title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2289/97 af 18. november 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 1164/89 om gennemførelsesbestemmelser for støtte til spindhør og hamp

eurovoc_concepts:
flax
hemp
production aid
textile fibre

formats: html pdfa1b print


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo por la que se establece el procedimiento de adopción de la posición comunitaria en el Comité Mixto de la Unión Aduanera instituido por la Decisión nº 1/95 del Consejo de Asociación CE-Turquía, relativa a la ejecución de la fase definitiva de la Unión Aduanera (5372/97 - C4- 0081/97 96/0020(CNS))

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Türkiye
customs union

formats: html print


title: Meddelande från kommissionen om miljö och sysselsättning (En hållbar utveckling i Europa)

eurovoc_concepts:
EU policy
economic policy
employment policy
environmental policy
sustainable development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 11. 1997 KOM(97) 592 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN om miljö och sysselsättning (En hållbar utveckling i Europa) Meddelande om miljö och sysselsättning (En hållbar utveckling i Europa) /. Inledning 1. 1. Resursproblemet 1. 2. Det politiska mandatet 2. Sambandet mellan miljö och sysselsättning 2. 1. Ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling 2. 2. Mot en sysselsättningsintensiv och hållbar utveckling i Europa 2. 3. Att hantera övergången. ?. Stödåtgärder för sysselsättningen och miljön 3. 1. Brådskande uppgifter 3. 1. 1. Tillverkningsindustri 3. 1. 2. Transport 3. 1. 3. Energiproduktion 3. 1. 4. Jordbruksproduktion 3. 1. 5. Hushållen och konsumtionsmönstren 3. 2. Territoriella aspekter 3. 2. 1. Stadsutveckling 3. 2. 2. Landsbygdsutveckling 3. 3. Stödåtgärder 3. 3. 1. Genomförandet av gemenskapens regelverk inom miljöområdet 3. 3. 2. En mer sysselsättningsfrämjande och miljövänlig beskattning 3. 3. 3. Bedömning och utveckling av teknologi 3. 3. 4. Spridning av information 3. 3. 5. Inhemska och utländska marknader 3. 4. Omprövning av arbetsmarknadspolitiken 3. 5. Ekonomiskt stöd 3. 5. 1. Gemenskapens utgifter 3. 5. 2. Europeiska investeringsbanken 3. 5. 3. Användaravgifter 4. Vägen framåt - Nyckelåtgärder 4. 1. Benchmarking inom miljöområdet och det sociala området 4. 2. Bedömning och utveckling av teknologi 4. 3. Att bygga vidare på Agenda 2000 4. 4. Beskattning och prissättning 4. 5. Miljöutbildning Bilagor: 1- Miljöföretag inom EU 1994, 2- Exempel pagod företagsamhet, 3- Exempel på medlemsstaternas åtgärder /JrX. 3 3 4 4 4 5 8 9 9 9 9 10 10 10 10 10 11 12 12 12 1. < 14 14 15 15 15 1 6 17 / ? 17 17 17 18 18 Sammanfattning och kommentarer Meddelandets syfte. Amsterdamfördraget innehåller en ny målsättning för sysselsättningen och ett större åtagande när det gäller miljön. Såväl sysselsättning som miljö är frågor av gemensamt intresse och i fördraget krävs att de skall integreras i politiken på alla andra områden. I sitt förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik ger kommissionen medlemsstaterna rådet att utnyttja ny teknik och innovation för att skapa och utveckla företag och för att främja produktions- och konsumtionsmönster som gynnar en hållbar miljö. Med utgångspunkt i dessa politiska mandat syftar detta meddelande till att ställa upp allmänna principer för en strategi genom vilken miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken kan gynna varandra. Resursproblemet. EU:s ekonomier kännetecknas fortfarande av att arbetskraftsresurserna underutnyttjas samtidigt som miljöresurserna överutnyttjas. Sysselsättningsnivån inom EU är låg medan arbetslösheten är hög och i genomsnitt ligger på över 10 %. Ett annat viktigt faktum är att industriländerna är skyldiga till en betydande del av de globala miljöproblemen. De största problemen orsakas av ett antal särskilda sektorer av ekonomin (industri, transport, energi, jordbruk) och konsumtionsmönstret. Sammantaget är våra produktions- och konsumtionsmönster långtifrån hållbara. Sambandet mellan sysselsättningen och miljön. Det sätt på vilket vi i dag producerar varor och tjänster är fortfarande en följd av de investeringar som gjordes och prisförhållanden som rådde tidigare, när hänsyn till miljön inte ansågs vara lika viktigt. På samma sätt har det sätt på vilket vi tillhandahåller och finansierar kollektiva nyttigheter och välfärdsstaten sitt ursprung i en tid då en nedgång i sysselsättningsnivån i kombination med en ökning ax- arbetslösheten inte utgjorde ett lika stort problem. Nu uppmanas medlemsstaterna att påskynda övergången från gammal och förorenande teknik och åtgärder som sätts in för att minska föroreningarna först i slutet av den tekniska processen (etid-of-lhe-pipe measures) till ny och ren teknik. På samma gång står de inför nödvändigheten av att ompröva sättet att finansiera kollektiva nyttigheter och välfärdsstaten. Det bästa sättet att åstadkomma en teknisk övergång är att ersätta gammalt kapital med nya investeringar som redan från början införlivar höga miljökrav och understöds genom en kombination av ekonomiska stimulansåtgärder och avskräckande åtgärder Detta ger gynnsamma effekter på två plan: investeringarna skapar arbetstillfällen och affärsmöjligheter och ny teknologi leder till en bättre miljö. Ju snabbare sådan ny teknologi och nya metoder utvecklas och lanseras, desto snabbare kommer Europa att få en hållbar ekonomi och fler arbetstillfällen. En miljöpolitik skall, om den är bra utformad, fungera som en stark drivkraft för investeringar och uppnåendet av en hållbar utveckling i Europa, och skapa både tillväxt och sysselsättning. I 4 Vägen framåt - nyckeiåtgärder. Miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken kan förstärka varandra Framstegen kommer bl. a. att bero på hur snabbt ny teknologi införs i aktiekapitalet. Kommissionen kommer att stödja och uppmuntra insatser för att utveckla medlemsstaternas långsiktiga investeringsstrategi. Kommissionen föreslår följande nyckelåtgärder. 1. Benchmarking av de resultat avseende sysselsättning och miljö som uppnås av företag och ekonomiska sektorer i syfte att uppmuntra offentliga myndigheter och privata och offentliga företag i deras nyorientering mot renare och ekologiskt effektiv produktion och konsumtion. 2. Främjande av bedömning och utveckling av teknologi, även nya framväxande sektorer och ny teknologi, och utvidgning av kontrollen av bästa tillgängliga teknik så att den även inbegriper effekter på sysselsättningen och en ingående utvärdering av energi- och resursanvändningen. 3. Fortsatta och ökade åtgärder på grundval av Agenda 2000 för att säkerställa att gemenskapens fonder och andra styrmedel på ett integrerat sätt främjar sysselsättning och en hållbar utveckling. Särskilt tätorter och landsbygdsutveckling. lovande är fokuseringen på renovering av 4. Fortsatt gradvis omläggning av skattesystemen genom att dels sänka lönebikostnaderna, dels räkna in miljö- och resurskostnader i marknadspriserna för varor och tjänster. 5. Främjande av utbildning för att stödja införandet av ny miljövänlig teknologi och nya arbetsmetoder. 1. Inledning 1. 1. Resursp roblemet Våra EU-ekonomier utvecklas inte på ett hållbart sätt utan kännetecknas fortfarande av att arbetskraftsresurserna underutnyttjas och miljöresurserna överutnyttjas. Underutnyttjandet av arbetskraftsresurserna kan beskrivas på följande sätt. EU har under två decennier haft en ekonomisk tillväxt i storleksordningen 2,5 % om året, vilket inbegriper en produktivitetsökning på 2 %. Antalet arbetstillfällen har ökat, men det har också antalet arbetssökande, vilket har lett till att sysselsättningsnivån har minskat till omkring 60,4 % av den arbetsföra befolkningen och att arbetslösheten har ökat till i genomsnitt över 10 % av inom EU. Omkring hälften av de arbetslösa, eller 5 % av den totala arbetskraften arbetskraften, av arbetskraftsresurserna beror främst på bristen på arbetstillfällen (alltför få företagare tar alltför få initiativ och anställer alltför få människor), avsaknaden av stödåtgärder och kunskapsklyftan (alltför många människor har gamla kunskaper eller inga kunskaper alls) när företagen behöver människor med färska och anpassade kunskaper. Problemet med arbetslösheten i Europa är i betydande utsträckning egentligen en följd av att de sysselsättningsskapande långsiktiga investeringarna har minskat. Problemet med långtidsarbetslösa. underutnyttjandet är Vad gäller överutnyttjandet av naturtillgångarna har detta problem analyserats av OECD, i Femte miljöhandlingsprogrammet och i översynen av programmet, liksom i utvärderingar som utförts av Europeiska miljöbyrån. Eftersom de tillhör den industrialiserade världen är EU. s medlemsstater skyldiga till en betydande del av de globala miljöproblemen. De största problemen orsakas av ett antal särskilda sektorer av ekonomin och konsumtionsmönstret och får allvarliga konsekvenser som är för kvaliteten på vatten, grundförutsättningarna för mänskligt liv. jord och luft, • Även om framsteg har gjorts är tillverkningsindustrin fortfarande skyldig till en betydande del av miljöföroreningarna, vilket särskilt beror på dess energi- och råvaruförbrukning och alstring av farligt avfall. • Inom transportsektorn har den negativa utvecklingen trots tekniska förbättringar ax- motorer och bränslen totalt sett fortsatt till följd av den ökade trafiken. • Inom energisel orn ger användningen av fossila bränslen upphov till betydande negativa effekter, främst pä atmosfären. • Dagens jordbruksmetoder har generellt en negativ miljöpåverkan på vattennivåer och vattenkvalitet och på jorderosionen. Även om den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes 1992 hade viss positiv inverkan måste ytterligare ansträngningar göras. • Konsumenter, däribland hushållen, står för 70 % av den slutliga efterfrågan på varor och tjänster och spelar en väsentlig roll både genom att de kan påverka industrin och som slutanvändare. 1. 2. Det politiska mandatet Vid sitt möte i Amsterdam lade Europeiska rådet grunden till viktiga framsteg när det gäller den aspekt av Europeiska unionen som rör sysselsättning och miljö. Europeiska rådet fattade flera mycket viktiga beslut för politiken på dessa områden: införandet av en hållbar utveckling som en målsättning för unionen, införandet av ett nytt avsnitt i fördraget om sysselsättning, resolutionen om tillväxt och sysselsättning samt ordförandeskapets slutsatser om sysselsättning, konkurrensförmåga och tillväxt. I det nyligen undertecknade fördraget fastställs två nya målsättningar för Europeiska unionen: "en väl avvägd och hållbar utveckling" och "en hög sysselsättningsnivå". Förutom det nuvarande kravet att införliva miljöhänsyn i utformningen av politik inom andra områden finns det nu en ny uttrycklig skyldighet att även göra detta med sysselsättningsaspekter. verkan omedelbar från Amsterdam-toppmötet Genom Europeiska rådets resolution i juni 1997 om tillväxt och sysselsättning sattes sysselsättningsfrågan med ekonomiska samordningsprocessen, redan innan fördraget formellt har ratificerats. På grundval av detta för mandat medlemsstaternas sysselsättningspolitik som bygger på fyra handlingslinjer: entreprenörskap, anställningsbarhet, anpassningsförmåga och jämställdhet. Kommissionen gav i det här sammanhanget medlemsstaterna rådet att utnyttja ny teknik och innovation för att skapa och utveckla företag och för att främja produktions- och konsumtionsmönster som gynnar en hållbar miljö. har kommissionen föreslagit riktlinjer fokus den för i 2. Sambandet mellan miljö och sysselsättning En övergripande analys av sambanden mellan miljö och sysselsättning har gjorts av OECD Vid den konferens om miljö och sysselsättning som anordnades gemensamt av kommissionen och Europaparlamentet i maj 1997 samlades dessutom alla inblandade parter tor att diskutera erfarenheterna av politiska strategier. Följande slutsatser kan dras av dessa och andra analyser: 2. 1. Ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling En grundläggande åtskillnad måste göras mellan ekonomisk tillväxt och utveckling Medan man med tillväxt i allmänhet avser en ökning av den ekonomiska verksamhetens nivå och omfattning, innefattar begreppet utveckling också en kvalitativ förbättring och uppkomsten av nya möjligheter. Miljöhänsyn och sociala hänsyn är naturligtvis en mycket viktig del av alla sädana förbättringar. Den vanligaste definitionen av en hållbar utveckling är "en utveckling som uppfyller dagens behov utan att förstöra möjligheterna för kommande generationer att uppfylla sina egna behov. " Ett absolut nödvändigt inslag i detta begrepp är tanken om naturkapital: I) den naturliga miljön tillhandahåller energi och material som omvandlas till varor och tjänster för att uppfylla mänskliga behov, 2) den fungerar som soptipp för det avfall och de utsläpp som Denna definition programmets lägesrapport "Mot en hållbar utveckling", 1997. invänds i Femte miljöhandlingsprogrammct, EGT C I3S, 17. 5. 1993 och i producenter och konsumenter ger upphov till, och 3) skapar också ett antal förutsättningar som är nödvändiga för mänskligt liv och för ekonomin, t. ex. luft, jord och vatten. Empiriska bevis tyder på att det inte finns något självklart samband mellan ekonomisk tillväxt och utnyttjandet av det naturliga kapitalet. Även om det stämmer att utsläppen av vissa föroreningar på det hela taget växer i takt med den ekonomiska verksamheten finns det många typer av påfrestningar på miljön som i själva verket minskar när ekonomin blomstrar2. Tack vare den ekonomiska tillväxten och åtföljande åtgärder har gemenskapen lyckats bromsa många former av miljöföroreningar när det gäller luft, vatten och avfall. En av de stora utmaningarna som kvarstår inför kommande decennier handlar emellertid om överskridandet av planetens bärförmåga och den fortsatta intensiva användningen av icke förnybara naturtillgångar. Skapandet av en hållbar utveckling förutsätter därför en effektivare användning av primärenergi och råvaror, maximal återvinning av produkter och avfall, en produktdesign som är inriktad på lång livslängd liksom en ökad användning av förnybara energislag och råvaror. Kommissionen kommer snart att offentliggöra en vitbok om en gemenskapsstrategi och åtgärdsplan avseende förnybara energikällor. 2. 2. Mot en sysselsättningsintensiv och hållbar utveckling i Europa Att det finns tillräckligt många jobb av hög kvalitet, för såväl dagens som framtida generationer, är en mycket viktig aspekt som har en utomordentligt stark inverkan pä medborgarnas livskvalitet. Utmaningen när det gäller att uppnå en hållbar utveckling i Europa är således att uppnå en konkurrenskraftig ekonomi i kombination med mindre miljöförstöring, ökad resurseffektivitet vad gäller energi och råvaror och en högre sysselsättningsnivå. Innan utmaningen omsätts i politiska åtgärder krävs en analys av det skiftande förhållandet mellan politiken i fråga om dessa tre saker. En övergripande analys har gjorts av OECD , som kom fram till att även om arbetstillfällen kommer att skapas eller försvinna i olika regioner och sektorer så kommer nettoeffekten på det totala antalet arbetstillfällen att vara positiv. I OECD-rapporten fastställs också att en samordning av miljö- och sysselsättningspolitiken är önskvärd. I nedanstående ruta fastställs de faktorer som OECD identifierade som avgörande för ett positivt resultat för miljön och sysselsättningen: Meddelande om ekonomisk tillväxt och miljö KOM(94)465. OECD, "Miljöpolitik och sysselsättning", 1997, s. K). Ruta 1- Faktorer som avgör miljöpolitikens nettoeffekter på sysselsättningen Faktor 1: Miljöutgifternas nivå och varaktighet—Miljörelaterade arbetstillfällen kan bara upprätthållas om miljö utgifterna fortsätter under en längre tid. Faktor 2: Det ekonomiska sammanhang inom vilket miljöåtgärden genomförs—Miljöåtgärdernas effekt på sysselsättningen påverkas av konjunkturcykeln. När ekonomin går på högvarv kominer effekten mestadels att vara en omställning av sysselsättningen, snarare än en ökning i absoluta termer. När ekonomin befinner sig i nedgång kommer det å andra sidan i normala fall att ske direkta och ganska omedelbara förändringar av antalet anställda. Faktor. ?: Nivå och sektoriella, regionala och strukturella mönster avseende arbetslösheten—Om miljöutgifterna inte är tillräckligt riktade kanske de inte gör någon nytta när det gäller att minska arbetslösheten inom bestämda lågkonjunkturdrabbade regioner, industrier eller yrkesgrupper Faktor 4: Tillgång till arbetstagare 1'Tfekten på sysselsättningen beror också på tillgången till tillräckligt förberedda och kvalificerade arbetstagare på alla nivåer (ledning, drift etc). Faktor 5; Typ av miljöpolitiska strategier som skall eftersträvas—Begränsning av föroreningar och naturligtvis strategier för att minska föroreningarna i slutet av den tekniska processen (end-of-the-pipe strategies), har haft och kommer att ha andra effekter på sysselsättningens nivå och sammansättning än åtgärder för att förebygga föroreningar. Detsamma fäller övergången frän en produktionsekonomi till en ekonomi inriktad på äteranvändning och återvinning. Faktor 6: Miljöulgifternas mönster—Investeringskostnader till följd av miljölagstiftningen får sannolikt andra effekter pa sysselsättningen än en ökning av driftkostnadenia eller föroreningsavgifterna. Faktor 7: Typ av miljöinvesteringar eller miljöteknik—Investeringar i begränsnings- eller påbygguadsteknik har andra effekter på sysselsättningen än investeringar i "ren" teknik. Faktor H: Finansieringsmetoder och effekter av upplåning och skatter—affekterna pä sysselsättningen kommer sannolikt att variera beroende på om hela finansieringen sker med privata medel eller om medlen tillhandahålls genom statlig upplåning eller skatter. Faktor 9: Betydelsen av importerade effekter—Om en betydande andel av miljöutgifterna används tor alt importera utrustning kommer arbetstillfällen att skapas i utlandet och inte inom landet. Faktor 10: Miljöåtgärdernas utbredning—-Del spelar också roll tor miljöåtgärdernas effekter pä konkurrensförmågan och sysselsättningen huruvida de införs inom landet eller internationellt. Faktor 11: Målindustriernas konkurrensställning—Miljöpolitikens nettoeffekter pä sysselsättningen kan också vara starkt beroende av mål industriernas konkurrensförmåga. Kommissionen vill betona följande aspekter: • Politiska styrmedel. På grund av den flexibilitet de erbjuder de ekonomiska aktörerna är ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken i allmänhet billigare än detaljerad teknisk lagstiftning. Dessutom skapar de en varaktig stimulans att minska föroreningarna och uppmuntrar därmed produktion och tillämpning av ny och mindre förorenande teknik. • Typ av miljöinvesteringar: lin stor del av tillverkningsindustrins ansträngningar för att uppfylla miljökraven har fram iill i dag varit inriktade på nlsläppsminskande åtgärder som sätts in först i slutet av den tekniska processen {cihl-of-fhc-pipe), t. ex avloppsrening, dammfilter, hantering av last avfall etc Sådana åtgärder leder emellertid normalt inte till ökad effektivitet eller produktivitet, och utgör därför däremot processeffektiviteten Även om de inledande investeringskostnaderna normalt är högre än för reningsåtgärder i efterhand är återbetalningstiden ofta kort. Ren teknologi minskar också normalt föroreningarna överlag i stället för att slussa över dem från ett område till ett annat. Investeringar i ren teknologi bidrar till att ge en konkurrensfördel, vilket innebär att de skapar och upprätthåller sysselsättning. företaget. Ren ren kostnad förbättrar teknologi för en • De berörda företagens konkurrensförmåga: De nya kraven på föroreningsbegränsande utrustning, ren teknik och miljövänliga produkter kommer inte att leda till nya arbetstillfällen inom gemenskapen om de tillverkas utomlands och importeras. Nettoeffekterna på sysselsättningen kommer dessutom även att bero på de inblandade företagens konkurrensställning. Som fastställs i rapporten om den europeiska industrins konkurrensförmåga finns det totalt sett få empiriska bevis för att den nuvarande miljöpolitiken har haft betydande negativa eller positiva effekter på konkurrensförmågan, men inom bestämda sektorer kan effekterna vara avsevärda. Det finns också en rad väldokumenterade fallstudier av sektorer och företag som har lyckats omvandla införandet av stränga krav till något fördelaktigt som har lett till nytänkande, ökad effektivitet och ökad produktivitet. Nytänkandet ledde till kostnadsminskningar, ökad avkastning, ökade marknadsandelar eller uppkomsten av nya marknader och produkter/' De inblandade företagen hävdar alt dessa förändringar i många fall bidrog till deras överlevnad, särskilt i ett längre lidsperspektiv. Slutsatsen måste därför bli att företag som systematiskt struntar i en mer sårbar marknadsposition. tenderar att försätta sig själva i miljö- och resursfrågor De miljörelaterade arbetstillfällena i Europa uppgår för närvarande till minst 3,5 miljoner. x Omkring 2 miljoner av dessa arbetstillfällen finns inom områden som ren teknologi, förnybara energislag, avfallsåtervinning, naturskydd och landskapsvård samt miljövänlig renovering i tätorter. Omkring 1,5 miljoner människor arbetar i s. k. miljöföretag. Dessa företag producerar teknik, varor och tjänster "för att mäta, förebygga, begränsa eller avhjälpa miljöskador på vatten, luft och mark, och problem i samband med avfall, buller och ekosystem". Det finns stora möjligheter att skapa arbetstillfällen inom landet inom denna sektor. Som ett exempel kan nämnas en undersökning, enligt vilken ett intensifierat investeringsprogram på upp till 180 miljarder ecu fram till år 2020 skulle kunna skapa en halv miljon arbetstillfällen i Europeiska unionen inom området förnybara energislag. Det finns en snabbt växande ior efterfrågan föroreningsbegränsande tjänster och utrustning år 1994 motsvarade omkring 90 miljarder ecu, beräknas den internationella marknaden för närvarande vara värd omkring 280 miljoner USD och förväntas växa till 640 miljarder USD år 2010, vilket innebär en årlig ökning med omkring 8 %. Vid sidan av föroreningsbegränsning uppskattar UNEP att marknaden för på utländska marknader. Medan europeiska marknaden den Den europeiska industrins konkurrenskraft. Europeiska kommissionen, 1997, s. 101. Några exempel återfinns i nitonia 1, 2 och 3 i bilaga 2. Den europeiska industrins konkurrenskraft. Europeiska kommissionen, 1997, s. 103. "Företagens inställning och strategi när det gäller miljöskydd" av Euroslratcgy för GD 111, 1995. Eurostat för EU: s syssclsätlningsrapport 1997. "En uppskattning av miljöindustricrna inom EU". Ecotcc-Eurostat-GD XI, IV97. Se även bilaga 1. Definitionen av miljöföretag har överenskommits inom OECD, se OCDE/GD(96)l 17. TERES II - Den europeiska undersökningen av förnybara encrgislag - Utsikterna för förnybara energislag i 30 europeiska länder under perioden 1995-2020", ESD, för Aliéner. "Globala miljömarknader - en uppdatering", för JEMU (enheten för gemensamma miljöinarknader) och DT I (näringslivsdcpartemenlel), av Ecolec. 1997. energi effektiv utrustning uppgår till omkring 200 miljarder USD medan försäljningen av nya och förnyade "renare" tillverkningsprocesser ännu inte har kvantifierats. 2. 3. Att hantera övergången Miljöpolitiska åtgärder är förenliga med ökad sysselsättning så länge de är konsekventa och drar nytta av de samordningsmekanismer som ligger till grund för den moderna marknadsekonomin. Om man vill angripa de två problemen med underutnyttjandet av arbetskraften och överutnyttjandet av naturtillgångarna skulle den mest lovande strategin faktiskt vara att anpassa de relativa priserna därefter. En sådan strategi skulle behöva utformas och genomföras med stor omsorg. Följande hänsyn måste tas i beaktande för en friktionsfri övergång till en hållbar utveckling i Europa: • Ett gradvist genomförande underlättar de nödvändiga anpassningarna i den ekonomiska strukturen. • En betydande grad av internationell samordning gör det lättare att skydda sårbara industrisektorers internationella konkurrenskraft. • Miljöutgifterna måste riktas in på ett genomtänkt sätt såväl regionalt som sektoriellt. Det kan också spela en viss roll vid vilken tidpunkt under konjunkturcykeln de politiska åtgärderna genomförs. När ekonomin går på högvarv kommer effekten mestadels att vara en omställning av sysselsättningen, snarare än en ökning i absoluta termer. När ekonomin befinner sig i nedgång kommer det å andra sidan i normala fall att ske direkta och ganska omedelbara förändringar av antalet anställda. Detta gäller särskilt när arbetsmarknaderna fungerar friktionsfritt och det finns tillgång till kvalificerad arbetskraft på alla nivåer. För att hålla fördelningen av effekterna på vissa ekonomiska sektorer och regioner på en hanterbar nivå måste pragmatiska lösningar tillämpas för att underlätta övergången mot hållbara produktionsmönster för alla de berörda ekonomiska aktörerna. I vilken utsträckning medel som anskaffas genom t. ex. högre energiskatter enbart skall användas för att sänka arbetskostnaderna eller för andra former av stimulansåtgärder måste avgöras från fall till fall. Politiska strategier som införlivar dessa begränsningar kommer sannolikt att skapa förutsättningar för att inhemska, sysselsättningsintensiva och hållbara investeringar skall bli mer attraktiva. Dessa bör stödjas genom en stabilitetsinriktad makroekonomisk politik och uenom att subventioner av icke-hållbar teknik och verksamhet avskaffas. "Investcringsflödcn inom den privata sektorn och miljön: fastställande av möjligheter och frågeställningar", UNEP nindabordsmöte om "Att investera i miljön", oktober 1995. 3. Stödåtgärder för sysselsättningen och miljön Under de senaste 25 åren efter FN-konferensen om människans miljö 1972, som blev en politisk vändpunkt, har samtliga medlemsstater utformat en miljöpolitik. Det är emellertid ett faktum att den tekniska övergången går för långsamt och att det görs för få investeringar i ren teknik och rena system. Det är dags för Europa att verkställa hela politiken på lokal, nationell och europeisk nivå i väl samordnade insatser för sysselsättningen och miljön. 3. 1. Brådskande uppgifter Skapandet av en hållbar utveckling i Europa kommer att kräva betydande förändringar inom följande områden: industri, transport, energi, jordbruk och konsumtion. 3. 1. 1. Tillverkningsindustri Skapandet av en hållbar utveckling i Europa kommer att leda till nya affärsmöjligheter för tillverkningsindustrin och den tjänsteindustri som är knuten till denna och vissa sektorer kan En ny organisation av arbetet och av företagen genom förväntas växa kraftigt. underleverantörsavtal kommer framförallt att ge effekter på sysselsättningen inom små och medelstora företag, särskilt inom tjänstesektorn. Användningen av informationsteknik har förändrat och kommer att förändra produktions-, konsumtions- och sysselsättningsmönstren med gynnsamma effekter på miljön (t. ex. TV-köp och distansarbete). Företagen kommer också att stå inför en marknad med mycket mer miljömedvetna konsumenter och det kommer att löna sig att investera i mer hållbara produkter och produktionssystem. fortsätta att 3. 1. 2. Transport Den ofullbordade inre marknaden för järnvägar och de hinder som finns för kombinerad transport har lett till ineffektivitet inom transportsektorn. Liberalisering och förnyelse av järnvägssystemen i Europa har högsta prioritet när det gäller att angripa detta problem och kan få bort den ökande belastningen på vägar samt minska användningen av motorbränslen. Även utnyttjandet av intelligenta transportstödsystem kan bidra till detta. Ytterligare kraftiga energieffektiviseringar inom vägtrafiken, särskilt persontransporterna, måste uppnås under de kommande åren samtidigt som ett nytt koncept för framtidens bil måste utformas. Framgången för dessa initiativ kommer att vara avgörande både för sysselsättningen inom Europas bilindustri och i en sådan framåtblickande miljöstrategi för " de berörda industrierna kommer sannolikt att vara skatteförmåner, vägavgifter, bränsleekonomimärkning och bättre bränslekvalitet. järnvägarnas överlevnad. Viktiga inslag för Se särskilt ratorna 1 och 2 i bilaga 2. Kommissionens grönbok om en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn. 3. 1. 3. Energiproduktion Möjligheterna att skapa sysselsättning inom energihushållningen kan vara betydande i synnerhet kan uppnås i fråga om samtidigt som avsevärda positiva miljöeffekter klimatförändringar och försurning. 1 Kommissionen har redan visat på konkreta sätt att uppmuntra förnybara energislag och vissa medlemsstater, däribland Danmark och Tyskland, är särskilt aktiva inom detta område. Program för kombinerad värmekraftproduktion bidrar för näringslivet samtidigt som de skapar dessutom arbetstillfällen. 18 till ökad konkurrensförmåga 3. 1. 4. Jordbruksmetoder Den fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som tillkännagavs i Agenda 2000, bör leda till en ny balans mellan säkerställandet av ett tillräckligt utbud av jordbruksprodukter av hög kvalitet och skyddet av naturen och resurser som vatten och jord Fyra områden i) landskapsskydd, skyddet av värdefulla naturliga områden och livsmiljöer som våtmarker, floder och skyddade områden; ii) ett hållbart skogsbruk som bevarar den biologiska mångfalden och tillgodoser andra funktioner (t. ex. rekreation), iii) utveckling och användning av nya grödor inom icke-livsmedelssektorn (t. ex. för industriella syften eller biomassaenergi), iv) och, slutligen, ekologisk odling. framstår som särskilt viktiga för skapandet av sysselsättning: 3. 1. 5. Hushållen och konsumtionsmönstren Konsumenternas efterfrågan håller redan nu på att förändras mot mer miljövänliga val. Denna utveckling kan förväntas bli allt starkare när mer information blir tillgänglig, genom t ex miljömärkning, och när miljö- och resurskostnader i högre grad räknas in i marknadspriserna. Återvinningen av hushållsavfall kommer att öka avsevärt under förutsättning att separata insamlings- och källsorteringsprogram förmår ta hand om avfallet så att det blir ekonomiskt attraktivt som en sekundär råvara för industrin. Avfallsåtervinningen har dessutom visat sig kunna skapa ett betydande antal arbetstillfällen. 3. 2. Territoriella aspekter Skapandet av en hållbar utveckling i Europa har en starkt territoriell dimension med olika innebörd för tätorter och landsbygdsområden. 3. 2. 1. Stadsutveckling Miljöpåfrestningarna i städer är ett växande bekymmer för de flesta européer. De europeiska städerna har redan antagit olika miljöstrategier på grundval av olika geografiska profiler, demografiska trender och ekonomiska tillgångar. Behovet av gemensamma europeiska ramar har erkänts genom stadgan om en hållbar utveckling i Europas städer ( 1994). Meddelande om klimatförändringar - Europeiska unionens hållning inför Kyolokonfcrcnsen, oklober 1997. För exempel på skapandet av sysselsättning, se nita 4 i bilaga 2. Se meddelandet om förnybara energikällor, 1997. Meddelandet om en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärmc, K0M(97)5I4 I meddelandet "Mot en dagordning för städerna inom Europeiska unionen"19 fastställs lämpliga ramar för åtgärder. Det Forum om städer som skall anordnas 1998 med företrädare från medlemsstater, städer och regioner kommer att vidareutveckla meddelandet. Dessutom kommer kampanjen Hållbara städer i Europa (i vilken omkring 320 lokala myndigheter som företräder ungefär 100 miljoner invånare deltar), som kommissionen har tagit initiativ till, skapa viktiga möjligheter till samråd och ytterligare åtgärder. Ur sysselsättningssynpunkt erbjuder förnyelsen av stadsmiljön stora möjligheter, inte bara genom de mer traditionella miljöinvesteringarna i avfalls- och avloppshantering utan också i en vidare bemärkelse. Byggnadsarbeten som renovering av privata hus och kontorshus, skydd av kulturarvet, förnyelse av stadskärnan och stadens infrastruktur (bl. a. anläggning av filer för fotgängare och cykelbanor och utvidgning av kollektivtrafiken) har den fördelen att de skapar sysselsättning, ökar den ekonomiska aktiviteten på lokal nivå (bl. a. inom turistsektorn), bevarar energikällor, förbättrar miljökvaliteten och renoverar hus och transportinfrastruktur till modern standard. De flesta arbetstillfällena när det gäller byggnadsarbetena kommer att skapas i små och medelstora förelag, som utgör 97 % av de l,X miljoner företagen inom byggsektorn. 3. 2. 2. Landsbygdsutveckling I sina förslag i Agenda 2000 planerar kommissionen inrättandet av en stödordning för politiken för landsbygdsutveckling i unionen som helhet. För att maximera de gynnsamma ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna i landsbygdsområden måste politiken för jord- och skogsbruk, turism, naturskydd och energi behandlas i ett helhetsperspektiv. Utvecklingen av nya tjänster (t. ex. ekoturism), underhållet av tillgångarna i delvis orörda livsmiljöområden och mångfalden på landsbygden, förvaltningen av naturliga och ärvda tillgångar (vatten, skogar) är viktiga uppgifter för landsbygdssamhällena och ger stora möjligheter att skapa sysselsättning. Eftersom lokala samhällen kan gynnas ekonomiskt av dessa projekt finns det ett incitament för dem att skydda och förvalta naturtillgångarna. En annan viktig aspekt av ett sådant integrerat tillvägagångssätt är att utvecklingen av landsbygdsområden inom ramen för strukturfonderna också bör skapa bättre förbindelser mellan landsbygd och lokala städer. Detta skulle bidra till ekonomisk diversifiering och en levande landsbygd, vilket skulle gynna både miljön och sysselsättningen. De möjligheter som finns i landsbygdsområdena måste tillvaratas tillsammans med regionala och lokala myndigheter, jordbrukare, företag, finanssektorn och enskilda organisationer. Att utveckla jordbrukarnas roll när det gäller miljöförvaltning kan bidra till att skapa en i landsbygdssamhällen. kompletterande eller alternativ inkomstkälla och arbetstillfällen Lokala initiativ och territoriella sysselsättningsavtal bör användas i större utsträckning för att främja skapandet av miljömässigt hållbar sysselsättning och bättre levnadsvillkor. KOM (97), 197. För framgångsrika tätortsprojekt och kommissionens meddelande om en europeisk strategi för alt uppmuntra lokal utveckling och sysselsättningsinitiativ (KOM(95)273, 13. 6. 1995), se nita 5 i bilaga 2. 11 3. 3. Stödåtgärder Det finns olika sätt att inrätta stimulansåtgärder som leder till investeringar i ny och ren teknik och till nya produktions- och konsumtionsmönster som inte är lika resursintensiva. 21 3. 3. 1. Genomförandet av gemenskapens regelverk inom miljöområdet Kommissionen har redan visat hur genomförandet och upprätthållandet av miljölagstiftningen i medlemsstaterna kan förbättras. Ytterligare åtgärder planeras för att inrätta mekanismer som inte bara garanterar att bestämmelserna efterlevs utan att de också faktiskt tillämpas i praktiken. Genomförandet uppvisar brister i fråga om investeringar, särskilt inom områdena vatten, avfall och naturskydd. Ansträngningarna måste fortsätta inom ramen för Agenda 2000 för att förbättra integreringen av miljön och sysselsättningen genom att uppnå en optimal användning av de gemenskapsmedel som avsätts för regioner och medlemsstater som släpar efter i ekonomiskt hänseende. De förberedelser som görs av länder som har ansökt om medlemskap för att uppfylla gemenskapens miljölagstiftning är mycket betydelsefulla. De första beräkningarna tyder på att de nödvändiga investeringarna kan komma att uppgå till 120 miljarder ecu. Huvuddelen av investeringarna kommer förmodligen att riktas in på att begränsa luftföroreningar (40 %) och på vatten- och avloppsrening (40 %). 3. 3. 2. En mer sysselsättningsfrämjande och miljövänlig beskattning Inom EU totalt tas mer än 42 % av den implicita skatten ut på arbete, vilket skall jämföras med 30 % för tjugo år sedan. Det råder i dag ett brett samförstånd om att det är nödvändigt att vända utvecklingen när det gäller beskattningsstrukturen genom att minska skattebördan på arbete jämfört med andra faktorer. Det är en viktig fråga för varje medlemsstat att definiera hur en sådan förändring kan infogas i den övergripande skattepolitiken. Alternativa finansieringsmöjligheterna innefattar indirekta skatter, miljö- eller energiskatter och kapital- eller fastighetsskatter. Alla eventuella skattereformer måste i största möjliga utsträckning samtidigt korrigera den ovannämnda snedvridningen. Ï detta sammanhang antog kommissionen ett förslag till ett rådsdirektiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter. * Det främsta målet med detta förslag är att undanröja skattemässiga snedvridningar mellan bränsletyper och medlemsstater. I direktivet fastställs att: "vid genomförandet av detta direktiv skall medlemsstaterna sträva efter att undvika att deras totala skattebörda ökar. För att uppnå detta mål skall medlemsstaterna särskilt sträva efter att samtidigt sänka skatter på Del bör betonas att sådana stimulansåtgärder måste följa de befintliga EU-rcglcr om statligt stöd som fastställs i artikel 92-93 i fördraget. Meddelande om genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning, KOM (96) 500, 22. 10. 1996. Implicit skatt: inkomster från skatter och sociala avgifter delat med anställdas lön och ersättningar. KOM (97). 10. Förslaget antogs den 12 mars 1997. 12 arbete. " Enligt beräkningar skulle ett genomförande av direktivet i fråga om skatterna på energiprodukter skapa ett betydande antal arbetstillfällen. Kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag som skulle ge medlemsstaterna möjlighet att i försökssyfte tillämpa sänkt mervärdesskatt (i stället för den normala skattesatsen) vid omsättning av vissa arbetsintensiva tjänster. Flera medlemsstater har också genomfört en rad olika särskilda åtgärder, däribland finanspolitiska åtgärder, för att uppmuntra miljöinvesteringar och sysselsättning. 26 Snabbare avskrivningar för vissa typer av investeringar, skattebefrielse för räntor från gröna investeringsfonder och införandet av särskilda miljöskatter och öronmärkta avgifter har visat sig vara särskilt framgångsrika. Kommissionen utfärdade ett meddelande för att stödja användningen av miljöskatter och miljöavgifter och för att säkerställa att de används på ett 27 sätt som är förenligt med gemenskapslagstiftningen. 3. 3. 3. Bedömning och utveckling av teknologi Forskning och utveckling av ny, renare och energieffektiv teknologi är absolut grundläggande för en hållbar utveckling i Europa. Tidigare gemenskapsprogram för forskning, teknik och utveckling, särskilt miljöprogrammet, har gett värdefulla bidrag till utvecklingen av kunskaper och verktyg för en hållbar utveckling i Europa. I kommissionens förslag till Femte ramprogrammet läggs ökad vikt vid miljö- och sysselsättningsfrågorna. För beslutsfattare inom både den offentliga och den privata sektorn, som är intresserade av att införliva hänsyn till sysselsättning och en hållbar utveckling i sina investeringsbeslut, är det ofta alltför dyrbart att utreda och bedöma olika alternativ utöver frågan om deras planer överensstämmer med rent rättsliga bestämmelser. På samma sätt behöver offentliga myndigheter som vill inrätta en stödordning för att främja användningen av nya och miljövänliga lösningar ett bra informationssystem, eftersom de framväxande teknikerna kännetecknas av snabb utveckling och vissa är mer attraktiva än andra ur sysselsättnings- och miljöperspektiv. Det verkar behövas ett flexibelt informationssystem för att sprida resultaten från tillgängliga tekniska utvärderingar utifrån miljömässiga och sociala kriterier. Informationen måste utformas efter behoven hos företagare, bankansvariga, lokala myndigheter, konsulter, ingenjörsbyråer och andra som är inblandade i investeringsbeslut. Tekniska experter, producenter och användare av miljöteknik, ingenjörer och forskare inom den privata och den offentliga sektorn måste delta i insamlingen och utvärderingen av sådan information På grund av de sociala aspekter som skall ingå måste också andra berörda parter vara inblandade, t. ex. fackföreningar, enskilda organisationer med verksamhet inom sociala frågor eller miljöfrågor, finansiella institutioner och tjänstemän från medlemsstaterna. Kommissionens arbetsdokument "Bedömning av effekterna av förslaget". I tillägget av den 10 juli 1997 till SEK (97)1026 av den 23 maj 1997 ges beräkningar på mellan 155 000 och 457 000 arbetstillfällen fram till år 2005. Se ruta 1 i bilaga 3. Kommissionens meddelande om miljöskatter och miljöavgifter på den inre marknaden, KOM(97) 9 nv den 26 mars 1997. 13 EU har redan insett behovet av mycket specialiserad och teknisk information som ett hjälpmedel för dem som skall följa miljöbestämmelserna genom att inrätta Europabyrån för samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar vid Institutet för framtidsstudier inom teknik (IPTS). Den utvärdering som för närvarande görs av byrån skulle kunna utvidgas till att även omfatta sysselsättning och sektorer som inte omfattas av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, särskilt nya framväxande sektorer som ofta är mycket teknikintensiva. 3. 3. 4. Spridning av information Många initiativ har tagits för att ta fram och sprida information i form av arbetsböcker, databaser, telefonupplysning, konferenser, miljömärkning etc. eftersom personer som investerar i eller använder miljövänligare metoder, produkter och tjänster måste kunna utbyta 29 " o information och goda rutiner när det gäller miljöförvaltning. Okade ansträngningar måste göras för en mer systematisk spridning av informationen. En hållbar utveckling i Europa förutsätter nya aktiva informationsinitiativ för att nå ut till de miljontals beslutsfattare som finns inom den privata och den offentliga sektorn inom hela gemenskapen 3. 3. 5. Inhemska och utländska marknader En effektiv politik för offentlig upphandling är nödvändig för att målen med den gemensamma marknaden skall kunna uppnås: att skapa en hållbar, långsiktig tillväxt och arbetstillfällen, att främja utvecklingen av företag som kan utnyttja de möjligheter som ges genom den gemensamma marknaden och konkurrera på världsmarknaderna och att ge skattebetalare och konsumenter av offentliga tjänster valuta för sina pengar. l 1 EU s riktlinjer för offentlig upphandling erbjuds en rad möjligheter att få myndigheter att förbinda sig att införliva sociala hänsyn och miljöhänsyn Kommissionen kommer att vidareutveckla denna fråga i ett kommande meddelande. i sina offentliga upphandlingsförfaranden En stark inhemsk efterfrågan på miljövänliga produkter, tjänster och tekniska lösningar skapar förutsättningarna för att man skall kunna utnyttja möjligheterna på världsmarknaderna Exportfrämjande initiativ tas av unionens främsta konkurrenter, t. ex. Japan, USA och Canada De EU-initiativ som finns i dag, t. ex. gemenskapens regionala institut för miljöteknik (RIET) i Singapore, verkar lovande eftersom de främjar det europeiska kunnandet inom ramen tor ett internationellt samarbete. I detta avseende bör inom gemenskapens program, t. ex. Europeiska utvecklingsfonden. integreringen också förstärkas Meddelande om inrättandet av Europabyrån för samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar vid Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier inom teknik, KOM ( )1997. För medlemsstaternas initiativ, se nita 1 i bilaga 3. T. ex. FAST. Kommissionens grönbok om offentlig upphandling inom F. uropciska unionen, 1996 3. 4. Omprövning av arbetsmarknadspolitiken I sina riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 har kommissionen fastställt för en ny sysselsättningsstrategi som bygger på en stabilitets- och huvuddragen tillväxtorienterad makroekonomisk politik, aktivering av arbetsmarknaden och andra strukturpolitiska åtgärder. Riktlinjerna omfattar fyra prioriteringar: entreprenörskap, jämställdhet. Om medlemsstaternas och anställningsbarhet, sysselsättningspolitik följer dessa riktlinjer kommer detta att underlätta den pågående omstruktureringen av ekonomin, oavsett om orsakerna är ny teknologi, global handel eller skapandet av en hållbar utveckling i Europa. anpassningsbarhet Ökad uppmärksamhet måste emellertid ägnas i medlemsstaternas politik åt möjligheterna att skapa arbetstillfällen och behovet av nya yrkeskvalifikationer i samband med skapandet av en hållbar utveckling i Europa. Nya mönster vad gäller utbildning behövs för att bygga och använda den nya miljövänliga tekniken och infrastrukturen. Övergången till en hållbar utveckling kommer dessutom att kräva motiverade arbetstagare med särskilda yrkeskvalifikationer och en stor miljömedvetenhet och därmed också en hög grad av utbildning. Den utbildning som i dag ges chefer och arbetstagare uppfyller emellertid långtifrån dessa krav. Uppgifterna om bristerna vad gäller miljörelaterade yrkeskvalifikationer visar på en rad olika behov. När det gäller yrken behövs biologer, kemister, geologer, lantmätare, civilingenjörer, maskiningenjörer, elektroingenjörer, produktionsingenjörer, miljötekniker samt drift- och utbildningsexperter. Det finns bevis för att många olika arbetsmarknadsåtgärder och arbetsmarknadsinitiativ beträffande miljötjänster främjas i medlemsstaterna med gott resultat. De viktigaste frågorna är skyddet av kulturarvet och miljön samt renhållning. Många lovande strategier och åtgärder har antagits på lokal eller regional nivå, t. ex. det ekologiska rehabiliteringsprogrammet i Berlin. Utbytet av sådan information skulle kunna förbättras genom nätverk av lokala aktörer. Allteftersom antalet projekt ökar kommer de också att vara intressanta inom ramen för medlemsstaternas fleråriga program. 3. 5. Ekonomiskt stöd 3. 5. 1. Gemenskapens utgifter Europaparlamentet har uttryckt en önskan om att EU-budgeten skall ha en större inriktning på miljön. Kommissionen delar denna synpunkt och vill också förbättra mekanismerna för att ta I Agenda 2000 har lämplig hänsyn till miljöeffekterna av gemenskapens utgifter. kommissionen dessutom inom vilka miljö- och sysselsättningsmäl skall anges i förslagen till nya regler för fonderna. fastställt de övergripande ramarna T. ex FAST. För medlemsstaternas arbetsmarknadsåtgärder, se nita 2 i bilaga 3. Se även kommissionens observâtionsgrupp för sysselsättning, "Tableau de Hord" 1966 Se ruta 5 i bilaga 2. Europaparlamentets resolution om riktlinjer för 1997 ars budget, 28. 3. 1996, punkt 2K 15 Genom strukturfonderna och flera gemenskapsinitiativ används en stor del av EU-budgeten redan för miljörelaterade projekt, t. ex. : avloppshantering, avfallshantering, markförgiftning, begränsning av luftföroreningar, stöd till ren teknik, renare produktion, återvinning av industriavfall och miljöplanering. Sammanhållningsfonden använder ena hälften av sina medel för miljöinfrastruktur och den andra hälften för transportinfrastruktur, ibland med anknytning till kollektivtrafiken. Genom kapitalinvesteringarna har arbetstillfällen skapats inom byggsektorn, tillverkningen av maskiner och annan utrustning och senare inom drift och i samband med beslut om underhåll. Dessutom krävs miljökonsekvensutredningar strukturfondernas finansiering av större projekt. Den gemensamma jordbrukspolitiken har också bidragit till att bevara arbetstillfällen i landsbygdsområden och, i vissa avseenden, till att skydda miljön. Apropå det sistnämnda har särskilt de åtföljande åtgärderna varit viktiga (åtgärder för ett miljövänligt jordbruk, skogsodling på jordbruksmark), eftersom de bidrar till att skydda miljön och att bevara landsbygden. Här ingår även extensivare jordbruk och ekologisk odling, extensivare djurhållning, uppfödning av utrotningshotade djur, underhåll av nedlagd jordbruksmark, mark som långsiktigt tas ur produktion samt utbildning. Vidare har medel som blivit tillgängliga genom gemenskapens ramprogram för forskning, teknik och utveckling delvis gått till miljörelaterad FoTU-verksamhet. " Tillgängen till ekonomiska medel för miljöinvesteringar har haft en tydligt positiv effekt på skapandet av sysselsättning. Många EU-program och EU-initiativ har bidragit till detla: pilotprojektet "Tillväxt och sysselsättning" (med lånegarantier för små och medelstora företag), Europeiska föreslagna europeiska lånegarantiordningen för sysselsättning (ELISE) och'LIFE. " Dessa och andra erfarenheter måste beaktas i samband med den praktiska uppföljningen av Agenda 2000 (EIF), URBAN, LEADER, den investeringsfonden 3. 5. 2. Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsbanken, som redan i dag investerar omkring en tredjedel av sina tillgångar i miljöprojekt, planerar att i samband med uppföljningen av toppmötet i Amsterdam spela en större roll för att stödja miljöprojekt genom att • utvidga sin verksamhet inom områdena utbildning, hälsa, stadsmiljö och miljöskydd, • förstärka sin verksamhet rörande transeuropeiska nät och små och medelstora företag genom att tillåta en tillfällig höjning av finansieringstaket till 75 % av kostnaden för transeuropeiska nät och miljöprojekt, • använda en del av överskottet från 1996 till ekonomiska styrmedel (bl. a. riskkapital) för nytänkande små och medelstora företag. Omkring 6 miljarder ecu i den totala EU-budgeten. Meddelande om sammanhällningspolitiken och miljön, KOM (95) 509. Meddelande om strukturåtgärder och sysselsättning, 1996 Ett exempel: regionalfondernas program lör utveckling av järnvägar i Italien och Grekland skapade eller bevarade 64 000 arbetstillfälle». Arbetsanteckningar om den gemensamma jordbrukspolitiken " Jordbruk och miljö", 1997. fjärde ramprogrammet med en budget pä \2J miljarder ecu. BIÏCU, hade t. ex. underprogram lör ren och effektiv teknik, miljö och klimat och socioeonomisk forskning. Se nita 6 i bilaga 2. Kommissionen ser fram emot att EIB:s styrelse antar dessa planer i god tid så att ökade ansträngningar kan göras till förmån för miljöprojekten. 3. 5. 3. Användaravgifter Allteftersom de offentliga medel som finansieras genom allmänna skatter blir knappare har nya finansieringsmetoder utvecklats, t. ex. avgifter för miljötjänster. Dessa metoder minskar inte bara miljöutgifternas beroende av den offentliga budgeten, utan erbjuder också möjligheter att öka den totala ekonomiska effektiviteten genom en mer allmän tillämpning av principen om att förorenaren betalar. Användaravgifter skapar slutligen inkomster för offentliga eller privata företag och underlättar därigenom finansiering genom bankväsendet. 4. Vägen framåt - nyckelåtgärder Skapandet av en hållbar utveckling i Europa förutsätter ny teknik och nya investeringar. Detta kommer att kräva att olika politiska styrmedel utnyttjas och ett samarbete mellan samtliga parter på unionsnivå, i medlemsstaterna, inom företagen och lokalt och inbegripa den privata sektorn, offentliga. myndigheter och enskilda organisationer. Kommissionen kommer att stödja och uppmuntra initiativ för att förbättra insamlingen av information och en analys inriktad på utvecklingen av långsiktiga strategier för medlemsstaterna Kommissionen föreslär följande nyckelåtgärder: 4. 1. Benchmarking inom miljöområdet och det sociala området för Utvecklingen av benchmarking industrisektorer kan bidra till att styra investeringarna mot renare och energieffektiva produkter och processer. Europeiska kommissionen kommer att ta initiativ för att främja fastställandet av referenskriterier och samla in nödvändig information tillsammans med alla relevanta berörda parter och särskilt medlemsstaterna och industrisektorerna. inom miljöområdet och det sociala området 4. 2. Bedömning och utveckling av teknologi Kommissionen kommer att utvidga den befintliga kontrollen av bästa tillgängliga teknik så att den även omfattar sysselsättningseffekter och en detaljerad utvärdering av energi- och resursanvändning. Lämpliga initiativ kommer att tas för att se till att listan över de sektorer som utvärderas i dag utvidgas för att omfatta ny framväxande teknologi. 4. 3. Att bygga vidare på Agenda 2000 Fortsatta och ökade ansträngningar skall göras för att säkerställa att EU:s ekonomiska styrmedel (strukturfonderna, sammanhållningsfonden, gemenskapsinitiativen) på en och samma gäng främjar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och en hållbar utveckling. Förslagen i Agenda 2000 är ett första steg i denna riktning och måste vidareutvecklas genom ett aktivt partnerskap med medlemsstaterna, t. ex. genom fastställandet av lämpliga kriterier. Regionala och lokala aktörer bör ta initiativet genom att föreslå program och projekt med en stark fokusering pä sysselsättning och miljö och säkerställa att åtgärden blir framgångsrik genom att bilda partnerskap som inte bara omfattar de offentliga myndigheterna, utan alla andra berörda parter. 17 I detta sammanhang är projekt som rör stadsförnyelse och landsbygdsutveckling särskilt viktiga. Medlemsstaterna bör stärka sambandet mellan stadsutveckling, miljöskydd och skapandet av sysselsättning genom att utveckla planer för stadsförnyelse som är inriktade på områden där det finns särskilda möjligheter att skapa miljörelaterad sysselsättning. Regionala och lokala aktörer bör vidta konkreta åtgärder för att genomföra dessa planer inom en avtalad tidsram Europeiska kommissionen kommer att stödja åtgärderna i sin uppföljning av meddelandet om stadsfrågor och i samband med förberedelserna inför "Forum om städer" 1998 säkerställa att dess agerande stödjer denna inriktning. I sitt förslag till Agenda 2000 slog Europeiska kommissionen fast att omprövningen av den gemensamma jordbrukspolitiken måste fortsätta för att uppnå en bättre balans mellan jordbruksproduktion, miljöskydd och skapandet av sysselsättning. Genom att anpassa sig till miljökraven kan landsbygdssamhällen dra nytta av nya verksamheter. Ett fortsatt främjande av kvalitetsproduktion erbjuder nya marknadsperspektiv för de europeiska jordbrukarna. Främjandet av jordbrukssystem som kräver ett litet antal produktionsfaktorer och riktade åtgärder för ett miljövänligt jordbruk kommer i allt större utsträckning att innebära nya arbetstillfällen samtidigt som de förbättrar miljökvaliteten i landsbygdsområden. Genom utvecklingen av nya tjänster som turism och natunesursforx altning kommet landsbygdssamhällen att upptäcka nya sysselsättningsmöjligheter genom utnyttjandet av marken. Dessutom kommer strukturfonderna mer allmänt att främja ekonomisk diversiftei ing i lämpliga landsbygdsområden, vilket ytterligare kommer att uppmuntra människor att stanna kvar på landsbygden och därmed motverka att man upphör att bruka marken. 4. 4. Beskattning och prissättning Utvecklingen mot en ökad skattebörda på arbete måste vändas. Kommissionens förslag om en skatt på energiprodukter måste ses som ett första steg mot att införliva de nya fördragsmålen i skattepolitiken. Kommissionen kommer som en del av sin övergripande strategi att använda en kombination av kostnadseffektiva styrmedel i miljöpolitiken att fortsätta att arbeta för att korrigera de snedvridningar som finns i det nuvarande skattesystemet och ge hög prioritet ät användningen av marknadsbaserade styrmedel, däribland finanspolitiska styrmedel 4. 5. Miljöutbildning Det finns ett stort behov av att utveckla särskilda yrkeskvalifikationer som svarar mot nya och uppdaterade arbetsbeskrivningar. Kommissionen ämnar lägga fram förslag om särskilda inriktningar för miljöutbildningen. För att förbereda arbetstagarna för miljövänligare produktionsmetoder krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik som är inriktad pä hela arbetskraften och dessutom har en fokusering pä att äterintegrera arbetslösa Medlemsstaterna skall driva denna arbetsmarknadspolitik i enlighet med anställningsbarhet och jämställdhet), om vilka de regelbundet skall lämna rapporter. (entreprenörskap, sysselsättning riktlinjerna för anpassningsbarhet, Framstegen när det gäller utnyttjandet av åtgärder som beskattning och utbildning för att fä miljö- och sysselsättningspolitiken att förstärka varandra kommer att tas upp i Gemensamma sysselsättningsrapporten 1998. 00000 BILAGA 1- Miljöföretag inom EU, 1994 Miljöindustrins främsta verksamhetsområden är: vatten- och avloppsrening (42 % av den totala produktionen inom EU), avfallshantering och återvinning (29 %), begränsning av luftföroreningar (19 %), begränsning av buller och skakningar, åtgärder för att återställa förorenad mark och förorenat vatten, forskning och utveckling inom miljöområdet samt niiljötjänster/miljörådgivning. Omkring 20 000-30 000 små och stora företag har en miljon anställda, medan ytterligare en halv miljon är anställda inom närliggande verksamhet. Produktionen uppgick till 90 miljarder ecu 1994, vilket omfattade såväl offentliga som privata kunder. De största marknadenia för dessa nya verksamheter och arbetstillfällen är: Tyskland (35 % av El):s produktion), följt av Frankrike (20 %), Förenade kungariket (12 %), Italien (10 %), Nederländerna (8 %) och Österrike (4 %). I nationella termer är iniljöföretagen störst i Österrike (industrins omsättning motsvarar 2,3 % av UNI»), Nederländerna (2,3 %). Tyskland (2 %), Frankrike (1,5 %) och Sverige (1,5 %). Fn bredare definition av miljöarbeten ger en sammanlagd siffra på närmare 3,5 miljoner, dvs. om man inbegriper förnybara encrgislag, återvinning, natur- och landskapsskydd samt ekologisk förnyelse av tätortsområden. Källor: "En beräkning av miljöindustricma i Europeiska unionen 1994", Ecolcc/ BIPE/ IFO för GD XI och Eurostal, 1997 och Eurostat för EU:s syssclsätlningsrapport 1997. 20 BILAGA 2- Exempel på god företagsamhet RUTA 1- Avfallsminskningsprojekt i regionen Aire and Calder - Förenade kungariket Syftet med Aire and Calder Project var att visa att kostnadsbesparingar som uppnås genom avfallsminskningsinsatser kan ge en rad olika fördelar för de inblandade företagen, bl. a. ökad lönsamhet och konkurrensfördelar, bättre efterlevnad av lagstiftningen och minskade risker. Aire and Calder fungerade som ett demonstrationsprojekt för andra företag och industrisektorer i Förenade kungariket. Avsikten var att åstadkomma en bred spridning av projektets resultat för att främja avfallsminskningens gynnsamma effekter. Syftet med programmet var att visa att oavsett hur litet ett företag är, kommer en i grunden ändrad inställning till föroreningsbegränsning på sikt att leda till vinster. Projektmålen omfattade följande: * Uppmuntran av systematisk avfallsminskning som kunde tillämpas av stora och små företag utan hjälp från konsulter eller andra myndigheter. * Identifiering och kvantifiering av möjligheter och sätt att minska avfallet. Bedömning av kostnader, ätcrbetalningsperiodcr och avfallsminskningspotential. * En ändring av avfallshanteringen från insamling och bortskaffande till förebyggande och minskning. * Skapandet av ett partnerskap mellan industri, lagstiftare och stödmyndigheter för att ta itu med avfallsminskningsfrågor. Resultat. Programmet pågick under 18 månader. Vid slutet av denna period var resultatet för de 11 förelag som deltog: 2,5 miljoner ecu/år i kostnadsbesparingar till följd av 542 olika åtgärder som identifierats loi att förbättra effektiviteten. Ett år efter projektets slut, i september 1994, hade besparingania ökat till 4. 1 miljoner ecu/är till följd av 671 effektiviscringsåtgärdcr. 10 % av de åtgärder som vidtogs medförde inga extra kostnader och ytterligare 60 % hade ätcrbetalningsperiodcr på under ett år. De fastställda besparingarna uppgick sammanlagt till 0,3 % av de deltagande företagens omsättning. Besparingania har hjälpt de deltagande företagen att öka sin konkurrenskraft och effektivitet, vilket har långsiktiga anställningsförmåga har förbättrats. MHjöbesparingarna var också betydande. I september 1994 var resultatet: * En minskning av utsläppen till avloppssystemet med 600 000m3 per år. * Årlig minskning med 36. 000m3 av utsläppen till floder. * Minskning av vattenförbrukningen med 15 %. Källa: Ecotec (för Europeiska kommissionen): Uppmuntra en hållbar utveckling genom Mål 2-programinen: Vägledning för programansvariga, slutrapport, Bryssel 1997. till att deras lett RUTA 2- Införandet av renare teknik i ett nederländskt garvcri Fall: Ett garvcri som tillverkar läder för möbler och bilindustrin med 107 anställda och en omsättning pä 40 miljoner florincr 1993. Garvcrict står inför växande konkurrens, men intar ändå en positiv hållning till miljöfrågor. Investeringar: Mellan 1985 och 1993 investerade företaget 5 miljoner florincr i utveckling och införande av en ny och ren hårborttagningstcknik, kostnader på 1,5 miljoner under 1990-91. vilket motsvarade företagets nettoresultat för 1990. Företaget fick en subvention på 300 000 florincr från ett statligt teknikprogram. Positiva effekter: * Förbättrad livsmiljö i omgivningen tack vare minskad användning av kemikalier lör härborttagning, minskat avfall, bättre kvalitet på spillvatt. net. * För företaget: lägre miljökostnader (från 3,5 % (ill 2 % av omsättningen), lägre kostnader för kemikalier, vinster från försäljning av hår från djurhudar, bättre anseende, minskad frånvaro, den intenia avkastningen på investeringen beräknas uppgå till 40 %. * Sysselsättningseffekter: en miljösamordnare utsågs, behov av personal med högre kvalifikationer (ingenjörer, kemister), minskat behov av personal med lägre kvalifikationer (upp tilt 30 %!). De sistnämnda har inte avskedats eftersom man förväntar sig en produktionsökning. * Sociala effekter: bättre luftkvalitet för anställda och grannar. Källa: "(V/. ve study Three: (leaner Enheten för framtidsstudier. Europeiska kommissionen, 1995. 'Technolo^y\Trcdjc fallstudien: Renare teknik"), Arthur D. Utile för 21 RUTA 3- Tillverkning av drivaxlar med hjälp av återvunnet material En fransk tillverkare av drivaxlar för bilindustrin började 1976 en parallell produktion av drivaxlar med hjälp av återvunnet material. Denna verksamhet sysselsätter i dag 100 människor (varav 80 på heltid). På 10 år växte produktionen från 50 000 enheter till mer än 427 000 enheter och antalet modeller växte från 50 till 275. Under 1996 uppgick försäljningen till totalt 18 miljoner ecu. Som jämförelse kan nämnas att företaget också tillverkar 3,5 miljoner nya drivaxlar per år. Konkurrensförmåga: De drivaxlar som tillverkas med hjälp av återvunnet material håller en hög kvalitet och är 50 % billigare än nya drivaxlar. Produktionskostnaderna är lägre än för nya drivaxlar (18,5 % respektive 38 %) och produktionen är lönsam. Även om tillverkningen med hjälp av återvunnet material är marginell i jämförelse med tillverkningen av nya drivaxlar, är den bra för företagets anseende. Miljö: Miljöeffekterna av tillverkningen med hjälp av återvunnet material är mindre än av tillverkningen av nya drivaxlar: minskad resursanvändning och 24 % lägre energianvändning. Även om avfallsproduktioncn per enhet är lägre är avfallshantcringskostnaderna emellertid 6 ggr. högre än för nya drivaxlar och har ökat med faktorn 5 sedan 1994. Kostnaderna för hanteringen av fast avfall (metallskrot, fetter och slipavfall) per enliel är 26 ggr. högre. Arbetskraft: Tillverkningen med hjälp av återvunnet material är två gånger så arbetsintensiv som nytillverkning och arbetstillfällena ligger på en högre kvalifikationsnivå. Resultat: Bra för konkurrensförmågan, sysselsättningen och miljön, vilket i någon män dämpas av de högre kostnaderna för avfallshantering. Källa: ''Case Study Six: Effect of Extending Product Service Life on Competitiveness. I'm ploy ment and Environment" (Sydilc fallstudien: Effekten av en förlängning av produkters livslängd på konkurrenskraft. sysselsättning och miljö), Arthur D. Little för Enheten för framtidsstudier. Europeiska kommissionen, 1997. RUTA 4- Exempel på skapande av sysselsättning i samband med energihushållning och förnybara energislag * Tillämpning av 26 bäsla tillgängliga tekniker för energihushållning och cncrgicffcktivitct: nettokostnad 19 miljarder ecu för de tolv länder som ingick i EU före 1995, skapar 690 000 arbetstillfällen. (Källa: Ecotec för Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor, 1994). * Modernisering av alla fönster med enkelt glas i EU:s bostadshus till högeffektiva tvåglasfönstcr. Resultat: Investeringar på 84 miljarder ecu (under en tioårsperiod) och skapandet av 127 000 arfictstillfalien under en tioårsperiod. (Källa: Glasindustri er och GD XVII- Thermie, 1995) * Tillämpning av bästa stödåtgärder för förnybara energising från enskilda kinder i alla andni EU-länder leder till: extra investeringar på 180 miljarder ecu fram till 2020 och 500 000 extra aihctstillfällen (Källa: Teres 11/ Altcner, GD XVII, 1966) * Omkring 3,4 miljoner arbetsår skulle kunna skapas direkt genom installcring av encrgisparande utrustning och material. I inledningsskedet kommer de allra flesta arbetstillfällena att uppstå inom distribution och installation (snarare än tillverkning) av varorna och utrustningen. Källa: EuroACE. RUTA 5- Exempel på framgångsrika miljöprojekt i städer * Med personer som nyligen blivit arbetslösa: i) Berlin, där ett projekt startades för stadsplanering. stadsförnyelse, en grönare stad, införandet av ren teknik på små och medelstora företag och åtgärder tor att minska vattenförbrukningen och ii) Tampere, Finland, där unga människor deltar i en rad olika verksamheter återvinning, fordonsrenovcringar, avfallshantering). * Med liera generationer arbetslösa: Glasgow, Skottland, där tillfälliga'arbeten och tillfällig utbildning, ibland med anknytning till miljön, underlättar de arbetslösas sociala problem, dock utan att det finns några verkliga utsikter till riktiga arbeten). * Med unga arbetslösa: i) Baix Llobregal, Spanien, där unga människor arbetar med att återställa och främja det konstnärliga natur- eller kulturarvet, återställa stadsområden och miljön och ii) Strasbourg, Frankrike, där företag har skapats för att skapa sysselsättning för unga människor (med sociala problem) inom insamling och återvinning av hushållsprodukter). * Med högt kvalificerade arbetslösa: Stockholm, Sverige, där människor med miljörelaterade kvalifikationer lär hjälp alt hitta arbete inom förelag). * Med socialt handikappade arbetslösa: Gra/. , Österrike, där älervinningsprojekl har startats tillsammans mal lokala industrier och den kommunala avfallshanterings!jänslen, med en hög överföringsgrad till den rikliga arbetsmarknaden). Källa: "Skapandet av sysselsättning inom miljöscklom". Europeiska akademin för ::!adsiniljö för GD V, 1997. 22 RUTA 6- LIFE-Nature-projeklens effekter på sysselsättningen De 63 projekt som ingick i LIFE-Naturc 1996 var värda 45 miljoner ecu och skapade omkring 500 arbetstillfällen motsvarande heltidsarbeten (för 1300 arbetstagare), varav 300 var ett direkt resultat av EU- mcdel och 200 finansierades av medlemsstaterna. Eftersom projekten i genomsnitt pågår under 3,3 år skapas omkring 1500 arbetstillfällen motsvarande heltidsarbeten genom 1996 års LIFE-medel. EU:s årliga kostnad för ett heltidsarbete är omkring 30 000 ecu. Källa: ••Life-Nature 1996 & L'Emploi" (LIFE-Naturc 1996 och sysselsättningen), Ecosphcre för GD XI, 1997. 23 BILAGA 3- Exempel på medlemsstaternas åtgärder regioner teknik via databaser, RUTA 1- Medlemsstaternas direkta »ch indirekta stöd till miljöarbeten - Åtgärder för att tillhandahålla information så att marknaderna kan fungera bättre: information om bästa tillgängliga faktablad, mässor, konferenser, telefonupplysning, handledningar, infonnationscentrer, "observatorier". Dessutom information om exportmarknader, produkter (miljömärkning) och företag (miljörevisionsprogram, riktlinjer för miljörapportering). - Frivilliga avtal med vissa sektorer (t. ex. avtal om produktåtervinning med producenter av farligt avfall), samarbetsavtal mellan. olika nivåer av den offentliga förvaltningen som ansvarar för miljöinfraslruktur), samarbete mellan till av nätverk/partnerskap/företagsklubbar. - Ekonomiskt stöd till investeringar, byggande eller utbildning i ren teknik eller energihushållning (ofta genom ett tcknikslödsprogram och ibland genom pilotprojekt), stöd till program för skapande av miljöarbeten (för naturskyddsprojekt, vägbullcrminskning, tillfällig anställning av miljörcvisorcr/miljörådgivarc, genom stadsfömyclscprogram etc. ) - Åtgärder t. ex. snabbare avskrivning av miljöinvesteringar eller byggande skattelättnader avseende ränta på investeringar i "gröna fonder", lägre moms pä förnybara resurser. Avgifter lör avfallsproduktion och vattenanvändning och den kol/energiskatt som finns i fiera av EU:s medlemsstater bör också ses som en uppmuntran till investeringar i renare produktion och energihushållning. - Stöd till FoU och innovation. inom skatteområdet, om miljöprojekt, information utbyte stöd för RUTA 2- Exempel på medlemsstaternas arbetsmarknadsåtgärder : - Förbättring av boendevillkoren genom subventioner på 50 % av privata hushålls eller lägenhetsinnehavares lönekostnader för reparationsarbeten (effekt: omkring 5000 nya arbetstillfällen): antagande 1993 av ett reglemente om avfallshantering och avfallsålervinning som inbegriper subventioner för projekt (Danmark); - Skolor-verkstäder (Programa de Escuclas-Taller), ett projekt som varvar utbildning och praktik för arbetslösa ungdomar: både teoretisk utbildning och arbetspraktik är inriktad på att värna kulturarvet (Spanien). - Ekonomiskt stöd till organisationer för arbetslösa: ökad uppmärksamhet ägnas miljöfrågor i samband med all verksamhet i samhället och på företag med utveckling av nödvändig know-how och teknik (Finland). - Bostadsprogram (renovering): Genom-lag nr 451/94 infördes nya bestämmelser om arbete av allmänt intresse inom områden som kulturarv, miljöskydd, stadsförnyelse och stöd till små och medelstora förelag (Italien) - System för alt uppmuntra unga företagare, bl. a. förprojekt som syftar till att skydda miljön (Portugal): - Subventioner till stadsförnyelse och landsbygdsföniyelse genom den särskilda föniyelscbudgcten {Single Regeneration Budget). Partnerskap i företagszoncr bidrar till all främja sysselsättning och investeringar genom att röja och använda oanvänd mark och ej utnyttjade tomter (Förenade kungariket). - Skapandet av nya, varaktiga arbetstillfällen inom avfallshantering och miljörådgivning (Ösleirike). 24 ISSN 1024-4506 KOM(97) 592 slutlig DOKUMENT SV 14 04 05 Katalognummer : CB-CO-97-642-SV-C ISBN 92-78-28054-2 rån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de décision du Parlement européen et du Conseil modifiant la décision 92/481/CEE du Conseil, du 22 septembre 1992 concernant l'adoption d'un plan d'action pour l'échange, entre administrations des Etats membres, de fonctionnaires nationaux chargés de la mise en oeuvre de la législation communautaire nécessaire à la réalisation du marché intérieur (Programme Karolus) (COM(97)0393 C4-0399/ 97 97/0214(COD))

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
approximation of laws
civil servant
single market