraft kommer de att anpassas till den nya r…ttsliga ramen f‰r det civilr…ttsliga samarbetet. - Det andra syftet med meddelandet …r att skapa debatt och l¿ta alla ber‰rda parter l…mna synpunkter och f‰rslag p¿ hur Europeiska unionen skulle kunna ((cid:209))(cid:217)Bara vissa fr¿gor uteluts. Se dock utkastet till konvention om domstols beh‰righet, erk…nnande och verkst…llighet av do(cid:220) mar p¿ familjer…ttens omr¿de (Bryssel II). ((cid:210))(cid:217)EG(cid:220)domstolen (cid:134) M¿l C(cid:220)398/92, 10 feburari 1994, Mund och Festner, REG 1994, s. I(cid:220)474. ((cid:211))(cid:217)EGT L 319, 25. 11. 1988. 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/5 fr…mja allas lika tillg¿ng till ett effektivt och snabbt r…ttsv…sende till rimlig kostnad. Inga ¿tg…rder f‰resl¿s i fr¿gan utan syftet …r att inh…mta ber‰rda parters synpunkter p¿ och ¿sikter om de fr¿gor som b‰r dis(cid:220) kuteras. Problemst…llning 4. (cid:217)Sedan Brysselkonventionen skrevs under ¿r 1968 har den …ndrats i mycket liten utstr…ckning. N¿gon ‰ver(cid:220) gripande genomarbetning av konventionens best…m(cid:220) melser har aldrig gjorts, utan bara s¿dana bearbet(cid:220) ningar som blivit n‰dv…ndiga i och med att nya sta(cid:220) ter anslutit sig. I samband med anslutning har vissa best…mmelser i Luganokonventionen glidit ifr¿n dem i Brysselkonventionen. Med tiden har vissa best…m(cid:220) melser i konventionerna ocks¿ lett till praktiska till(cid:220) l…mpningsv¿righeter. tid, l¿ng i utlandet 5. (cid:217)Trots att Brysselkonventionen inneburit framsteg tar ibland exekvaturf‰rfaranden mycket l¿ng tid, och medf‰r ofta mycket h‰ga kost(cid:220) nader. Eftersom f‰rfaranden i ursprungsstaten ocks¿ tar tid och kostar pengar v…ljer m¿nga hellre att v…cka talan i verkst…llighetsstaten n…r det …r m‰jligt, f‰r att p¿ s¿ s…tt undvika exekvaturf‰rfarandet. S…r(cid:220) skilt i m¿l om mindre v…rden kan s¿dana hinder g‰ra att nyttan av att f‰rfaranden inleda ifr¿gas…tts, om den dom som skall verkst…llas avser en motpart eller egendom i utlandet. Risken finns dessutom att egendomen inte l…ngre finns kvar om verkst…lligheten dr‰jer. Detta hindrar fortfarande domars gr…ns‰verskridande giltighet i andra med(cid:220) lemsstater. r…ttsliga exekutionstitlars exigibilitet s…rskilt komplicerade. Allm…nheten har sv¿rt att f¿ gr…ns‰verskridande tvis(cid:220) tem¿l. P¿ den inre marknaden b‰r dock envar enkelt kunna ta del av spelreglerna och, innan r…ttligsa f‰r(cid:220) faranden inleds, k…nna till sina r…ttigheter och skyl(cid:220) digheter, vilka formaliteter som skall fullg‰ras, olika r…ttshandlingars verkan, hur effektivt den efterstr…(cid:220) vade domen …r, vilka m‰jligheter som finns att ‰ver(cid:220) klaga och vilka regler som styr verkst…llighet av do(cid:220) mar. Inte bara m‰jligheterna till inblick utan …ven kostna(cid:220) derna varierar kraftigt(cid:216)((cid:212)). I vissa medlemsstater …r advokatkostnader och arvoden mycket h‰ga och i f‰rekommande fall tillkommer kostnader f‰r exekva(cid:220) turf‰rfarandet, vilket inskr…nker m‰jligheterna till r…ttslig pr‰vning och faktiskt avskr…cker m¿nga fr¿n att vidta r…ttsliga ¿tg…rder(cid:216)((cid:213)). Nationella f‰rfaranden …r ofta sv¿ra att f¿ inblick i, olika kostsamma och dessutom …r de olika effektiva. Vissa medlemsstater har inr…ttat s…rskilda snabba och billiga f‰rfaranden som …r v…l l…mpade f‰r n…ringsli(cid:220) vets och allm…nhetens behov. I andra l…nder priorite(cid:220) ras fortfarande ett mer komplicerat r…ttsv…sende som kan leda till att domstolarna drunknar i …renden och att det tar l…ngre tid innan dom meddelas. Tids¿t(cid:220) g¿ngen gynnar ofta g…lden…rer som inte vill g‰ra r…tt f‰r sig. Meddelandets inneh¿ll 6. (cid:217)Ut‰ver fr¿gan om domars gr…ns‰verskridande giltig(cid:220) het kan det ocks¿ konstateras att privatr…ttsliga fr¿(cid:220) gor om enskildas och n…ringsidkares f‰rbindelser som grundas p¿ gemenskapsr…tten …nd¿ regleras inom de olika l…ndernas processr…ttsliga system, vil(cid:220) ket g‰r det sv¿rare att f¿ inblick i f‰rfaranden och leder till varierande kostnader och effektivitet. F‰r en lekman …r fr¿gorna om taler…tt, fristber…k(cid:220) ning, bevisb‰rda, verkan av ‰verklagande och om 7. (cid:217)R¿det diskuterar f‰r n…rvarande b…ttre gr…ns‰ver(cid:220) skridande giltighet f‰r domar inom unionen i tv¿ pa(cid:220) rellella men skilda sammanhang (cid:134) dels i samband ((cid:212))(cid:217)Under arbetet med gr‰nboken om konsumenters taler…tt vi(cid:220) sade det sig att r…tteg¿ngs(cid:220) och advokatkostnader i snitt uppgick till 2(cid:216)500 ecu i tvister som g…llde 2(cid:216)000 ecu. ((cid:213))(cid:217)Detta framg¿r av svaren p¿ det fr¿geformul…r kommissionen distribuerade n…r arbetet med en europeisk exekutionstitel f‰rbereddes, samt av studien Cost of Judicial Barriers for Consumers in the Single Market, som genomf‰rdes f‰r kommissionens r…kning n…r gr‰nboken om konsumenters taler…tt f‰ljdes upp. C 33/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 med ‰versynen av Bryssel(cid:220) och Luganokonventio(cid:220) nerna, dels i samband med inr…ttandet av en europe(cid:220) isk exekutionstitel. I mars 1997 anordnade Finland ett seminarium i Helsingfors som lockade ett stort antal sakkunniga, som till exempel akademiker, r…ttstill…mpare och f‰retr…dare f‰r medlemsstaternas f‰rvaltningar(cid:216)(˛˝). Redan n…r Nederl…nderna var ordf‰randeland disku(cid:220) terade r¿det fr¿gorna vid flera m‰ten. 8. (cid:217)Det arbete med ‰versyn av Bryssel(cid:220) och Luganokon(cid:220) ventionerna som f‰r n…rvarande utreds sker mot bakgrund av att ˆsterrikes, Finlands och Sveriges ‰nskem¿l om …ndringar av tidssk…l inte kunde beak(cid:220) tas annat …n rent tekniskt i samband med konventio(cid:220) nen av den 29 november 1996 om dessa l…nders an(cid:220) slutning till Brysselkonventionen. Den st…ndiga kom(cid:220) mitt~en sin tredje och fj…rde sammantr…desperiod vid flera till(cid:220) f…llen uttalat att best…mmelserna i de b¿da konven(cid:220) tionerna borde n…rmas till varandra. f‰r Luganokonventionen har under Medlemsstaterna och kommissionen anser att en s¿(cid:220) dan tilln…rmning b‰r inneb…ra att vissa best…mmelser i de b¿da konventionerna ses ‰ver med tanke p¿ de allt mer komplicerade ekonomiska och mellan(cid:220) m…nskliga f‰rbindelserna, utvecklingen av tvistem¿l p¿ omr¿det och EG(cid:220)domstolens r…ttspraxis. Med ut(cid:220) g¿ngspunkt i olika skriftliga inlagor fr¿n medlems(cid:220) staterna och kommissionen har r¿det och den st…n(cid:220) diga kommitt~n f‰r Luganokonventionen redan b‰r(cid:220) jat diskutera vilka best…mmelser som b‰r ses ‰ver. 9. (cid:217)Redan 1995 b‰rjade kommissionen diskutera om Brysselkonventionens exekvaturf‰rfarande borde be(cid:220) h¿llas …ven framdeles och hur en exekutionstitel skulle vara juridiskt beskaffat f‰r att kunna g…lla fritt ‰ver medlemsstaternas gr…nser. En s¿dan exekutions(cid:220) titel skulle kunna bli en europeisk exekutionstitel. I g…llande r…tt har domar inte fullst…ndigt fri gr…ns(cid:220) ‰verskridande giltighet, och ingen konkret fri r‰rlig(cid:220) het som f‰ljer upp de ‰vriga friheterna. En exeku(cid:220) tionstitel som skall verkst…llas i en annan medlems(cid:220) stat m¿ste av den staten f‰rses med en sorts pass i form av ett f‰rordnande om verkst…llighet vare sig det …r fr¿gan om en dom eller annat beslut. Under arbetets g¿ng har ocks¿ flera medlemsstater uttryckt intresse f‰r fr¿gan, som togs in i r¿dets fler¿riga program f‰r r…ttsliga och inrikes fr¿gor(cid:216)((cid:214)). ((cid:214))(cid:217)EGT C(cid:216)319, 26. 10. 1996. En fr¿ga som diskuterats i de olika sammanhangen …r om en europeisk exekutionstitel borde inf‰ras ge(cid:220) nom enhetliga f‰rfaranden f‰r att erh¿lla en exeku(cid:220) tionstitel, vilket p¿ sikt kan g‰ra exekvaturf‰rfaran(cid:220) det ‰verfl‰digt. Diskussionerna har dock visat att enhetliga f‰rfaranden i ursprungsstaten och avskaf(cid:220) fande av exekvaturf‰rfarandet …r tv¿ skilda fr¿gor som kan l‰sas oberoende av varandra. Det har ocks¿ visat sig att exekvaturf‰rfarandet inte kan avskaffas helt, bland annat eftersom medlemsstaternas verk(cid:220) st…llighetsf‰rfaranden …r s¿ olika. Syftet med arbetet …r d…rf‰r snarare att f‰renkla exekvaturf‰rfaranden f‰r att g‰ra det s¿ smidigt som m‰jligt, ist…llet f‰r att helt avskaffa det. 10. (cid:217)Under det f‰rberedande arbetet har …ven interimis(cid:220) tiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder behandlats. Be(cid:220) hovet av att snabbt s…tta in s¿dana ¿tg…rder …r s…r(cid:220) skilt stort vid gr…ns‰verskridande tvister, dels efter(cid:220) som utl…ndsk r…tteg¿ng eller inhemsk r…tteg¿ng och exekvaturf‰rfaranden tid, dels eftersom skillnaderna mellan medlemsstaternas r…ttsliga medel …r s¿ stora. Eftersom s¿dana ¿tg…rder bara flyktigt ber‰rs i Brysselkonventionen b‰r s…rskilda best…m(cid:220) melser inf‰ras, b¿de om beh‰righet att f‰rordna om s¿dana ¿tg…rder och om anv…ndningsvillkor. l¿ng tar 11. (cid:217)Syftet med den konvention som f‰resl¿s i detta med(cid:220) delande …r inte att minska de betydande skillnaderna mellan l…ndernas processr…tt. Kommissionen anser dock att arbetet b‰r g¿ vidare och att en saklig de(cid:220) batt om processr…ttsliga problem i Europa b‰r inle(cid:220) das, b¿de med avseende p¿ domstolssamarbete och i ett bredare perspektiv med avseende p¿ tillg¿ngen till till rimlig ett snabbt och effektivt r…ttsv…sende (˛˝)(cid:217)F‰r att g¿ vidare i arbetet och stimulera till debatt distribue(cid:220) rade kommissionen inf‰r Helsingforsseminariet ett f‰rbere(cid:220) dande fr¿geformul…r till flera europeiska organisationer som f‰retr…der ber‰rda yrkesverksamma (notarier, advokater, domare, st…mningsm…n och domstolstj…nstem…n). En sam(cid:220) manfattning av svaren redovisades vid seminariet. 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/7 kostnad. Kommissionen efterstr…ver ett givande ut(cid:220) byte med r…ttstill…mpare och ‰vriga ber‰rda n…r fr¿(cid:220) gorna diskuteras. R…ttss…kerhet och f‰rtroende f‰r r…ttsinstanserna …r inre grundl…ggande villkor f‰r att gemenskapens marknad skall kunna utvecklas och fungera smidigt. D…rf‰r …r det viktigt att unders‰ka har r…ttss…kerhe(cid:220) ten och f‰rtroendet kan f‰rb…ttras, med h…nsyn till subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen men i ett bredare perspektiv …ven f‰r medborgarnas och allm…nhetens b…sta. 12. (cid:217)I den andra delen av meddelandet beskrivs problem som beror p¿ skillnader i l…ndernas processr…ttsliga lagstiftning och fr¿gor som kommissionen anser kr…(cid:220) ver vidare diskussion. -(cid:217)Den f‰rsta fr¿gan g…ller hur en exekutionstitel erh¿lls i ursprungsstaten (II. 1). Med tanke p¿ att r…ttssystemen i princip skall vara j…mb‰rdiga, att aff…rsv…rlden pr…glas av snabbhet och att det finns en risk f‰r att g…lden…rens egendom (cid:134) som ju utg‰r s…kerhet f‰r borgen…rens fordran (cid:134) kan skingras b‰r alla ha tillg¿ng till r…ttsliga f‰rfaran(cid:220) den som …r j…mf‰rbara i fr¿ga om tid, kostnad och effektivitet. Kommissionen anser att s…rskild uppm…rksamhet fr…mst b‰r …gnas m‰jligheten att eventuellt inf‰ra snabbf‰rfaranden f‰r indrivning av fordringar i alla medlemsstater. -(cid:217)I meddelandet behandlas …ven fr¿gan om domars egentliga verkst…llighet (II. 2). Denna fr¿ga b‰r utredas i olika etapper. I ett f‰rsta steg b‰r dis(cid:220) kussionerna inriktas p¿ utm…tning av banktillgo(cid:220) dohavanden. Grundl…ggande principer f‰r vad som skulle kunna utg‰ra en gemensam grund inom unionen b‰r utredas. -(cid:217)En annan fr¿ga som b‰r diskuteras h…nger n…ra samman med verkst…llighet, n…mligen insyn i f‰r(cid:220) m‰genhetsf‰rh¿llanden (II. 3). Kommissionen an(cid:220) ser att alla inom Europeiska unionen b‰r ha till(cid:220) g¿ng till j…mf‰rbara r…ttsliga medel i detta avse(cid:220) ende, och f‰resl¿r en utredning av om s¿dana f‰rm‰genhetsdeklarationer som redan anv…nds i flera medlemsstater eventuellt b‰r anv…ndas ge(cid:220) nerellt. -(cid:217)Slutligen m¿ste fordringar allt oftare drivas in utomlands. S¿dan indrivning b‰r kunna underl…t(cid:220) tas genom ‰kat internationellt samarbete. D…rf‰r f‰resl¿r kommissionen ‰kat samarbete, eventuellt genom att medlemsstaternas exekutiva myndighe(cid:220) ter utbyter information, med h…nsyn till med(cid:220) lemsstaternas lagstiftning och praxis i fr¿ga om bland annat skydd av privatlivet och personupp(cid:220) gifter (se II. 4). Framtidsutsikter 13. (cid:217)Ett av m¿len i det nya f‰rdraget …r att bevara och utveckla unionen som ett omr¿de f‰r frihet, s…kerhet och r…ttvisa. Det civilr…ttsliga samarbetet behandlas d…rf‰r i en ny avdelning i EG(cid:220)f‰rdraget om denna politik, i artikel 73m. Enligt artikeln f¿r ¿tg…rder r‰(cid:220) rande civilr…ttsligt samarbete med gr…ns‰verskri(cid:220) dande f‰ljder vidtas i den m¿n de beh‰vs f‰r att den inre marknaden skall fungera v…l. S¿dana ¿tg…rder kan bland annat syfta till att undanr‰ja s¿dant som hindrar civilr…ttsliga f‰rfaranden fr¿n att fungera v…l, om n‰dv…ndigt genom att fr…mja f‰renligheten mel(cid:220) lan civilprocessr…ttsliga regler som …r till…mpliga i medlemsstaterna. Amsterdamf‰rdraget visar d…rf‰r att medlemsstaterna blivit medvetna om hur viktiga dessa fr¿gor …r f‰r den europeiska integrationen och s…rskilt f‰r att den inre marknaden skall fungera v…l. Det g…ller att f‰rse n…ringslivet och allm…nheten med alla s¿dana f‰rfaranden vid de nationella domsto(cid:220) lerna som beh‰vs. Brysselkonventionen och de civilr…ttsliga processre(cid:220) glerna blir allt viktigare i allm…nhetens och n…ringsli(cid:220) vets f‰rbindelser p¿ en allt mer integrerad inre mark(cid:220) nad, d…r elektroniska ‰verf‰ringar i framtiden kom(cid:220) mer att utvecklas allt snabbare och i sin tur v…cka nya fr¿gor. Det verkar d…rf‰r l…mpligt att g‰ra be(cid:220) st…mmelserna om bland annat verkst…llighet av do(cid:220) mar p¿ privatr…ttens omr¿de mer verksamhetsinrik(cid:220) tade. Behovet beror dels p¿ den ‰kade integrationen p¿ de inre marknaden, dels p¿ det som bliv f‰ljden av att gemenskapen utvidgas i framtiden. Den ‰kade integrationen och utvidgningen …r allts¿ de fr…msta sk…len till att kommissionen vill starta en C 33/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 debatt om det civilr…ttsliga samarbetet. Kommis(cid:220) sionen anser n…mligen att initiativ l…mpligen b‰r tas i olika etapper. D…rf‰r f‰resl¿s ‰kad gr…ns‰verskri(cid:220) dande giltighet f‰r domar inom ramen f‰r de befint(cid:220) liga r…ttssystemen, men andra aspekter i fr¿gan b‰r redan nu utredas. Eftersom det nya f‰rdraget …nnu inte tr…tt i kraft l…gger kommissionen sina f‰rslag enligt nu befintliga r…ttsliga grunder, men behandlar …ven fr¿gor som ing¿r i det nya initiativet. Kommis(cid:220) sionen har noterat att Amsterdamf‰rdraget kommer att g‰ra det m‰jligt att ers…tta konventioner med ge(cid:220) menskapsinstrument, som har institutionella f‰ljder och inte beh‰ver ratificeras av medlemsstaterna eller eventuella anslutande l…nder. Kommissionen f‰rbe(cid:220) h¿ller sig r…tten att ta nya, kompletterande initiativ i de fr¿gor som diskuteras, eller att enligt det nya f‰r(cid:220) draget vid l…mpligt tillf…lle f‰resl¿ att konventionen omvandlas till ett gemenskapsinstrument som samti(cid:220) digt i m‰jligaste m¿n b‰r ‰verensst…mma med Luga(cid:220) nokonventionen, vilken utvidgar Brysselkonventio(cid:220) nens best…mmelser …ven till Efta(cid:220)l…nderna. konventionsbest…mmelser b‰r ses ‰ver b¿de med tanke p¿ hur de till…mpats och s…rskilt med tanke p¿ hur de tolkats av EG(cid:220)domstolen. N…ra trettio ¿rs till(cid:220) l…mpning av konventionen har visat att de st‰rsta till(cid:220) l…mpnings(cid:220) och tolkningssv¿righeterna uppst¿tt vad g…ller avdelning II om beh‰righet. I sammanhanget f‰resl¿r kommissionen att forumreglerna arbetas om. R…tts…kerheten och systemets effektivitet kan ocks¿ ‰ka om sj…lvst…ndiga definitioner av vissa begrepp f¿r ers…tta h…nvisningar till nationell lagstiftning (se till exempel begreppen f‰rsta instans d…r talan v…ckts i fr¿ga om litispendens eller interimistiska ¿tg…rder, som behandlas i avdelning II). Precis som Bryssel(cid:220) konventionen utg‰r den nya konventionen en del av gemenskapens regelverk och b‰r d…rf‰r ing¿ i och tr…da i kraft samtidigt som anslutningsakten n…r sta(cid:220) ter ansluter sig till unionen. D…rf‰r f‰resl¿s att n‰d(cid:220) v…ndiga best…mmelser i denna riktning inf‰rs. I. GR´NSˆVERSKRIDANDE GILTIGHET FˆR EXEKUTIONSTITLAR I. 2 E NK LA R E E R K´N NA ND E (cid:220) OCH V E R K S T ´ L L I G H E T S F ˆ R F A R A N D E N 14. (cid:217)Allt arbete f‰r att f‰rb…ttra privatr…ttsliga domars gr…ns‰verskridande giltighet inom unionen p¿verkar Bryssel(cid:220) och Luganokonventionerna direkt. Kommis(cid:220) sionen anser att erk…nnande och verkst…llighet av medlemsstaternas domar b‰r underl…ttas inom hela Europeiska unionen genom en allm…n ‰versyn av be(cid:220) st…mmelserna i konventionerna. I. 1 ˆVERSYN AV B RYSS EL(cid:220) OCH L U G A N O K O N V E N T I O N E R N A 15. (cid:217)Kommissionen och medlemsstaterna anser att kon(cid:220) ventionernas ‰vergripande konstruktion och grund(cid:220) l…ggande principer som ju visat sig vara effektiva inte b‰r …ndras vid den p¿g¿ende ‰versynen. M¿let …r ist…llet att s¿ l¿ngt som m‰jligt n…rma de tv¿ konventionernas best…mmelser till varandra, s…r(cid:220) skilt med anledning av de …ndringar som gjordes vid de till Brysselkonventio(cid:220) nen(cid:216)(˛˛). Det r¿der ocks¿ enighet om att vissa senaste anslutningarna (˛˛)(cid:217)Spaniens och Portugals anslutningskonvention av ¿r 1989 samt ˆsterrikes, Finlands och Sveriges anslutningskonven(cid:220) tion av ¿r 1996. 16. (cid:217)Den mest radikala l‰sningen p¿ problem i samband med exekvaturf‰rfarandet skulle vara att helt enkelt avskaffa det. Eftersom de olika nationella domark¿(cid:220) rerna skall till…mpa europeisk r…tt skulle domar som meddelas i andra medlemsstater kunna likst…llas med inhemska domar och verkst…llas p¿ samma s…tt, utan n¿gra s…rskilda kontroller av eller formaliteter f‰r ut(cid:220) l…ndska domar. 17. (cid:217)En s¿dan l‰sning anses dock alltf‰r tidigt p¿kommen av det stora flertalet som h‰rts under det f‰rbere(cid:220) dande arbetet. Det kr…vs fortfarande en sorts ’’pass’’ f‰r att en utl…ndsk dom skall f¿ laga kraft och kunna likst…llas med inhemska domar. Den vanligaste in(cid:220) v…ndningen …r att r…tten att verkst…lla domar …r ett uttryck f‰r staternas suver…nitet (imperium). Denna r…ttighet utg‰r en grundl…ggande del av den natio(cid:220) nella sj…lvst…ndigheten. En annan inv…ndning …r att medlemsstaternas processr…tt skiljer sig betydligt i fr¿ga om hur exekutionstitlar definieras, hur domar verkst…lls, och alldeles s…rskilt i fr¿ga om exekutiva tj…nstem…ns st…llning, befogenheter och ansvar. Den 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/9 g…ngse ¿sikten …r att ytterligare f‰r…ndringar inte kan ske utan att s¿dana definitioner, verkst…llande(cid:220) former och tj…nstebeskrivningar n…rmas till varandra. 18. (cid:217)´ven om det …nnu …r mycket sv¿rt att inr…tta en eu(cid:220) ropeisk exekutionstitel som utan s…rskilda kontroller skulle kunna g…lla ‰ver medlemsstaternas gr…nser har Europeiska unionen andra m‰jligheter. Stora fram(cid:220) steg vad g…ller exekutionstitlars gr…ns‰verskridande giltighet kan g‰ras genom att ytterligare f‰renkla er(cid:220) k…nnande(cid:220) och verkst…llighetsf‰rfarandena. R¿det har diskuterat om detta b‰r ske genom att i Brysselkonventionen …ndras vissa best…mmelser eller genom att ett s…rskilt instrument inr…ttas, som bara skulle till…mpas p¿ pekuni…ra domar. Kommis(cid:220) sionen anser att s¿dana …ndringar som f‰r n…r(cid:220) varande …r m‰jliga b‰r g‰ras i samband med att Brysselkonventionen ses ‰ver. F‰rslaget om ett nytt erk…nnande(cid:220) och verkst…llighetsf‰rfarande b‰r till(cid:220) l…mpas p¿ alla privatr…ttsliga och handelsr…ttsliga do(cid:220) mar och beslut som ing¿r i konventionens till…mp(cid:220) ningsomr¿de. Det finns inga juridiska sk…l till att till(cid:220) l…mpningen av det nya systemet skulle bero p¿ om …rendet …r pekuni…rt eller inte. Nackdelarna med ett s…rskilt instrument …r flera och skulle kunna leda ur askan i elden. Brysselkonventio(cid:220) nens system skulle som en direkt f‰ljd f‰rlora en stor del av sin r…ckvidd, trots att ‰versynen i sak egentli(cid:220) gen inte fick ifr¿gas…tta inneh¿llet i de best…mmelser som utg‰r sj…lva grunden f‰r domars gr…ns‰verskri(cid:220) dande giltighet i Europa. Tv¿ konkurrerande f‰rfa(cid:220) randen skulle ocks¿ f¿ uppenbart negativa f‰ljder f‰r r…ttstill…mparna (till exempel domare och advokater) som ofta inte k…nner s…rskilt v…l till Brysselkonven(cid:220) tionen och d…rigenom skulle st…llas inf‰r sv¿ra tolk(cid:220) ningsproblem i fr¿ga om domar som avser flera sor(cid:220) ters f‰rpliktelser. 19. (cid:217)Ist…llet f‰resl¿s en h¿llning som utg¿r fr¿n den rela(cid:220) tivt allm…nt vedertagna ¿sikten att verkst…llighetssta(cid:220) tens myndigheter b‰r f¿ st‰rre handlingsfrihet och att f‰rordnanden om verkst…llighet eller registrering av domar n…rmast b‰r betraktas som rena formsaker. Det har n…mligen visat sig att exekvaturdomar som meddelats enligt Brysselkonventionen s…llan ‰verkla(cid:220) gas. Eftersom domstolarna i alla medlemsstater har en h‰g arbetsbelastning finns det sk…l att fr¿ga sig om exekvaturf‰rfarandet …ven i initialskedet verkli(cid:220) gen m¿ste vara s¿ utpr…glat juridiskt till sin natur som nu. Kommissionen vill naturligtvis inte ingripa i medlemsstaternas ansvar f‰r att bevilja exekvatur men ser g…rna att medlemsstaterna utser andra beh‰(cid:220) riga …n domstolar (till exempel tj…nstem…n vid dom(cid:220) stol eller annan myndighet). Detta skulle omedelbart minska trycket p¿ de redan ‰verbelastade domsto(cid:220) larna och konkret visa att f‰rordnanden om verkst…l(cid:220) lighet i f‰rfarandets initialskede …ndrat karakt…r, me(cid:220) dan domar som ‰verklagas fortfarande b‰r pr‰vas i r…tten. I s¿dana stater d…r egentlig verkst…llighet av domar, …ven nationella domar, kr…ver f‰rhandstill(cid:220) st¿nd fr¿n domstol kan d…remot g…rna en domstol utses. Det skulle inte uttrycka misstro mot utl…ndska domare, utan snarare en str…van att i f‰renklingens namn koncentrera beh‰righeten att b¿de erk…nna ut(cid:220) l…ndska domar och f‰rordna om egentlig verkst…llig(cid:220) het till en och samma instans. Vad g…ller egentlig verkst…llighet utg¿r kommis(cid:220) sionens f‰rslag fr¿n principen att f‰rordnanden om verkst…llighet i stort sett b‰r utf…rdas automatiskt ef(cid:220) ter en enkel formell pr‰vning, utan att det p¿ detta stadium skall beh‰vas pr‰vas huruvida n¿gon av konventionens grunder f‰r att v…gra verkst…llighet f‰religger. Detta kan underl…ttas genom att n¿gon myndighet i ursprungsstaten utf…rdar ett gemensamt flerspr¿kigt intyg (enligt formul…ret i bilaga till kon(cid:220) ventionsf‰rslaget) till st‰d f‰r den dom som skall verkst…llas, d…r det tydligt anges vilka grundl…ggande villkor domen m¿ste uppfylla f‰r verkst…llighet. D…(cid:220) rigenom blir det motpartens sak att bestrida exekva(cid:220) turf‰rfarandet och visa att n¿gon av konventionens grunder f‰r v…gran f‰relegat. 20. (cid:217)Samtidigt som f‰rfarandena …ndras b‰r man se ‰ver de grunder som f‰r n…rvarande g‰r det m‰jligt att v…gra erk…nnande eller verkst…llighet av en utl…ndsk dom (artikel 37a). S…rskilt v…gran enligt grunderna f‰r r…ttsordningen b‰r ses ‰ver eftersom detta f‰r n…rvarande g¿r stick i st…v mot den p¿g¿ende euro(cid:220) peiska integrationen och den civilr…ttsliga och han(cid:220) delsr…ttsliga utvecklingen. Detsamma g…ller v…gran om delgivning inte skett p¿ r…tt s…tt och i s¿ god tid att motparten kunnat f‰rbereda sitt svarom¿l. F‰r n…rvarande tolkas best…mmelsen n…mlingen p¿ ett C 33/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 s…tt som g‰r det l…ttare f‰r betalningsovilliga g…lde(cid:220) n…rer att undg¿ verkst…llighet. Med tanke p¿ med(cid:220) lemsstaternas nuvarande r…ttsl…ge tycks det inte hel(cid:220) ler l…ngre finnas fog f‰r v…gran p¿ grund av att ett avg‰rande strider mot verkst…llighetsstatens interna(cid:220) tionellt privatr…ttsliga best…mmelser om fysiska per(cid:220) soners r…ttsliga status, r…ttskapacitet eller r…ttshand(cid:220) lingsf‰rm¿ga, makars f‰rm‰genhetsf‰rh¿llanden, arv eller testamente. terimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder och att det finns betydande skillnader mellan r…ttssystemen. P¿ sin h‰jd har ¿tg…rderna n¿got likartade syften, n…mligen att s…kerst…lla (eller f‰regripa) slutlig verk(cid:220) st…llighet av dom efter sakpr‰vning, eller tillf…lligt utreda parternas sak(cid:220) eller r…ttsf‰rh¿llanden och till(cid:220) varata olika intressen till dess att tvisten bilagts. F‰r att undvika ‰verklaganden i rent f‰rhalnings(cid:220) syfte anser kommissionen vidare att exekvaturbeslut som medger verkst…llighet i en annan medlemsstat skall f¿ verkst…llas omedelbart, p¿ samma s…tt som den dom som legat till grund f‰r beslutet. Skyddsbe(cid:220) st…mmelser b‰r dock inf‰ras f‰r att inte omedelbar verkst…llighet skall f¿ f‰ljder som inte kan gottg‰ras (artikel 36). Skillnaden mellan medlemsstaterna …r d…remot up(cid:220) penbar n…r ¿tg…rderna kan g‰ra att sakpr‰vning blir ‰verfl‰dig eller att de beh‰righetsregler som normalt skall till…mpas kan kringg¿s (se till exempel r~f~r~(cid:220) provision i fransk r…tt eller Befriedigungsverf(cid:190)gung i tysk r…tt). R…tten att beg…ra interimistiskt beslut om s¿dana ¿tg…rder varierar, och i vissa stater f¿r interi(cid:220) mistiska beslut ‰verhuvudtaget inte tas utan sakpr‰v(cid:220) ning. 21. (cid:217)Kommissionen f‰resl¿r att Brysselkonventionens nu(cid:220) varande system ses ‰ver i grunden enligt dessa riktlinjer, men utesluter inte att detta bara utg‰r ett steg p¿ v…gen och att det p¿ sikt kan vara l…mpligt att p¿ nytt ‰verv…ga om exekvaturf‰rfarandet helt enkelt b‰r avskaffas. I. 3 INTERIMISTISKA ¯TG´RDER OC H S ´ K E R H E T S ¯ T G ´ R D E R 22. (cid:217)Interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder …r av yttersta vikt vid erk…nnande och verkst…llighet av ut(cid:220) l…ndska domar. De negativa f‰ljderna av att sj…lva f‰rfarandet tar tid kan minskas eller kompenseras om verkst…llighetsstaten intar en v…lvillig attityd till att bevilja s¿dana ¿tg…rder. Interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder anv…nds allt mer inom hela Europeiska unionen eftersom aff…rsv…rlden kr…ver snabba ¿tg…rder som kompenserar f‰r ibland mycket tidskr…vande r…ttslig behandling, men medlemssta(cid:220) terna har inf‰rt mycket olikartade och framf‰r allt individuella r…ttsliga medel. I Brysselkonventionen finns bara tv¿ best…mmelser om interimistiska ¿tg…r(cid:220) der och s…kerhets¿tg…rder, n…mligen artiklarna 24 och 39 som f‰r den konkreta till…mpningen bara h…nvisar till medlemsstaternas interna r…tt. 24. (cid:217)Interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder beviljas p¿ relativt varierande grunder. F‰r att bevilja dessa ¿tg…rder som ju i princip …r omedelbart verkst…llbara kr…vs enligt medlemsstaternas lagstiftning vanligen att fordran skall framst¿ som v…lgrundad (fumus boni juris) och att det skall ligga fara i dr‰jsm¿l (pericu(cid:220) lum in mora) men rekvisitet br¿dska tolkas allt oftare extensivt. Det finns ocks¿ betydande skillnader i fr¿ga om vilken egendom som omfattas, vilka ¿tg…r(cid:220) der som f¿r vidtas samt f‰rh¿llandet mellan interi(cid:220) mistiska beslut och sakpr‰vning. De formella kraven …r inte heller s…rskilt lika. I m¿nga medlemsstater m¿ste s…kerhets¿tg…rder i regel beviljas p¿ f‰rhand av en domare (som i vissa med(cid:220) lemsstater m¿ste vara specialiserad) medan andra medlemsstater ibland till¿ter undantag fr¿n denna re(cid:220) gel. I m¿nga medlemsstater …r f‰rfarandet vanligen ensidigt medan andra medlemsstater kr…ver kontra(cid:220) diktorisk pr‰vning redan fr¿n b‰rjan, om inte s…r(cid:220) skilt br¿dskande sk…l f‰religger, vilket f‰rtar ‰ver(cid:220) raskningsmomentet i ¿tg…rderna. 23. (cid:217)En j…mf‰relse av nationell lagstiftning visade att det s¿ gott som genomg¿ende saknas definitioner p¿ in(cid:220) 25. (cid:217)Brysselkonventionen erbjuder ingen l‰sning p¿ det splittrade r…ttsl…get i fr¿ga om interimistiska beslut. I artikel 24 inr…ttas en principiell beh‰righet, som ut(cid:220) g‰r ett undantag fr¿n andra best…mmelser om beh‰(cid:220) righet att pr‰va m¿let i sak, men det anges inte vilka 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/11 instanser som har principiell beh‰righet och det defi(cid:220) nieras inte vad som avses med interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder. EG(cid:220)domstolen har d…rf‰r i sina tolkningar varit tvungen att kompensera denna i Reichert II(cid:220)m¿let(cid:216)(˛ˇ) slog brist. Genom domen domstolen fast de f‰rsta riktlinjerna f‰r en enhetlig och sj…lvst…ndig definition p¿ dessa ¿tg…rder, som enligt domstolen …ven skall ha gr…ns‰verskridande giltighet. Enligt artikel 39 f¿r s…kerhets¿tg…rder vid(cid:220) tas …ven om ett exekvaturbeslut ‰verklagats, och EG(cid:220)domstolen preciserade p¿passligt i domen i m¿let Capelloni och Aquilini mot Pelkmans(cid:216)(˛—) att en part som s‰kt och f¿tt verkst…llighet beviljad f¿r l¿ta vidta s…kerhets¿tg…rder under ‰verklagandefristen, direkt enligt artikel 39 utan att beh‰va skaffa n¿got s…rskilt tillst¿nd. f‰renas med ett exekvaturf‰rfarande. Regeln b‰r g…lla utan hinder av att den domare som …r beh‰rig att pr‰va saken vanligen ocks¿ …r beh‰rig att be(cid:220) ordra interimistiska ¿tg…rder(cid:216)(˛(cid:210)). N…r dom har meddelats efter sakpr‰vning men …nnu inte vunnit laga kraft eller exekvaturbeslut …nnu inte meddelats i verkst…llighetsstaten b‰r den …nd¿ g‰ra det m‰jligt att vidta s…kerhets¿tg…rder i verkst…llig(cid:220) hetsstaten(cid:216)(˛(cid:211)). En dom som meddelats efter sakpr‰v(cid:220) ning skall n…mligen redan enligt nuvarande best…m(cid:220) melser i artikel 26 i Brysselkonventionen erk…nnas med full r…tt, eftersom den skall presumeras vara in(cid:220) ternationellt lagenlig, och den fungerar d…rf‰r som en sorts europeisk s…kerhets¿tg…rd (se artikel 27). 26. (cid:217)Kommissionen anser att man b‰r g¿ vidare p¿ den v…g EG(cid:220)domstolen stakat ut och inom Europeiska unionen b‰rja diskutera hur alla skall f¿ ett likv…r(cid:220) digt skydd i detta avseende. Med tanke p¿ skillna(cid:220) derna i r…ttssystemen och ¿tg…rderna b‰r man s…r(cid:220) skilt diskutera syftet med interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder, minimivillkor f‰r anv…ndningen, kontradiktionsprincipen, exigibiliteten, samt m‰jlig(cid:220) heterna till ‰verklagande. N…r en dom f‰rklarats verkst…llbar i verkst…llighets(cid:220) staten b‰r den ge full r…tt att vidta interimistiska ¿t(cid:220) g…rder och s…kerhets¿tg…rder enligt verkst…llighets(cid:220) statens lagstiftning, …ven om exekvaturdomen verk(cid:220) st…lls omedelbart. ¯tg…rder b‰r f¿ vidtas …ven om ex(cid:220) ekvaturdomen inte f‰rst har delgivits svaranden. ¯t(cid:220) g…rderna skall best¿ till dess att ‰verklagande inte l…ngre f¿r ske, eller vid ‰verklagande till dess att sa(cid:220) ken slutligt avgjorts (jfr artikel 36). 27. (cid:217)Tills vidare f‰resl¿r kommissionen att interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder f¿r en enhetlig defi(cid:220) nition. De principer EG(cid:220)domstolen slog fast i domen i Reichert II(cid:220)m¿let(cid:216)(˛(cid:209)) kan fungera som v…gledning. 29. (cid:217)Alla f‰reslagna …ndringar finns i f‰rslaget till kon(cid:220) vention i bilaga 1. Av bekv…mlighetssk…l f‰ljer den f‰reslagna konventionen s¿ l¿ngt som m‰jligt Brys(cid:220) selkonventionens struktur och numrering och be(cid:220) handlar enbart de best…mmelser d…r en …ndring i Brysselkonventionen …r ‰nskv…rd. 28. (cid:217)Kommissionen f‰resl¿r …ven att tydliga beh‰righets(cid:220) regler f‰r interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…r(cid:220) der anges, vilka b‰r gynna den medlemsstat d…r ¿t(cid:220) g…rderna faktiskt skall vidtas …ven om domstol i en annan medlemsstat …r beh‰rig att pr‰va m¿let i sak (artikel 18a). Grunden f‰r den nya beh‰righetsregeln …r att den br¿dska som k…nnetecknar interimistiska l¿ter sig ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder sv¿rligen II. V´GAR TILL ETT MER EFFEKTIVT R´TTSV´SENDE INOM EUROPEISKA UNIONEN 30. (cid:217)Skillnaderna mellan olika l…nders processr…tt g‰r att alla inom unionen inte …r lika inf‰r lagen. De har inte tillg¿ng till j…mb‰rdiga r…ttsinstrument, trots att den inre marknaden f‰ruts…tter att medborgare och n…ringsidkare skall ha lika tillg¿ng till r…ttsliga medel (˛ˇ)(cid:217)M¿l C(cid:220)261/90, Reichert II, den 26 mars 1992, REG 1990, s. 2149. (˛—)(cid:217)M¿l 119/84, Capelloni och Aquilini mot Pelkmans, REG 1985, s. 3147. (˛(cid:209))(cid:217)EG(cid:220)domstolen b‰r avg‰ra om s¿dana ¿tg…rder som f‰regri(cid:220) per sakpr‰vningen skall anses vara interimistiska ¿tg…rder eller s…kerhets¿tg…rder. Se beg…ran om f‰rhandsavg‰rande nr 1996, C(cid:220)46/7, m¿l C(cid:220)391/95 Van Uden Maritime BV mot Firma Deco(cid:220)Line, Peter Determan KG. (˛(cid:210))(cid:217)Se dock EG(cid:220)domstolens begr…nsningar av s¿dana ¿tg…rder i Denilauler(cid:220)m¿let. Interimistiska ¿tg…rder eller s…kerhets¿t(cid:220) g…rder erk…nns inte om de vidtagits utan motpartens h‰(cid:220) rande. M¿l 125/79, Denilauler mot Couchet, REG 1980, s. (cid:217)1553. (˛(cid:211))(cid:217)Se artikel 68 i den franska lagen av den 9 juli 1991 om civilr…ttslig verkst…llighet och artikel 1414 i den belgiska Code Judiciaire. C 33/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 som …r j…mf‰rbara mellan l…nderna. Gemenskapens institutioner har upprepade g¿nger p¿pekat att gr…n(cid:220) serna mellan l…ndernas olika r…ttssystem inom unio(cid:220) nen leder till diskrepans mellan r…ttigheter och reali(cid:220) tet(cid:216)(˛(cid:212)). Ocks¿ EG(cid:220)domstolen har betonat att med(cid:220) lemsstaterna enligt artikel 5 i EG(cid:220)f‰rdraget(cid:216)(˛(cid:213)) fak(cid:220) tiskt …r skyldiga att tillhandah¿lla m‰jligheter till ‰verklagande om n¿gon blivit lidande d…rf‰r att ge(cid:220) menskapsr…tten ‰vertr…tts. sendet fungerar inom EU. Dessa aspekter har …ven behandlats inom ramen f‰r r¿dets arbete med en eu(cid:220) ropeisk exekutionstitel, vilket visar p¿ medvetenhet om att unionen kan beh‰va inta en gemensam h¿ll(cid:220) ning. 31. (cid:217)Institutionernas ‰kande medvetenhet har redan kom(cid:220) mit till uttryck i flera gemenskapsinstrument. Med artiklarna 66, 100 och 100a i EG(cid:220)f‰rdraget som grund har r¿det antagit flera sekund…rr…ttsliga r…tts(cid:220) akter om specialbest…mmelser, kompetenskonflikter, eller ibland lagvalsregler, och har i vissa fall inte hel(cid:220) ler v…jt f‰r att n…rma de materiella processr…ttsliga reglerna till varandra(cid:216)(˛(cid:214)). Den arbetsmetoden be(cid:220) gr…nsas dock av just de f‰rfaranden som skall f‰r(cid:220) …ndras. Den tilln…rmning av nationella best…mmelser om tvistem¿l eller materiella processr…ttsliga regler som p¿b‰rjats har tyv…rr skett bara p¿ vissa omr¿(cid:220) den. 32. (cid:217)Kommissionen anser att dessa fr¿gor i forts…ttningen b‰r behandlas s¿ ‰vergripande som m‰jligt, inom ra(cid:220) men f‰r de nya best…mmelserna om det civilr…ttsliga samarbetet (artikel 73m) n…r Amsterdamf‰rdraget tr…tt i kraft, vilket inte f‰r den skull b‰r hindra att nya f‰rslag l…ggs i s…rskilda fr¿gor n…r det …r befo(cid:220) gat. Eftersom fr¿gorna …r mycket komplicerade och starkt f‰rankrade i l…ndernas olika processr…ttsliga traditioner b‰r ¿tg…rder vidtas med f‰rsiktighet, pro(cid:220) portionalitet och i lagom takt. S…rskild uppm…rksam(cid:220) het b‰r …ven …gnas ¿t att bevara j…mvikten mellan partsintresserna, s…rskilt avseende r…tten att g¿ i sva(cid:220) rom¿l. Kommissionen vill f…sta uppm…rksamheten p¿ s¿dana skillnader som kan inverka menligt p¿ hur r…ttsv…(cid:220) (˛(cid:212))(cid:217)Se bland annat gr‰nboken Handlingsplan f‰r utvidgning av konsumenters taler…tt och reglering av konsumenttvister inom den inre marknaden KOM(93) 576 och Strategiskt program f‰r den inre marknaden KOM(93) 256. (˛(cid:213))(cid:217)EG(cid:220)domstolen. (˛(cid:214))(cid:217)Se bl. a. direktiv 84/450/EEG om tilln…rmning av medlems(cid:220) lagar och andra f‰rfattningar om vilseledande staternas reklam, direktiv 93/13/EEG om osk…liga villkor i konsumentavtal, direktiven 88/357/EEG, 90/619/EEG, 92/49/EEG och 92/96/EEG om f‰rs…kringar samt direktiv 96/71/EEG om utstationering av arbetstagare inom ramen f‰r tj…nsteverksamhet. II. 1 H UR EN EX EK UTI ONS TIT EL E R H ¯L LS I U R S P R U N G S S T A T E N 33. (cid:217)En fr¿ga som s…rskilt b‰r ‰verv…gas …r tilln…rmning av gemensamma snabbf‰rfaranden f‰r indrivning av fordringar, i synnerhet med tanke p¿ medborgarnas och n…ringsidkarnas behov. 34. (cid:217)P¿ kommissionens beg…ran genomf‰rdes ¿r 1994 en unders‰kning(cid:216)(ˇ˝) f‰r gemenskapens inom ramen strategi f‰r f‰retagsutveckling och ett b…ttre f‰re(cid:220) tagsklimat. Unders‰kningen visade att n…ringsid(cid:220) karna ans¿g att medlemsstaternas r…ttsramar hade mycket varierande preventiv effekt p¿ g…lden…rer som inte ville g‰ra r…tt f‰r sig, vilka till och med gynnades ekonomiskt i m¿nga medlemsstater d…r de kom lindrigare undan. Unders‰kningen visade ocks¿ att vissa sm¿ och medelstora f‰retag tvekade att in(cid:220) l¿ta sig p¿ internationell handel eftersom de var medvetna om att det kunde vara mycket sv¿rare att driva in utest¿ende fordringar utomlands …n i det egna landet. 35. (cid:217)Avsaknaden av en l…mplig r…ttsram f‰r en v…l funge(cid:220) rande inre marknad har redan belysts i kommis(cid:220) sionens rekommendation av den 12 maj 1995 om be(cid:220) talningsfrister vid handelstransaktioner(cid:216)(ˇ˛). F‰r att ge borgen…rer som uts…tts f‰r betalningsdr‰jsm¿l till(cid:220) g¿ng till snabba och effektiva r…ttsliga medel till rim(cid:220) lig kostnad uppmanade kommissionen medlemssta(cid:220) terna att effektivisera sina f‰renklade r…ttsliga f‰rfa(cid:220) randen f‰r betalningstvister om sm¿belopp och att underl…tta indrivning av obestridda fordringar i ut(cid:220) landet. I utv…rderingsrapporten(cid:216)(ˇˇ) av den 9 juli 1997 om betalningsfrister vid handelstransaktioner m¿ste kommissionen dock konstatera att situationen i medlemsstaterna inte f‰rb…ttrats s…rskilt mycket och att de sm¿ och medelstora f‰retagen fortfarande tvekade att ge sig in p¿ exportmarknaden. (ˇ˝) European Late Payment Survey (cid:134) 1994 (cid:134) Intrum Justitia. (ˇ˛)(cid:217)EGT L 127, 10. 6. 1995. Se meddelandet om kommissionens rekommendation av den 12 maj 1995 om betalningsfrister vid handelstransaktioner, (cid:134) EGT C 144, 10. 6. 1995, s. 3. (ˇˇ)(cid:217)EGT C 216, 17. 7. 1997. 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/13 36. (cid:217)Kommissionen har intagit en h¿llning som f¿tt brett st‰d fr¿n parlamentet(cid:216)(ˇ—) och utg¿r fr¿n de stora skillnader som konstaterats mellan de nationella sys(cid:220) temen. Under de senaste tjugo ¿ren har n…mligen alla medlemsstater i olika omfattning utvecklat en rad f‰rfaranden. De m¿nga olika f‰rfarandena speglar medlemsstaternas str…van att minska b¿de de st…ndiga f‰rseningarna i den r…ttsliga behandlingen och trycket p¿ domsto(cid:220) larna, men visar samtidigt att r…ttsomr¿den och r…tts(cid:220) subjekt prioriteras olika i fr¿ga om effektivt r…ttsligt skydd. s…rskilda eller summariska 37. (cid:217)F‰rutom best…mmelser om m¿l om mindre v…rden eller konsumentkrediter har ett antal medlemsstater inr…ttat eller h¿ller p¿ att inr…tta f‰rfaranden som skall g‰ra indrivningen av fordringar l…ttare, snab(cid:220) bare och billigare. S¿dana f‰rfaranden(cid:216)(ˇ(cid:209)) finns inte i alla medlemsstater(cid:216)(ˇ(cid:210)). D…r de finns varierar de for(cid:220) mella och materiella anv…ndningsvillkoren kraftigt. Skillnaderna g…ller s¿ grundl…ggande fr¿gor som hur stor fordran f¿r vara, f‰rfarandets ensidiga eller kon(cid:220) tradiktoriska natur, bevisning, kostnader och avgifter samt best…mmelser om advokat. ´ven graden av for(cid:220) malitet varierar och i vissa medlemsstater ber‰rs inte domstolarna, eftersom s¿dana …renden handl…ggs av f‰rvaltningsmyndigheter(cid:216)(ˇ(cid:211)). mellan l…ndernas lagstiftning i h‰g grad p¿verka va(cid:220) let mellan beh‰riga domstolar (s¿ kallad forum shop(cid:220) ping). Kommissionen anser att skillnaderna b‰r minskas, s…rskilt som de kan p¿verka g…lden…rernas beteende. N…r rekommendationen om betalningsfris(cid:220) ter vid handelstransaktioner utv…rderades(cid:216)(ˇ(cid:213)) visade det sig att betalningsdr‰jsm¿l inte alls var lika van(cid:220) liga i medlemsstater d…r domar meddelas och verk(cid:220) st…lls snabbt, billigt och effektivt. I s¿dana medlems(cid:220) stater l¿g upps¿tliga dr‰jsm¿l med betalning klart under snittet p¿ 35 procent av alla betalningsdr‰js(cid:220) m¿l. F‰r att n…ringsidkarna skall kunna dra full nytta av den inre marknaden b‰r de till rimlig kostnad ha tillg¿ng till snabba och effektiva f‰rfaranden som le(cid:220) ver upp till de formella och materiella kraven p¿ ett likv…rdigt skydd. Skyddet b‰r f‰r ‰vrigt omfatta inte bara n…ringsidkare utan alla medborgare som har en utest¿ende fordran (till exempel konsumenter eller underh¿llsber…ttigade). 39. (cid:217)Om betalningsf‰rel…gganden inf‰rdes i alla med(cid:220) lemsstater(cid:216)(ˇ(cid:214)) skulle de ansvariga myndigheterna ocks¿ f¿ b…ttre k…nnedom om Brysselkonventionens erk…nnande(cid:220) och verkst…llighetsf‰rfaranden(cid:216)(—˝) vil(cid:220) ket ytterligare skulle underl…tta dessa f‰rfaranden. Det skall i sammanhanget ocks¿ erinras om att flera vetenskapliga arbeten om en europeisk exekutions(cid:220) titel utg¿tt fr¿n hypotesen att gemensamma f‰rfaran(cid:220) den f‰r indrivning av fordringar skulle leda till att Brysselkonventionens erk…nnande(cid:220) och verkst…llig(cid:220) skulle hetsf‰rfaranden kunna undvaras. (exekvaturf‰rfarande) helt 38. (cid:217)De ‰kande skillnaderna g‰r att de r…ttsliga medlen inte …r j…mb‰rdiga och gynnar dem som kan an(cid:220) v…nda effektiva betalningsf‰rel…gganden j…mf‰rt med dem som bara kan v…cka talan enligt ordin…ra f‰rfa(cid:220) randen, som vanligen kostar mer och tar l…ngre tid. Vissa medlemsstater har dessutom helt enkelt f‰rbju(cid:220) dit betalningsf‰rel…gganden i gr…ns‰verskridande tvistem¿l(cid:216)(ˇ(cid:212)). S…rskilt i s¿dana fall kan skillnader (ˇ—)(cid:217)EGT C 211, 22. 7. 1996. (ˇ(cid:209))(cid:217)’’Till exempel proc~dure d’injonction de payer i Frankrike, Mahnverfahren i Tyskland, decreto ingiuntivo i Italien, betal(cid:220) ningsf‰rel…ggande i Sverige och summiere rechtspleging om betaling te bekomen i Nederl…nderna. ’’ (ˇ(cid:210))(cid:217)I Spanien och Portugal f‰rekommer inte betalningsf‰rel…g(cid:220) ganden. I Storbritannien och i Irland finns ett f‰renklat f‰r(cid:220) farande som …r relativt likartat. (ˇ(cid:211))(cid:217)Till exempel kronofogdemyndigheten i Sverige. (ˇ(cid:212))(cid:217)Det …r f‰r ‰vrigt inte s…kert att detta …r f‰renligt med EG(cid:220) domstolens tolkning av Brysselkonventionen och artikel 6 som f‰rbjuder diskriminering (dom i m¿let Mund och Festner, C(cid:220)398/92, 10 februari 1994, REG s. I(cid:220)467) 40. (cid:217)Grundprincipen …r att det inte skall beh‰vas n¿got utdraget f‰rfarande om betalningskravet …r otvistigt och g…lden…ren inte bestrider fordran. Enligt denna omv…nda tvistem¿lsprincip …r det inte l…ngre borge(cid:220) n…ren utan g…lden…ren som aktivt m¿ste vidta r…tts(cid:220) liga ¿tg…rder och v…cka talan efter att ha delgivits borgen…rens fordran. Det som k…nnetecknar f‰rfa(cid:220) randet …r att om g…lden…ren f‰rh¿ller sig passiv s¿ f¿r detta r…ttsliga f‰ljder. D…rf‰r b‰r s…rskilda ¿tg…r(cid:220) der vidtas f‰r att ge …ven g…lden…ren ett effektivt skydd. Delgivning eller annan underr…ttelse om (ˇ(cid:213)) European Payment Habits Survey (cid:134) April 1997 (cid:134) Intrum Justitia. (ˇ(cid:214))(cid:217)Se det tidigare n…mnda meddelandet. (—˝)(cid:217)EG(cid:220)domstolen ans¿g i domen i m¿let Klomps att betal(cid:220) ningsf‰rel…ggande …r en dom enligt Brysselkonventionen (16 juni 1981, m¿l 166/80, REG s. 1953). C 33/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 den exekutionstitel som ligger till grund f‰r borgen…(cid:220) rens fordran …r mycket viktigt, eftersom fristen d…ri(cid:220) genom b‰rjar l‰pa f‰r g…lden…ren att bestrida kravet och beg…ra kontradiktorisk pr‰vning. f‰r att ge r…tt till verkst…llighet(cid:216)(—ˇ) eftersom r…tts(cid:220) kraft inte …r det enda avg‰rande kriteriet i detta av(cid:220) seende. Undantagen fr¿n huvudregeln att g…lden…(cid:220) rens egendom …r utm…tningsbar …r m¿nga, och varie(cid:220) rar kraftigt mellan medlemsstaterna. Detsamma g…l(cid:220) ler best…mmelser om ‰verklagande, domstolens roll, kostnader och om offentligg‰rande. 41. (cid:217)Utifr¿n dessa allm…nna principer som ligger till grund f‰r alla befintliga system ¿terst¿r ett antal fr¿(cid:220) gor att l‰sa. F‰rst och fr…mst b‰r det fastst…llas hur j…mvikten mellan parterna skall bevaras, vare sig de …r konsumenter (cid:134) som inte b‰r f¿ en s…mre st…llning p¿ marknaden(cid:216)(—˛) (cid:134) eller n¿gra andra. Vidare b‰r domstolarnas, st…mningsm…nnens och advokaternas roll klarg‰ras. Andra parametrar som b‰r beaktas n…r man diskuterar hur ett europeiskt betalningsf‰re(cid:220) l…ggande skulle kunna utformas …r det materiella till(cid:220) l…mpningsomr¿det, ett eventuellt maximibelopp f‰r fordran, hur ans‰kan skall g‰ras, bevisning, hur fordran skall delges samt m‰jligheter till och frist f‰r ‰verklagande. Diskussionen b‰r f‰ras med tanke p¿ att inte rasera befintliga system som visat sig vara effektiva. II. 2 VERKST´LLIGHET AV DOMAR 42. (cid:217)Ett system f‰r snabb och effektiv verkst…llighet av domar handlar …ven om m‰jligheterna till r…ttslig pr‰vning. Domars gr…ns‰verskridande giltighet f‰r(cid:220) blir skenbar om exekutionstitlarna inte …r lika effek(cid:220) tiva i alla medlemsstater. 43. (cid:217)Det …r inte helt klart om nationell lagstiftning lever upp till detta m¿l. Liksom i fr¿ga om interimistiska ¿tg…rder och s…kerhets¿tg…rder …r m‰jligheterna till och villkoren f‰r uts‰kning mycket olika i medlems(cid:220) staterna. Alla medlemsstater har best…mmelser om uts‰kning, som skiljer sig i fr¿ga om g…lden…rens skyldigheter, och i n…stan alla medlemsstater m¿ste den exekutionstitel som ligger till grund f‰r fordran delges g…lden…ren, som med andra ord skall f¿ for(cid:220) mell underr…ttelse. D…remot …r skillnaderna stora vad g…ller hur exekutionstiteln skall vara beskaffad 44. (cid:217)Brysselkonventionen avser bara att underl…tta do(cid:220) mars gr…ns‰verskridande giltighet genom smidigare regler f‰r exekvaturf‰rfarandet. Egentlig verkst…llig(cid:220) het sker fortfarande enligt processr…ttsliga regler i verkst…llighetsstaten. Exekutionstitlarnas exigibilitet …r allts¿ inte detsamma som egentlig verkst…llighet och villkoren f‰r domars verkst…llighet och riskerna f‰r att sv¿righeter uppst¿r i sammanhanget …r l¿ngt(cid:220) ifr¿n lika i alla medlemsstater(cid:216)(——). 45. (cid:217)De komplexa skillnader mellan reglerna som EG(cid:220) domstolen belyst beror p¿ att uts‰kningsr…tten intar en s…rst…llning eftersom den ber‰r s¿v…l privatr…tt, avtalsr…tt, familje(cid:220) och successionsr…tt, skatter…tt som pantr…tt. Eftersom uts‰kningsr…tten …r …mnes‰ver(cid:220) skridande till sin natur och lyder under den klassiska territorialitetsprincipen b‰r fr¿gan behandlas f‰rsik(cid:220) tigt och i lagom takt. 46. (cid:217)D…rf‰r f‰resl¿s att diskussionen i ett f‰rsta steg be(cid:220) gr…nsas till utm…tning av banktillgodohavanden, som n…stan alla medlemsstater anv…nder som ett i princip effektivt r…ttsligt medel mot motstr…viga g…lden…rer. Effektiviteten motverkas dock av territorialitetsprin(cid:220) cipen och de betydande skillnaderna l…ndernas lagstiftning. Ett allvarligt problem n…r penningmedel skall utm…tas eller omh…ndertas …r att banktillgodo(cid:220) havanden …r s¿ l…tta att flytta. D…rf‰r b‰r olika s…tt att f‰rebygga s¿dana problem och m‰jligheter att flytta undan medel diskuteras f‰r att en gemensam h¿llning inom Europeiska unionen skall kunna fast(cid:220) st…llas. i 47. (cid:217)N¿gra fr¿gor b‰r …gnas s…rskild uppm…rksamhet. En grundl…ggande fr¿ga …r var utm…tning skall ske. (—ˇ)(cid:217)Vissa medlemsstater skiljer p¿ exekutionstitel och f‰rord(cid:220) nande om verkst…llighet. (—˛)(cid:217)Se gr‰nboken om konsumenters taler…tt. (——)(cid:217)Se domen i m¿let Mund & Festner, citerad i not 24. 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/15 L‰sningen b‰r ta h…nsyn till den snabba utvecklingen av elektronisk ‰verf‰ring av penningmedel. Med tanke p¿ detta b‰r man omv…rdera den klassiska principen att penningmedel i bankens besittning skall tas i m…t d…r de mottagits eller d…r betalningen verk(cid:220) st…llts (vanligen bankens s…te). l‰s egendom eller kapitalinsatser i bolag ‰ver hela Europa. Det …r numera sv¿rare att f¿ insyn i f‰rm‰(cid:220) genhetsf‰rh¿llanden och datoriseringen och Internets framv…xt(cid:216)(—(cid:209)) har gjort det l…ttare att flytta medel. till Territorialitetsprincipen ger upphov s…rskilda problem i fr¿ga om hur mycket som f¿r utm…tas av s¿dana penningmedel som bankens utl…ndska kontor eller dotterbolag har i sin besittning. Utl…ndska kon(cid:220) tor och dotterbolag anses vanligen skilda fr¿n den bankinr…ttning d…r utm…tning skall g‰ras, i varje fall n…r egendom skall utl…mnas. 50. (cid:217)De nationella lagstiftarna …r medvetna om utveck(cid:220) lingen och har vidtagit ¿tg…rder f‰r att ¿tminstone delvis kompensera bristen p¿ insyn. Medlemsstater(cid:220) nas metoder f‰r att unders‰ka och sp¿ra g…lden…rens egendom, tillg¿ngar och skulder …r mycket olika och ger ett l¿ngt ifr¿n likv…rdigt borgen…rsskydd. Andra fr¿gor som b‰r unders‰kas noggrant …r n…r tredje man med utm…tt egendom i sin besittning skall vara skyldig att l…mna uppgift om g…lden…rens bank(cid:220) tillgodohavanden, hur utm…tningsfria medel som s…tts in p¿ bankkontot skall behandlas, och den f‰r(cid:220) som m¿nsr…ttsordning vissa medlemsstater till…mpar med risk att diskrimi(cid:220) nera borgen…rer med oprioriterade fordringar. f‰r utm…tningsborgen…rer 51. (cid:217)En metod …r att g…lden…ren f‰rpliktas att p¿ beg…ran fr¿n borgen…ren eller exekutiv myndighet uppge vad egendomen best¿r av. I vissa medlemsstater finns inga s¿dana best…mmelser i lag. D…r m¿ste allts¿ bor(cid:220) gen…ren vidta de m¿tt och steg som beh‰vs f‰r att identifiera och sp¿ra egendomen, vilket ofta gynnar g…lden…rer som f‰rvarnats eller f¿tt skrupelfri r¿dgiv(cid:220) ning. I vissa medlemsstater finns inte heller n¿gra be(cid:220) st…mmelser om p¿f‰ljd f‰r g…lden…rer som medvetet handlat s¿ att de blivit insolventa. II. 3 INSYN I FˆRMˆGENH ETSF ˆRH ¯ LL A N D E N 48. (cid:217)Ett effektivt borgen…rsskydd kr…ver snabb verkst…l(cid:220) lighet av utl…ndska domar genom f‰renklade erk…n(cid:220) nande(cid:220) och verkst…llighetsf‰rfaranden. Framstegen blir dock endast skenbara om g…lden…ren …r insol(cid:220) vent eller undanh¿ller egendom. F‰r att kunna av(cid:220) g‰ra om det …r l…mpligt att g¿ vidare och beg…ra verkst…llighet b‰r borgen…ren f¿ tillf…lle att n…rmare bed‰ma g…lden…rens faktiska f‰rm‰genhetsf‰rh¿llan(cid:220) den, b¿de vad g…ller tillg¿ngar och skulder. 49. (cid:217)Det har blivit allt sv¿rare att f¿ insyn i f‰rm‰genhets(cid:220) f‰rh¿llanden, som ju egentligen utg‰r en sorts s…ker(cid:220) het f‰r borgen…rens fordran. Tidigare var det oftast fr¿gan om fast egendom som l…tt kunde sp¿ras och f‰ljaktligen ocks¿ utm…tas, medan egendomen nu(cid:220) mera …r v…sentligt annorlunda sammansatt. Den …r ofta mindre p¿taglig och best¿r huvudsakligen av banktillgodohavanden, olika arvoden, bolagsandelar, I andra medlemsstater till…mpas en skyldighet att l…mna uppgift om f‰rm‰genhet som, i f‰rekom(cid:220) mande fall under ed, deklareras skriftligt eller munt(cid:220) ligt inf‰r r…tta, inf‰r en domstolstj…nsteman eller an(cid:220) nan r…ttslig …mbetsman, eller inf‰r en myndighet med s…rskilt exekutivt ansvar. V…gran att l…mna upp(cid:220) gifter kan leda till p¿f‰ljd, i vissa fall till och med f…ngelsestraff. Deklarationsplikten avser vanligen all fast och l‰s egendom. Hur effektiv en s¿dan f‰rm‰genhetsdeklaration …r beror till stor del p¿ hur den anv…nds och om den offentligg‰rs eller inte. I vissa medlemsstater l…mnas informationen bara till domstolen och parterna. De(cid:220) klarationsplikten f¿r d…remot st‰rre preventiv effekt om informationen i domstolarnas arkiv f¿r l…mnas ut till envar och deklarationsplikt blir d¿ ett effektivt p¿tryckningsmedel mot betalningsovilliga g…lden…rer. (—(cid:209))(cid:217)Se kommissionens gr‰nbok Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel (KOM(97) 157). C 33/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 1. 98 52. (cid:217)En god kompletterande informationsk…lla kan vara tillg¿ng till offentliga register, vilket eventuellt kan vara en l‰sning f‰r medlemsstater som inte till…mpar f‰rm‰genhetsdeklaration. ´ven omfattningen av den informationen varierar kraftigt mellan tillg…ngliga medlemsstaterna. II. 4 IN F OR MAT IONS U TBY TE M E LL AN E XE K UTI VA MYND IG HE TE R 53. (cid:217)I flera medlemsstater har domstolar eller exekutiva myndigheter r…tt att kr…va in uppgifter om g…lden…(cid:220) rens tillgodohavanden fr¿n tredje man, fr…mst fr¿n banker och finansinstitut. I andra medlemsstater …r det helt uteslutet med tanke p¿ banksekretessen. 54. (cid:217)Insyn i f‰rm‰genhetsf‰rh¿llanden behandlas allts¿ mycket olika inom Europeiska unionen. Dels kan vissa medlemsstaters diskretion locka betalningsovil(cid:220) liga g…lden…rer att flytta egendom dit f‰r att undvika utm…tning. Dels behandlas borgen…rerna inom Euro(cid:220) peiska unionen olika beroende p¿ var de skall driva in sin fordran. Kommissionen anser att den nuva(cid:220) rande situationen inte …r tillfredsst…llande och att det beh‰vs samordnade ¿tg…rder f‰r effektivare verkst…l(cid:220) lighet inom Europeiska unionen. Eftersom systemet …r s¿ betydelsefullt kan det vara l…mpligt att ‰ver(cid:220) v…ga att inf‰ra en generell skyldighet att l…mna upp(cid:220) gift om f‰rm‰genhet s¿ att tillg¿ngar och skulder kan sp¿ras. Man b‰r …ven ‰verv…ga hur upps¿tlig in(cid:220) solvens kan f‰rebyggas. Denna h¿llning fick relativt brett st‰d fr¿n r…ttsv…(cid:220) sendet som kommissionen h‰rde vid f‰rberedelserna inf‰r Helsingforsseminariet i mars 1997 om en euro(cid:220) peisk exekutionstitel. Kommissionen anser dock att det …r absolut n‰dv…n(cid:220) digt att effektiviteten i f‰rfarandena …r f‰renlig med b¿de best…mmelser om utm…tningsfrihet och skydd av g…lden…rer och tredje man mot omotiverad, ol…mplig, eller ‰verdrivet nitisk unders‰kning. S…r(cid:220) skild uppm…rksamhet b‰r …ven …gnas ¿t uppgifts(cid:220) skydd. Kommissionen har d…rf‰r f‰r avsikt att h‰ra breda lager av de ber‰rda parterna f‰r att f¿ in ut(cid:220) f‰rliga yttranden. 55. (cid:217)En annan aspekt p¿ effektivare domar som b‰r dis(cid:220) kuteras …r samarbete mellan staternas exekutiva myndigheter. Denna fr¿ga h…nger n…ra samman med hur utm…tningsbar egendom identifieras och utg‰r ett naturligt komplement i sammanhanget. Ett fram(cid:220) tida samarbete kan bli mer omfattande om insynen i f‰rm‰genhetsf‰rh¿llanden ocks¿ ‰kar. F‰r n…rva(cid:220) rande saknar Europeiska unionen gemensamma mul(cid:220) tilaterala instrument om ‰msesidigt bist¿nd f‰r att snabbt bil…gga tvister och verkst…lla domar, trots att civilr…ttsligt samarbete …r ett av unionens m¿l. 56. (cid:217)Vid Helsingforsseminariet om en europeisk exeku(cid:220) tionstitel i mars 1997 behandlades fr¿gan som ett s…tt att f¿ mer effektiva domar. Fr¿gan huruvida ett sys(cid:220) tem f‰r informationsutbyte borde inf‰ras gick …ven p¿ remiss till medlemsstaterna under arbetet med en europeisk exekutionstitel (se I. 2). Det mottagande f‰rslaget fick visa att medlemsstaterna i viss m¿n …r medvetna om att avsaknaden av formella ramar f‰r det r…ttsliga samarbetet ger problem i fr¿ga om do(cid:220) mars effektivitet. 57. (cid:217)Kommissionen anser f‰r egen del att b…ttre best…m(cid:220) melser om erk…nnande(cid:220) och verkst…llighetsf‰rfaran(cid:220) den b‰r prioriteras, men att de positiva resultat som kan v…ntas av arbetet ‰kar om medlemsstaternas myndigheter samarbetar aktivt inom systemet. Sam(cid:220) arbete om verkst…llighet skulle kunna kompensera nackdelarna med territorialitetsprincipen, som …r v…l f‰rankrad i medlemsstaternas r…ttstradition. Sv¿rig(cid:220) heten, och ibland om‰jligheten, att enkelt och billigt sp¿ra egendom som skulle kunna t…cka borgen…rens fordran kan undergr…va f‰rtroendet inte bara f‰r domars gr…ns‰verskridande giltighet och effektivitet utan f‰r hela r…ttsv…sendets f‰rm¿ga att hantera fr¿(cid:220) gor som …r viktiga f‰r m¿nga i medlemsstaterna. D…rf‰r b‰r det diskuteras om ett system f‰r informa(cid:220) tionsutbyte mellan medlemsstaternas exekutiva myn(cid:220) 31. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 33/17 digheter …r l…mpligt, samt hur det i s¿ fall skulle ut(cid:220) formas och fungera. p¿ r…tt s…tt. Systemen …r s…rskilt utvecklade i fr¿ga om tull, jordbruk och skatter(cid:216)(—(cid:211)). 58. (cid:217)F‰r att ett s¿dant system skall bli effektivt b‰r det inte inskr…nkas till informationsutbyte om verkst…l(cid:220) lighetsstatens lagstiftning om verkst…llighet av do(cid:220) mar. Det fr…msta syftet med samarbetet b‰r vara att f‰r borgen…rens r…kning f¿ tillg¿ng till verkst…llig(cid:220) hetsstatens information om g…lden…ren och dennes egendom, tillg¿ngar (inklusive fordringar som tredje man besitter) och skulder, samt om var egendomen finns. 59. (cid:217)En j…mf‰relse med befintliga best…mmelser p¿ andra omr¿den skulle g‰ra det l…ttare att fastst…lla hur sys(cid:220) temet skulle kunna utformas. Bland annat inom unionen finns flera best…mmelser som till¿ter eller underl…ttar ‰msesidig information och samarbete mellan myndigheter. S…rskilt intressant i sammenhanget …r systemet enligt konventionen om indrivning av underh¿ll(cid:216)(—(cid:210)) som skrevs under den 6 november 1990 inom ramen f‰r det europeiska politiska samarbetet. Enligt artikel 3 i den konventionen skall de myndigheter som utsetts samarbeta inte bara f‰r effektiva domar och verkst…l(cid:220) lighet utan ocks¿ f‰r att efters‰ka och sp¿ra g…lde(cid:220) n…rens egendom och inh…mta information om g…lde(cid:220) n…ren fr¿n andra myndigheter. 60. (cid:217)M¿nga olika parametrar b‰r beaktas och diskussio(cid:220) nen kommer i h‰g grad att p¿verkas av medlemssta(cid:220) ternas olika s…tt att se p¿ processledning, verkst…llig(cid:220) het av domar, typen av tillg…nglig information och av uppenbara skillnader i de exekutiva tj…nstem…n(cid:220) nens st…llning och ansvar. Det …r viktigt att noggrant fastst…lla vem som skall f¿ tillg¿ng till information. Eventuellt b‰r bara myndig(cid:220) heter och inte alla enskilda f¿ tillg¿ng till informatio(cid:220) nen. D…rf‰r b‰r det fastst…llas vilka myndigheter som kan komma att f¿ tillg¿ng till information och vilka som kan f‰rpliktas att l…mna den. Alla myndig(cid:220) heter, f‰rvaltningar, domstolar och egna f‰retagare som f¿tt verkst…llighet beviljad med en dom som grund b‰r troligen f¿ tillg¿ng till systemet. En annan fr¿ga …r hur mycket systemet b‰r decentraliseras. Systemets materiella r…ckvidd och villkoren f‰r att beg…ra bist¿nd b‰r definieras klart och tydligt. Det b‰r fastst…llas n…r beg…ran om bist¿nd skall f¿ avsl¿s, och hur l¿ngt systemet skall f¿ begr…nsas b¿de av en ber…ttigad str…van att skydda privatlivet eller person(cid:220) uppgifter och av verkst…llighetsstatens g…llande be(cid:220) st…mmelser om banksekretess eller andra sekretess(cid:220) best…mmelser. I gemenskapsr…tten finns ocks¿ flera system informa(cid:220) tionsutbyte och ‰msesidigt bist¿nd mellan myndighe(cid:220) ter f‰r att gemenskapsbest…mmelserna skall till…mpas (—(cid:210))(cid:217)Denna konvention har bara ratificerats av fyra medlemssta(cid:220) ter. R¿det ser f‰r n…rvarande ‰ver konventionen, bland an(cid:220) nat f‰r att f¿ information om varf‰r den inte ratificerats. (—(cid:211))(cid:217)Se bland annat r¿dets direktiv 76/308/EEG om ‰msesidigt bist¿nd f‰r indrivning av fordringar uppkomna till f‰ljd av verksamhet som utg‰r en del av finansieringssystemet f‰r Europeiska utvecklings(cid:220) och garantifonden f‰r jordbruket och av jordbruksavgifter och tullar samt med avseende p¿ merv…rdesskatt (cid:134) EGT L 73, 19. 3. 1976, s. 18


title: QUESTION ECRITE no 3783/97 de Carlos PIMENTA à la Commission. Financement communautaire des tests de piégeage sans cruauté

eurovoc_concepts:
EU financing
animal experimentation
animal welfare
international standard
protection of animals
research programme
rodent

text: 17. 7. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 223/21 (98/C 223/21) QUESTION E· CRITE E-3765/97 pose·e par Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) et Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (21 novembre 1997) Objet: Conditions des victimes du tremblement de terre Compte tenu du fait que la trage·die qui s(cid:146)est produite a e·te· accompagne·e de secousses telluriques prolonge·es dans le centre de l(cid:146)Italie et que le cre·dit promis par l(cid:146)Union europe·enne est insuffisant, la Commission voudrait-elle indiquer quand ces cre·dits pourront e(cid:136)tre utilise·s et ve·rifier a‘ qui doivent e(cid:136)tre impute·s les retards dans la construction des maisons pre·fabrique·es destine·es aux victimes du tremblement de terre qui doivent encore camper et ce, afin de respecter les droits de l(cid:146)homme auxquels se re·fe‘re si souvent l(cid:146)Europe communautaire? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (15 janvier 1998) La Commission re·ite‘re sa sympathie a‘ l(cid:146)e·gard des victimes des secousses telluriques qui ont de·vaste· le centre de l(cid:146)Italie en automne 1997. La Commission est consciente de l(cid:146)ampleur exceptionnelle des dommages affectant les citoyens europe·ens de ces re·gions et des besoins financiers incommensurables que cette trage·die a suscite·s. En ce qui concerne l(cid:146)aide d(cid:146)urgence communautaire en faveur des populations de la Communaute· victimes de catastrophes, la Commission rappelle a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que le budget 1997 ne dote pas la ligne budge·taire correspondante (B4-3400) de cre·dits permettant la mise en (cid:156)uvre d(cid:146)une action de solidarite· vis-a‘-vis de citoyens europe·ens touche·s et que, au stade de la proce·dure budge·taire, le budget pour 1998 voit dispara(cid:14)(cid:136)tre cette forme d(cid:146)action destine·e a‘ venir rapidement en aide aux victimes les plus touche·es. Pour les aides a‘ caracte‘re structurel, la Commission a de·ja‘ confirme· aux autorite·s italiennes sa pleine disponibilite· a‘ entamer, dans le cadre du partenariat, les proce·dures ne·cessaires pour renforcer les documents uniques de programmation de l(cid:146)objectif 5 b de ces re·gions avec des actions spe·cifiques consacre·es a‘ la reconstruction. (98/C 223/22) QUESTION E· CRITE E-3783/97 pose·e par Carlos Pimenta (PPE) a‘ la Commission (26 novembre 1997) Objet: Financement communautaire des tests de pie·geage sans cruaute· Conforme·ment a‘ l(cid:146)annexe I, partie IV de la proposition relative a‘ un accord sur les normes internationales de pie·geage sans cruaute· entre la Communaute· europe·enne, le Canada et la Fe·de·ration de Russie (97/C207/11) (1), la Communaute· europe·enne s(cid:146)engage a‘ mettre en (cid:156)uvre un programme de recherche spe·cifique «afin d(cid:146)ame·liorer les connaissances scientifiques dans le domaine de l(cid:146)e·valuation du bien-e(cid:136)tre des animaux pris au pie‘ge. ». Le programme communautaire de recherche propose· concerne le rat musque· (Ondatra zibethicus) et doit e(cid:136)tre mis en (cid:156)uvre dans un de·lai de trois ans. La Commission peut-elle pre·ciser la ligne budge·taire qui financera cette recherche? Peut-elle confirmer que la recherche en question sera strictement conforme aux exigences de la directive 86/609/CEE (2)? Peut-elle enfin indiquer la date probable de mise en route de cette recherche, en expliquer la nature exacte et pre·ciser le nombre d(cid:146)animaux qui seront utilise·s? (1) (2) JO C 207 du 8. 7. 1997, p. 14. JO L 358 du 18. 12. 1986, p. 1


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3797/97 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Bloqueo de carreteras francesas: vacío en materia de legislación social

eurovoc_concepts:
France
civil liability proceedings
damage
free movement of goods
indemnification
labour dispute
legal system
road transport
social dialogue
strike

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/57 Hasta ahora las autoridades francesas no han intervenido para poner fin a ninguno de los bloqueos protagonizados por camioneros de este pa(cid:14)·s, habitualmente acompan(cid:152)ados de acciones violentas contra los camiones que transportan frutas y hortalizas desde Espan(cid:152)a. Pero, en todos los casos, han prometido que indemnizar(cid:14)·an a los afectados. A pesar de esta promesa, de las 2. 749 demandas presentadas hasta el pasado mes de septiembre por brita·nicos, espan(cid:152)oles, alemanes, portugueses y belgas, so·lo se han resuelto 737 (el 26,8 %), de las cuales so·lo 124 favorablemente (el 4,51 % del total). De las 500 demandas interpuestas por ciudadanos espan(cid:152)oles ante los tribunales franceses, so·lo una ha sido otorgada. ¿Piensa la Comisio·n tomar alguna medida para asegurar que las autoridades francesas hagan efectivas y ra·pidas las indemnizaciones a los damnificados? (98/C 187/90) PREGUNTA ESCRITA E-3796/97 de Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisio·n (26 de noviembre de 1997) Asunto: Bloqueo de carreteras francesas: iniciativas actuales para una legislacio·n social Los bloqueos de carreteras realizados por los camioneros franceses empiezan a convertirse en un hecho repetitivo, que contraviene las normas comunitarias de competencia al impedir la libre circulacio·n de mercanc(cid:14)·as en la Unio·n Europea. Los dan(cid:152)os producidos al comercio intraeuropeo son muy elevados y han provocado las protestas de pa(cid:14)·ses como Espan(cid:152)a, el Reino Unido, Alemania y los Pa(cid:14)·ses Bajos. Concretamente, las organizaciones espan(cid:152)olas de transportistas calculan que cada d(cid:14)·a de bloqueo cuesta a sus empresas del sector ma·s de 2. 500 millones de pesetas. En la huelga comenzada por los camioneros franceses el 3 de noviembre de 1997, varios pa(cid:14)·ses han solicitado al Gobierno france·s que intervenga efectivamente para asegurar el libre mercado, estableciendo corredores para que los camiones puedan atravesar el pa(cid:14)·s. El Gobierno france·s se ha negado aludiendo a la ausencia de armonizacio·n europea en materia de legislacio·n social. ¿En que· estado se encuentran las iniciativas legislativas en el campo social destinadas a evitar obsta·culos a la libre circulacio·n de personas o mercanc(cid:14)·as? (98/C 187/91) PREGUNTA ESCRITA E-3797/97 de Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisio·n (26 de noviembre de 1997) Asunto: Bloqueo de carreteras francesas: vac(cid:14)·o en materia de legislacio·n social Los bloqueos de carreteras realizados por los camioneros franceses empiezan a convertirse en un hecho repetitivo, que contraviene las normas comunitarias de competencia al impedir la libre circulacio·n de mercanc(cid:14)·as en la Unio·n Europea. Los dan(cid:152)os producidos al comercio intraeuropeo son muy elevados y han provocado las protestas de pa(cid:14)·ses como Espan(cid:152)a, el Reino Unido, Alemania y los Pa(cid:14)·ses Bajos. Concretamente, las organizaciones espan(cid:152)olas de transportistas calculan que cada d(cid:14)·a de bloqueo cuesta a sus empresas del sector ma·s de 2. 500 millones de pesetas. En la huelga comenzada por los camioneros franceses el 3 de noviembre de 1997, varios pa(cid:14)·ses han solicitado al Gobierno france·s que intervenga efectivamente para asegurar el libre mercado, estableciendo corredores para que los camiones puedan atravesar el pa(cid:14)·s. El Gobierno france·s se ha negado aludiendo a la ausencia de armonizacio·n europea en materia de legislacio·n social. ¿Existe realmente un vac(cid:14)·o legal en el a·mbito social que pueda suponer un obsta·culo a los objetivos de la Unio·n Europea? (98/C 187/92) PREGUNTA ESCRITA E-3798/97 de Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisio·n (26 de noviembre de 1997) Asunto: Bloqueo de carreteras francesas: Medidas contra el Gobierno france·s Los bloqueos de carreteras realizados por los camioneros franceses empiezan a convertirse en un hecho repetitivo, que contraviene las normas comunitarias de competencia al impedir la libre circulacio·n de mercanc(cid:14)·as


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3785/97 del Christof TANNERT a la Comisión. Ayudas comunitarias para el Estado Federado de Berlín en 1996

eurovoc_concepts:
Berlin
EU aid
EU environmental policy
EU programme
EU research policy
European Regional Development Fund
European Social Fund
energy policy

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/129 El importe de la restitucio·n concedida por las novillas y las vacas reproductoras de raza pura es ma·s elevado en comparacio·n con la restitucio·n concedida por las dema·s hembras vivas, por lo que es necesario garantizar mediante determinadas medidas de control que los animales exportados no sera·n inmediatamente sacrificados al llegar al tercer pa(cid:14)·s de destino. El Acuerdo de la OMC ofrece la posibilidad de diferenciar el importe de la restitucio·n. E· ste es ma·s elevado 3. en el caso de los animales reproductores de raza pura que en el de los bovinos de sacrificio. Por consiguiente, no existe razo·n alguna para solicitar un cambio de las normas en la pro·xima ronda de negociaciones comerciales. (1) DO L 227 de 11. 8. 1992. (98/C 174/194) PREGUNTA ESCRITA E-3784/97 de Carlos Pimenta (PPE) a la Comisio·n (26 de noviembre de 1997) Asunto: Aplicacio·n de la propuesta del Consejo 97/C 207/11 relativa a la firma de un Acuerdo sobre normas de captura no cruel entre la Comunidad Europea, el Canada· y la Federacio·n de Rusia En caso de que, segu·n prefiere la Comisio·n, el Consejo decidiera rechazar el dictamen del Parlamento Europeo y pronunciarse a favor de celebrar el Acuerdo con el Canada· y la Federacio·n rusa, ¿co·mo piensa la Comisio·n garantizar que los te·rminos del Acuerdo se apliquen en la Unio·n Europea? En particular, ¿preve· la Comisio·n presentar una propuesta de directiva o un reglamento, y en este caso, con que· fundamento jur(cid:14)·dico? Respuesta de Sir Leon Brittan en nombre de la Comisio·n (21 de enero de 1998) La Comisio·n desea recordar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que no se ha ratificado todav(cid:14)·a el Acuerdo sobre normas internacionales de captura no cruel entre la Comunidad, el Canada· y la Federacio·n Rusa. Aunque ya ha comenzado el per(cid:14)·odo de ana·lisis al respecto, la Comisio·n no podra· pronunciarse formalmente sobre estas cuestiones hasta despue·s de la celebracio·n formal del Acuerdo por el Consejo. El Parlamento ser(cid:14)·a informado mediante los procedimientos normales en el caso de que la Comisio·n adoptase una posible propuesta de incorporacio·n de este Acuerdo. (98/C 174/195) PREGUNTA ESCRITA E-3785/97 de Christof Tannert (PSE) a la Comisio·n (26 de noviembre de 1997) Asunto: Ayudas comunitarias para el Estado Federado de Berl(cid:14)·n en 1996 ¿Cua·l es el importe de las ayudas comunitarias que se destinaron al Estado Federado de Berl(cid:14)·n en 1996? ¿A que· medidas se destinaron y en que· programas se utilizaron: 1. en el marco del FEDER; 2. en el Fondo Social Europeo (FSE); 3. en los programas de investigacio·n comunitarios; 4. en los programas comunitarios en el sector de la energ(cid:14)·a; 5. en los programas comunitarios en el sector del medio ambiente; 6. en otros programas de la Comunidad?


title: WRITTEN QUESTION No. 3783/97 by Carlos PIMENTA to the Commission. EU funding of humane trap testing

text: 17. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 223/21 (98/C 223/21) WRITTEN QUESTION E-3765/97 by Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) and Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (21 November 1997) Subject: Plight of earthquake victims Following the tragic succession of earthquakes in central Italy, the Union has promised to provide funds, although the amount earmarked is insufficient. Will the Commission therefore say when the money can be used? Who is to blame for the delays in building prefabricated houses for the earthquake victims still living in the open air and hence for the failure to respect the human rights so constantly invoked by the Community? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (15 January 1998) The Commission renews its expression of sympathy for the victims of the earthquakes which devastated central Italy in the autumn of 1997. The Commission is aware of the extent of the damage suffered by European citizens in these regions and the huge financial losses occasioned by the earthquakes. The Commission would remind the Honourable Member that in the 1997 budget there is no appropriation under the heading (B4-3400) for emergency aid for disaster victims in the Community enabling solidarity measures to be implemented. As matters stand, this form of action, which brings aid rapidly to the most seriously affected victims, will disappear from the budget in 1998. The Commission has confirmed to the Italian authorities that it is ready to launch the necessary procedures in the partnership framework to include specific reconstruction measures in the single programming documents under Objective 5(b) for these regions. (98/C 223/22) WRITTEN QUESTION E-3783/97 by Carlos Pimenta (PPE) to the Commission (26 November 1997) Subject: EU funding of humane trap testing In accordance with Annex I, Part IV of the proposed Agreement on international humane trapping standards between the European Community. Canada and the Russian Federation (97/C 207/11) (1), the European Community agrees to undertake a specific research programme to (cid:145). improve scientific knowledge in the field of evaluation of the welfare of trapped animals. (cid:146). The proposed scientific EC research programme relates to Muskrat (Ondatra zibethicus) and is to be undertaken within a three year time-frame. Can the Commission indicate the budget line from which this research is to be funded: confirm that any such research will conform strictly with the requirements of Directive 86/609/EEC (2), indicate the likely start date for this research; and explain the exact nature of the research to be undertaken and the number of animals to be used? (1) OJ C 207, 8. 7. 1997, p. 14. (2) OJ L 358, 18. 12. 1986, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 3804/97 by José APOLINÁRIO to the Commission. European Social Fund and tourism

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
credit
credit policy
member country
tourism

text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 187/61 (98/C 187/96) SKRIFTLIG FR¯GA E-3803/97 fr(cid:229)n Jose· Apolina·rio (PSE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Det finansiella instrumentet fo¤r utveckling av fisket (FIUF) och turismen Mot bakgrund av kommissionens svar p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-2036/97 (1) om fo¤rdelningen av ERUF-(cid:229)tga¤rder per medlemsstat, skulle jag vilja att kommissionen a¤ven informerade mig om vilka belopp som inom FIUF avsatts fo¤r turismen i de olika operativa programmen i var och en av gemenskapens ramar fo¤r sto¤d, i varje medlemsstat. (1) EGT C 391, 23. 12. 1997, s. 151. Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 januari 1998) Interventioner fr(cid:229)n Fonden fo¤r fiskets utveckling (FFU) a¤r strikt begra¤nsade till projekt inom fiskerina¤ringen. Projekt inom turistna¤ringen sorterar under Europeiska regionala utvecklingsfonden. (98/C 187/97) SKRIFTLIG FR¯GA E-3804/97 fr(cid:229)n Jose· Apolina·rio (PSE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: Europeiska socialfonden och turismen Mot bakgrund av kommissionens svar p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-2036/97 (1) om fo¤rdelningen av ERUF-(cid:229)tga¤rder per medlemsstat, skulle jag vilja att kommissionen a¤ven informerade mig om vilka belopp som inom Europeiska socialfonden avsatts fo¤r turismen i de olika operativa programmen i var och en av gemenskapens ramar fo¤r sto¤d, i var och en av de femton medlemsstaterna. (1) EGT C 391, 23. 12. 1997, s. 151. Svar avgivet av Pa·driag Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (30 januari 1998) Kommissionen sa¤nder direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat en tabell som inneh(cid:229)ller de efterfr(cid:229)gade upplysningarna. (98/C 187/98) SKRIFTLIG FR¯GA E-3805/97 fr(cid:229)n Jose· Apolina·rio (PSE) till kommissionen (26 november 1997) A¤mne: EUGFJ-utveckling och turismen Mot bakgrund av kommissionens svar p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-2036/97 (1) om fo¤rdelningen av ERUF-(cid:229)tga¤rder per medlemsstat, skulle jag vilja att kommissionen a¤ven informerade mig om vilka belopp som inom Europeiska garantifonden fo¤r jordbruket › utveckling avsatts fo¤r turismen i de olika operativa programmen i var och en av gemenskapens ramar fo¤r sto¤d, i varje medlemsstat. (1) EGT C 391, 23. 12. 1997, s. 151


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3792/97 van Pedro MARSET CAMPOS aan dee Raad. Politie-optreden in het vooruitzicht van de betoging voor de werkgelegenheid op 20 november 1997 in Luxemburg

eurovoc_concepts:
European Trade Union Confederation
Luxembourg
competence of the Member States
freedom of expression
police
public order
right to demonstrate
trade union

text: C 158/190 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 5. 98 Om de nood van de meest behoeftige groepen in de samenleving te lenigen, besloten de Commissie en de Bulgaarse autoriteiten in januari 1997 tot de uitvoering van een eerste spoedprogramma van 20 miljoen ecu voor sociale bijstand in het kader van PHARE (ESAP1), waarbij rechtstreekse financie¤le bijstand wordt verstrekt aan bijzonder arme huisgezinnen en aan geselecteerde socio-educatieve instellingen die door de ministeries van landbouw, onderwijs en volksgezondheid worden beheerd. Door middel van een tweede PHARE-programma van 20 miljoen ecu (ESAP2), dat op 16 oktober 1997 werd ondertekend door de Commissie en de Bulgaarse autoriteiten, verleent de Gemeenschap bijkomende directe steun aan behoeftige families en instellingen en, in samenwerking met het Ontwikkelings programma van de Verenigde Naties (UNDP), aan een aantal projecten voor stadsrenovatie die in vijf geselecteerde gemeenten de mogelijkheid tot het cree¤ren van jobs stimuleren. In 1997 ontving Bulgarije van de Commissie toegekend in totaal 1,8 miljoen ecu voor programma’s. De verstrekte fondsen werden door vier Europese niet-gouvernementele organisaties (NGO’s) gebruikt voor medicijnen voor medische instellingen, een aanvullend voedselprogramma, voedselpaketten voor de meest zwakken en schoolmaaltijden. In maart 1997 verzocht de Commissie ook het door PHARE gefinancierde Fonds voor ontwikkeling van de burgergemeenschap om, als rechtstreeks en praktisch antwoord op de sociale crisis, subsidies over te hevelen naar Bulgaarse NGO’s die op socio-humanitair gebied actief zijn. Recente cijfers geven aan dat zowat 630 000 ecu voor dit doel is verstrekt, terwijl wordt verwacht dat voor het eind van het jaar bijkomende directe financiering voor in totaal 250 000 ecu contractueel wordt afgesloten. (98/C 158/257) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3774/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Raad (24 november 1997) Betreft: Noodzakelijke voorwaarden voor de invoering van de euro in de lidstaten van de Europese Unie Op Europees niveau is een ernstig conflict ontstaan over de belangrijke kwestie of de opneming over uiterlijk twee jaar van de munten van de lidstaten van de Unie in het wisselkoersmechanisme vo·o·r de deelneming van deze landen aan de euro, al dan niet bindend is. Kan de Raad meedelen of voor de deelneming aan het wisselkoersmechanisme van de munten van de landen die op enig tijdstip de euro aanvaarden, een verdrag nodig is of gebeurt dit als vanzelfsprekend en onvoorwaardelijk als de desbetreffende landen de ene munt aannemen en de derde fase van de Economische Monetaire Unie binnentreden (EMU)? Antwoord (16 februari 1998) De lidstaten die voldoen aan de nodige voorwaarden voor de aanneming van e·e·n munt, zullen worden aangewezen op grond van artikel 109 J, lid 4, van het EG-Verdrag. Van de lidstaten met een derogatie die volgens de criteria van artikel 109 J, lid 1, van het Verdrag aan de noodzakelijke voorwaarden voldoen, wordt vervolgens de derogatie overeenkomstig artikel 109 K, lid 2, ingetrokken. (98/C 158/258) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3792/97 van Pedro Marset Campos (GUE/NGL) aan de Raad (26 november 1997) Betreft: Politie-optreden in het vooruitzicht van de betoging voor de werkgelegenheid op 20 november 1997 in Luxemburg De politie heeft op 5 november 1997 bij de vakbonden UGT, CC. OO. en CSIF in Extremadura informatie opgevraagd over de deelnemers aan de betoging van 20 november a. s. in Luxemburg, die wordt georganiseerd door het Europees Verbond van Vakverenigingen


title: Regolamento (CE) n° 2342/97 de la Comisión de 26 de noviembre de 1997 que modifica el Reglamento (CEE) n° 1726/92 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del régimen de abastecimiento específico de productos de los sectores de los huevos y de la carne de aves de corral de las Azores y Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
breeding animal
egg
poultry
supply balance sheet