title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2320/97, 17. november 1997, teatavate Ungarist, Poolast, Venemaalt, Tšehhist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmbluseta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta, millega tühistatakse määrus (EMÜ) nr 1189/93 ning lõpetatakse menetluse kohaldamine seoses sellise Horvaatiast pärineva impordi suhtes.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
import
piping
tube

formats: html pdf print

text: 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 31997R2320 L 322/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 25. 11. 1997 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2320/97, 17. november 1997, teatavate Ungarist, Poolast, Venemaalt, Tšehhist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmbluseta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta, millega tühistatakse määrus (EMÜ) nr 1189/93 ning lõpetatakse menetluse kohaldamine seoses sellise Horvaatiast pärineva impordi suhtes. EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõi- get 4, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, ning arvestades, et: A. MENETLUS teatavate Ungarist, Poolast ning Horvaatiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmbluseta torude impordi osas, ning algatas uurimise tuginedes määruse (EÜ) nr. 384/96 artikli 11 lõikele 3 (edaspidi “põhimäärus”). See vahepealne kontrolluurimine algatati paralleelselt samal kuupäeval avatud uurimisega (5) samasuguse Vene- maalt, Tšehhist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärineva impordi suhtes, mis järgnes Euroopa Liidu Õmbluseta Terastorude Tootmisharu Kaitsekomitee poolt esitatud kaebusele. Määrusega (EÜ) nr. 981/97 (6) (edaspidi “ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt, Tšehhist, Rumeeniast ning Slovakkiast päri- neva asjaomase toote ühendusse importimise suhtes. Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on mõningad huvitatud pooled esitanud oma märkused kirjalikult. (3) (4) (5) (1) Määrusega nr 1189/93 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ungarist, Poolast ning Hor- vaatiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblu- seta torude impordi suhtes. Tollimaksu määr oli 21,7 % Ungari, 10,8 % Poola ning 17,4 % Horvaatia jaoks. Ühtlasi kiitis komisjon heaks Ungari, Poola ja Horvaatia eksporti- jate poolt pakutud kohustused. (3) (2) Euroopa Ühenduste Teatajas (4) avaldatud teadaande välja kuulutamisega 31. augustil 1996 algatas komisjon mää- ruse (EMÜ) nr 1189/93 vahepealse kontrolluurimise (6) Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võima- lus esitada komisjonile oma selgitused. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. 22. mail 1997 teatati assotsiatsiooninõukogudele, mis loodi vastavalt Euroopa Ühenduste ning nende liikmesrii- kide vahelistele lepingutele ühelt poolt ning Tšehhit, Rumeeniat ning Slovakkiat teiselt poolt, kirjalikult komis- joni soovist kehtestada ajutisi meetmeid. (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2331/96 (EÜT L 317, 6. 12. 1996, lk 1). (2) EÜT L 120, 15. 5. 1993, lk 34. (3) EÜT L 120, 15. 5. 1993, lk 42. (4) EÜT C 253, 31. 8. 1996, lk 25. (5) EÜT C 253, 31. 8. 1996, lk 26. (6) EÜT L 141, 31. 5. 1997, lk 36. 330 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Tšehhi, Rumeenia ja Slovakkia võimude vastuväidete koha- selt oli komisjon rikkunud Euroopa lepingut (ning eelkõige selle artikli 34 lõiget 2) võimaldamata konsulteerimist enne menetluse algatamist, koheselt peale algatamist või enne ajutiste tollimaksude kehtestamist. Tuleks meenutada, et peale kaebuse laekumist peab komis- jon selles sisalduvaid väiteid uurima. Kui komisjon on veendunud, et kaebuse avaldaja on esitanud piisavalt tõen- deid õigustamaks uurimist, on ta oma dumpinguvastase seadusandluse sätetest lähtuvalt kohustatud avama menet- luse. Võttes arvesse ühenduse Euroopa lepingutest tulene- vaid õiguslikke kohustusi, on arvestatud nendele vastavu- sega et assotsiatsiooninõukogusid tuleb informeerida kõigist dum- pingujuhtumitest kohe, kui importiva riigi ametivõimud on algatanud uurimise. See nõue rahuldati komisjoni poolt. sätestavad, Lepingud ulatuses. täies Lisaks sätestavad Euroopa lepingud, et kui 30 päeva jook- sul küsimuse assotsiatsiooninõukogule edastamisest ei jõuta rahuldava lahenduseni, võib importiv osapool kohal- dada vastavaid meetmeid. Kuna nõutud aja jooksul ei lei- tud ühtki lahendust oli komisjonil õigus rakendada asjako- haseid meetmeid, mida ta ka tegi 31. mail 1997. Tegelikku otsust kehtestada ajutised tollimaksud ei võetud vastu kuni 21. maini, ainult veidi enne seadusjärgse tähtaja möödu- mist. Sellegipoolest informeeris komisjon koheselt assot- siatsiooninõukogu ning edastas andmed, mille alusel otsus oli tehtud. Läbirääkimisi, esmalt riigi ametivõimudega ning siis eksportijatega/tootjatega, alustati mõne päeva jooksul ning viidi läbi taotledes kogu uurimise jooksul vastastikuse aktsepteeritava lahenduseni jõudmist. Seega on ühendus täielikult järginud Euroopa lepingute nõuded ning eelkõige artikli 34 lõiget 2 ning artikli 34 lõike 3 punkti b. (7) Vahepealse kontrolluurimise käigus nõustas komisjon ametlikult Ungari, Poola ja Horvaatia tootjaid/eksportijaid ning teadaolevalt asjassepuutuvaid importijaid, eksportija- riikide esindajaid ja kaebuse esitajat, ning andis otseselt asjassepuutuvatele osapooltele võimaluse anda oma näge- mustest kirjalikult teada ning taotleda ärakuulamist. Kõi- gile ärakuulamist taotlenud huvitatud osapooltele anti komisjoni poolt selleks võimalus. Nad esitasid ka kirjalikud ettepanekud tehes teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. seitsmelt Rumeeniast, ühelt Slovakkiast, kuuelt Venemaalt, ühelt Ungarist, kuuelt Poolast ning ühelt Horvaatiast. Üht- lasi laekus komisjonile vastuseid neljalt sõltumatult ühen- dusesiseselt importijalt, ühe Tšehhi äriühinguga seotud ühenduse importijalt ning kahelt Slovakkia tootjaga seo- tud importijalt, kellest üks asus ühenduses ning teine Šveit- sis. Kontrollkäigud seoses mõlema uurimisega viidi läbi järg- mistes äriühingutes: Ühenduse tootjad — Voest Alpine, Kindberg, Austria, — Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Prantsus- maa, — Benteler AG, Paderborn, Saksamaa, — Mannesmannröhren-Werke AG, Mülheim an der Ruhr, Saksamaa, — Dalmine S. p. A. , Dalmine, Itaalia, — Productos Tubulares S. A. , Valle de Trapaga, Hispaania, — Tubos Reunidos S. A. , Amurrio, Hispaania, — Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Rootsi, — ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Saksamaa, — Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach- Rosenberg, Saksamaa. Importijad kes pole seotud eksportijatega — Jannone ARM S. p. A. , Naples, Itaalia, — Geminvest S. R. L. , Limbiate, Itaalia, — Starval, Marly La Ville, Prantsusmaa, — Voest Alpine Stahlhandel AG, Linz, Austria. Uue uurimise raames uuritavad eksportijad ja importijad/kaubandusettevõtted Kahe Tšehhi tootjaga seotud importija: — Topham Eisen und Stahlhandelges. m. b. H. , Viin, Aust- ria. Slovakkia tootjaga seotud importijad: — Pipex International AG, Nidau, Šveits, (8) Komisjon saatis kõigile teadaolevaile asjassepuutuvaile osa- pooltele küsimustikud ning vastused laekusid kaebuse esi- tanud ühenduse tootjatelt, viielt äriühingult Tšehhist, — Pipex Italia S. p. A. , Milaano, Itaalia (eelmainitu tütaret- tevõte). 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 Eksportijad Tšehhis — Vitkovice a. s. and Vitkovice Export a. s. , Ostrava, — Nová Hut a. s. , Ostrava, — Válcovny trub Dioss and Dioss Trading, Chomutov a. s. , — Ferromet Long Products Ltd, Praha (Nová Hut’ga seo- tud kaubandusettevõte), — Incos s. r. o. , Praha (sõltumatu kaubandusettevõte). 31. augustini 1996. Kahju, kahju jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 1992 kuni uuri- misperioodi lõpuni. (10) Kõiki asjassepuutuvaid osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike meetmete kehtestamist või olemasolevate lõplike meet- mete kohandamist. Ühtlasi võimaldati neil esitada teatava ajavahemiku jooksul selle teabe avaldamise järgsed seisu- kohad ja/või kohustused. Eksportijad Rumeenias — Artrom SA, — Silcotub SA, — Petrotub SA, — Republica SA, B. ASJAOMANE TOODE 1. Asjaomane toode (11) Mõlema uurimise raames vaadeldav toode on: — Intertube Ltd. , Bukarest (SC Republica SA’ga seotud kaupleja), — SC Metalexportimport SA, Bucharest (sõltumatu a) nafta- ja gaasijuhtmetena kasutatav rauast või legeeri- mata terasest õmbluseta toru, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm; Bucharest (sõltumatu b) ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmbluseta toru, välja arvatud täppistorud ja eksportija/kaupleja), — Sota Company, eksportija/kaupleja). Eksportijad Slovakkias — Železiarne Podbrezová a. s. , Podbrezová. Uurimisalused eksportijad Eksportija Ungaris — Csepel Tubes Co. Ltd, Budapest. Eksportijad Poolas — Huta Andrzej SA, Zawadzkie, — Huta Batory SA, Chorzów, c) muu ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata tera- sest toru, välja arvatud keermestatud või keermestatav, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm, käesolevalt klassifitseeritavad CN-koodide 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ning 7304 39 93 all. Vastavalt nõukogu poolt vastu võetud määruses (EMÜ) nr 1189/93 toodud seisukohale ning nagu kinnitab ajutise määruse lõikes 10 toodud kirjeldus, peetakse uue uurimise ülaltoodud ning CN-koodide alla kuuluvaid õmbluseta torusid üheks too- teks (edaspidi “asjaomane toode”). kontrolluurimise otstarbel kõiki — Stalexport SA (asjaomane kaupleja), Katowice. Eksportija Horvaatias — Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak. Uurimise käigus informeeris Horvaatia eksportija komis- joni asjaolust, et äriühing oli muutnud oma nime Zeljezara Sisak’ist Sisak Tubemills Ltd. “ks. Komisjon jõudis järeldu- sele, et nimemuutus ei mõjutanud mingil viisil uurimise tulemusi. ” (9) Mõlema uurimise jaoks oli “uurimisperioodiks”, mille jook- sul dumpingut vaadeldi, ajavahemik 1. septembrist 1995 2. Samasugune toode (12) Kõik mõlema uurimise raames uuritavad õmbluseta torud leiti olevat sarnased oma põhiliste füüsiliste ja tehniliste näitajate ning nende lõppkasutuse osas sõltumata asja- olust, kas need olid valmistatud ühenduses või uurimise raames vaadeldavates riikides. Teatavate eksportijate väidete kohaselt ei pidanuks nende tooteid samavääristama ühenduse tootjate või teiste eks- portivate tootjate toodetega tulenevalt nii kvaliteedi ja teh- nilistest erinevustest kui ka erinevustest mis on seotud turustuskanalitega, kasutusega ning turu teadlikkusega. 332 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Sellele vaatamata leiti, et vaatusalust toodet turustati läbi sarnaste kanalite. Peamine rakendamine ning üldine kasu- tusotstarve on sarnased. Tegemist on kõrgetasemelise asen- datavusega ning sellest lähtuvalt ka konkurentsiga kõigi mõlema uurimise raames uuritud imporditud toodete ja ühenduse tootjate poolt valmistatute vahel. Ühtlasi tunnis- tati, et kõigi asjaomaste imporditud toodete põhilised teh- nilised ja füüsilised näitajad olid hoolimata vähemolulistest erinevustest kas identsed või lähedased toodetele, mis olid valmistatud ühenduse tootjate poolt. Kokkuvõtteks tunnistatakse erinevatest riikidest pärinevad tooted, mida uurimine hõlmas ning tooted, mida valmis- tatakse ja müüakse ühendusesiseselt sarnasteks toodeteks põhimääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. ilmnes, et need sisaldasid mitmeid sadu siseriikliku ja eks- portmüügi tehinguid, mis ei olnud tegelikkuses aset leid- nud. See polnud mitte ainult olulisel määral eksitav vaid tähendas ka, et komisjonil polnud võimalik mingigi kind- lustundega kujundada kas usaldusväärset normaalväärtust või usaldusväärset ekspordihinda. Vaatamata selle põhjus- tele (ning siinkohal juhiks komisjon tähelepanu asjaolule, et äriühingu poolt algselt esitatud põhjendus oli täiesti eba- rahuldav ning täielikult erinev hilisemast kirjalikult esita- tust), ei saa rääkida vastavusest heale raamatupidamistava- le. Antud olukorras polnud komisjonil muud valikut, kui lükata vastus tagasi ning kohaldada põhimääruse artik- lit 18 seda enam, et teistmoodi toiminuna oleks ta diskri- mineerinud teisi uurimises osalenud, täielikult koostööd tegevaid äriühinguid. C. DUMPING DUMPINGUVASTANE UURIMINE Mis puudutab omanikumuutust, siis kuna see leidis aset peale uurimisperioodi lõppu pole tegemist teguriga, mida saaks pidada antud menetluse suhtes asjakohaseks (vt põhi- määruse artikli 6 lõige 1). 1. Tšehhi a) Koostöö (13) Järgnevalt esitas koostööd mittetegevana silma torganud äriühing kirjalikult komisjonile oma vastuseisu antud menetluse suhtes väites, et põhimääruse artikli 18 sätted ei ole tema jaoks kohaldatavad. Äriühing rõhutas, et tegemist ei olnud tahtliku eksitamisega ning väitis, et oli käitunud oma parimate võimete kohaselt; see tähendas, et kuigi sise- riikliku ning eksportmüügi väljavõtted, krediteerimisvälja- võtted, klientide käibearvud ning tootmiskulusid puudutav teave tunnistati olemaks kaugel täiuslikust, oli komisjoni kohuseks neid mitte tähelepanuta jätta. Ühtlasi kritiseeris ta komisjoni, et too polnud piisavalt arvesse võtnud äri- ühingu poolt kogetud erastamisraskusi ja Tšehhi eriprob- leeme seoses üleminekuga turumajandusele. Lõpuks väitis äriühing, et seoses omanikemuutusega aprillis 1997 (olles eelneval kuul lõpetanud tootmise), oleks ebaõiglane keh- testada karistusi uue omaniku suhtes. Põhjused, mis viisid komisjoni seisukohale pidades ühte Tšehhi äriühingutest uurimisega koostööd mittetegevaks, on toodud ajutise määruse põhjenduses 14. On väärt mee- nutamist, et peale äriühingu väljavõtete kontrollimist, mis olid esitatud komisjonile lisaks küsimustiku vastusele b) Normaalväärtus (14) Üks Tšehhi tootjatest kahtles komisjoni poolt ühe toote- grupi normaalväärtuse kindlaks määramisel kasutatud metodoloogias (vt ajutise määruse põhjendus 16), väites eriti, et põhiregulatsioonis polnud midagi, mis õigustanuks komisjonil arvutada normaalväärtust põhinevalt ainult keskmisele kasumlikule müügile selle asemel, et põhineda tootegrupi keskmisele kogumüügile. Sama tootja oli vastu sellele, kuidas komisjon kasutas teiste tootegruppide kasumliku siseriikliku müügi teel saadud kasumimarginaali teatud gruppide normaalväärtuse moodustamisel. Kõnealust taotlust ei saanud rahuldada, kuna see on vastu- olus nii põhimäärusega kui ühenduse institutsioonide jär- jekindla tavaga. Mis puudutab esimest punkti, siis kus sise- riikliku alla ühikumaksumust müügi maht on suurem kui 20 % müügist, põhineb normaalväärtus kooskõlas põhi- määruse artikli 2 lõike 4 kolmanda alamlõiguga vaid kasumlikule müügile. Teise punkti korral tegutses komis- jon kooskõlas põhiregulatsiooni artikli 2 lõikega 6, kohal- dades müügi kasumimarginaali “uurimisaluse eksportija või tootja tavapärasele kaubandustegevusele ning samasu- gusele tootele”. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 333 Samuti oli üks tootja vastu oma müügi-, üld- ning administratiiv- (edaspidi MÜ&A) kulude asendamisele teise asjassepuutuva äriühingu omadega (vt ajutise määruse põhjendust 16) põhjusel, et sellised kulutused peaksid vas- tavalt põhimääruse artikli 2 lõikele 6 põhinema antud uuritava tootja “tegelikel andmetel”. Komisjon leidis, et tootja poolt esitatud asjaomased raamatupidamisdoku- mendid ei tõendanud piisavalt summasid, mis olid esitatud küsimustiku vastuses. Peale komisjoni kavatsustest teavita- mist esitas äriühing täiendavaid selgitusi ja tabeleid kuid kuna need sisaldasid täiendavat teavet, mille õigsuses ei olnud võimalik veenduda, ei saanud komisjon seda teavet arvesse võtta. Mõlemad koostööd tegevad tootjad taotlesid enda eemal- damist teineteise müügiväljavõtete tehingutest tuginevalt väitele, et äriühingud ei olnud omavahel seotud ning et isegi kui nad oleksid, ei olnud komisjon suutnud tõenda- da, et nende suhe hindu mõjutas. Seda ei saanud heaks kiita. Kuna äriühingud omavad ühist omanikku (vt ajutise määruse selgitust 22 ning alltoodud põhjendust 17), on nad seotud. Lisaks sellele sätestab põhi- määruse artikli 2 lõige 1 selgesti, et “hindu osapoolte vahel, kes ilmnevad olevat omavahel seotud (……) ei saa pidada tavapäraseks kaubandustegevuseks ( ……) kui ei ole kind- laks määratud, et suhe neid ei mõjutanud”. Kõnealuseid tehinguid ei ennistatud, kuna antud juhul ei leitud olevat tegemist sellelaadse juhtumiga. Seoses normaalväärtusega edasisi märkusi ei laekunud ning seega kiidab nõukogu heaks järeldused nagu ajutises mää- ruses kavandatud. c) Ekspordihind (15) Seoses ekspordihinna määramisega ei esitatud ühtki mär- kust. Sellest hoolimata viidi peale uurimise käigus sõltuma- tute importijate poolt saavutatud kasumimarginaalide üle vaatamist sisse väiksem kasumimarginaali vähendamise korrigeerimine seoses asjaomase Austriast pärineva impor- tijaga (vt ajutise määruse põhjendust 18). d) Võrdlus (16) Selle rubriigi kohta märkusi ei laekunud mistõttu komis- joni järeldused kiidetakse heaks. e) Dumpingumarginaal (17) Koostööd tegevad äriühingud olid vastu komisjoni otsusele kehtestada dumpingumarginaal põhinedes kaalutud kesk- miste normaalväärtuste ning üksikute ekspordihindade võrdlusele (kaalutud keskmiste ekspordihindade asemel) väites, et komisjon polnud suutnud oma käsitlusviisi aju- tise määruse põhjenduses 21 piisavalt põhjendada. Komisjon kinnitas antud määruses, et tema käsitlusviisi õigustas vajadus kajastada tegeliku dumpingut täielikku taset ning kuna tegemist oli erinevate ekspordihindade struktuuriga, mis liikmesriikide ning ajavahemike vahel oluliselt erinesid. Komisjon on oma kalkulatsioonid üle vaadanud ning jõudnud järeldusele, et erinevate riikide eks- pordihindade kõikumistes polnud piisavalt selget struk- tuuri näha. Sellegipoolest toetab komisjon oma järeldust, et tegemist oli ekspordihindade struktuuriga ajavahemike vahel, mis viisid peale kvoodipiirangute aegumist 31. det- sembril 1995 dumpingu olulise kasvuni (moodustades selge struktuuri), mistõttu on ajutise määrusega vastu võe- tud käsitlusviis heaks kiidetud. Komisjoni otsusele käsitleda mõlemat koostööd tegevat tootjat sidusettevõtetena ning sellest lähtuvalt määrata neile ühtne dumpingumarginaal, esitati tugevaid vastuväi- teid, mis põhinesid asjaoludele, et mõlemaid äriühinguid juhiti teineteisest sõltumatult ning nende kulutuste ning hinnakujunduse struktuurid olid erinevad. Peale selle väi- deti, et aktsiate kontrollpaki omanik (Riiklik Omandifond) tegutses üksnes usaldusomanikuna ning ei omanud mingit mõju äriühingute ärijuhtimisele. Komisjoni seisukohaks on, et turumajandusriigis on akt- siate kontrollpaki omaniku otsustada millises õiguslikus vormis ta oma ärihuvid eksportivas riigis korraldab. Nor- maaljuhul on tema kontroll või võimalik kontroll antud huvide üle samasugune, kui äriühingud on ühe õigusliku üksuse osad või kui nad on asutatud erinevate õiguslike üksustena. Täpsemalt, erinevate dumpingumarginaalide kehtestamine sidusettevõtetele toob kaasa riski, et ekspor- ditud tooted võidakse suunata läbi madalaimat dumpingu- marginaali omava äriühingu. Sel põhjusel jõuti järeldusele, et eksportiva riigi erinevaid tootjaid peab käesoleva menet- luse raames kõigest hoolimata käsitlema ühtse üksusena, kui kontroll nende äriühingute üle lasub samal aktsionäril. (18) Tuginevalt komisjoni ajutise määruse põhjendustes 14–23 kirjeldatud esialgsetele järeldustele ning võttes arvesse põh- jenduses 15 kirjeldatud ning eelmainitud korrigeerimist, on kahele koostööd tegevale äriühingule kehtestatud dum- pingumarginaalid väljendatuna protsendina impordi CIF- tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril: — Nová Hut a. s. — Vítkovice a. s. 5,1 % 5,1 %. 334 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Dumpingu jääkmarginaali arvutusi parandati. Kahe Tšehhi tootja juures leitud kõrgeima normaalväärtuste võtmise asemel on lõplikul kindlaksmääramisel kasutatud kaalutud keskmisi normaalväärtusi. Sellele tuginevalt on kahele koostööd tegevale äriühingule kehtestatud dumpingu jääk- marginaal väljendatuna protsendina impordi CIF-tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril nüüd 28,6 %. lepingu artikli 34 lõikele 2, mis viitab üksnes komisjonile antud meetmete valikule juhul, kui on kindlaks tehtud dumping, kahju, põhjuslikkus ning ühenduse huvid, ning mitte kindlaks määramisel kasutatavatele tegelikele arvu- tusmeetoditele. 2. Rumeenia a) Normaalväärtus (19) Üks äriühing väitis, et äriühingu MÜ&A kulutuste hulka arvatud reservid tuleks eemaldada lähtuvalt asjaolust, et kasutamata jäänud reservid tühistati aasta lõpus. MÜ&A kulutuste arvutusi parandati seal, kus reservid tõesti tühis- tati ning mingeid muid kulutusi nende reservidega ei asen- datud ning juhul kui võis küsimustiku vastuses sisalduva teabe põhjal või kohapealse kontrollimise jooksul selgelt veenduda, et reservide puhul polnud tegemist tegelike kuludega. Üks äriühing väitis alles menetluse väga hilises faasis (esialgsele avaldusele esitatavate märkuste ärakuulamisel), et laomüügi peaks normaalväärtuse arvutamisest välja jät- ma, kuna see ei oma kvaliteedisertifikaati ning ei moodusta seetõttu samasugust toodet, ning et kogu kompensatsiooni kui maksevahendina teostatud müügi peaks samamoodi välja jätma, kuna tegemist ei ole tavapärase kaubanduste- gevusega. Neid väiteid ei esitatud nõuetekohaselt, milleks oleks olnud küsimustiku vastuses, kohapeal teostatava kontrolli raames või mõnes teises menetluse faasis, kus äri- ühingutel on palutud märkusi esitada. Mitte ühelgi äri- ühingu poolt esitatud dokumendil polnud komisjon või- meline või kvaliteedisertifikaadiga või ilma selleta teostatud müüki. Lisaks leiti uurimise käigus, et kompensatsioonina teosta- tud müük toimus tõepoolest tavapärase kaubandustege- vuse kohaselt. Sellest lähtuvalt lükati mõlemad nõuded tagasi. laomüüki muust müügist eristama Ühtki muud märkust ei esitatud. Võttes arvesse ülaltoodud muudatusi on kiidetud heaks ajutises määruses avaldatud normaalväärtust puudutavad järeldused. Üks äriühing esitas väite, et tootekulu peaks kohandama peegeldamaks müügikulude, peamiselt pakenduskulude puudumist, mis puudutas siseriiklikul turul sooritatud müüki. Väideti, et antud müügikulude osas, mis sisalduvad komisjoni poolt normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud valemites, on äriühingu kulud juba tegelikult kliendi poolt kaetud. Komisjon kiitis kõnealuse väite heaks ning seega viidi nimetatud äriühingu tootmiskulude arvutusse sisse asjakohane muudatus. b) Ekspordihind Üks äriühing väitis, et komisjon peaks normaalväärtuse määramisel kasutama kogu müüki, sealhulgas müüki, mis pole tehtud tavapärase kaubandustegevuse korras nagu näiteks kahjumlikku müüki. Arvestades põhiregulatsiooni artikli 2 lõiget 4 oli komisjon seisukohal, et kahjumlik müük peab olema normaalväärtuse määramisest välja arva- tud, kus selline müük moodustab rohkem, kui 20 % sise- riiklikust müügist. Seega polnud võimalik nimetatud äri- lähtuvalt põhiregulatsiooni ühingu väidet kinnitada tingimustest ning institutsioonide järjekindlast tavast nor- maalväärtuse määramisel. Kaks äriühingut väitsid, et vastavalt Euroopa lepingule peaks komisjon normaalväärtuse määramisel valima alati äriühingu jaoks soodsaima meetodi, tsiteerides lepingu artikli 34 lõiget 2. See argument lükati tagasi tuginevalt (20) Ekspordihindade arvutamise metodoloogia osas muudatusi ei tehtud. Seetõttu kiidetakse heaks ajutises määruses aval- datud ekspordihindu käsitlevad järeldused. c) Võrdlus (21) Esmaste järelduste tegemiseks lükkas komisjon tagasi kahe Rumeenia äriühingu taotluse krediiditingimuste normaal- väärtuse muudatuseks. Mõlemad äriühingud kordasid oma taotlust. Sellegipoolest tehti uurimise käigus kindlaks, et tohutu enamuse tehingute puhul Rumeenias tegelik raha arveldamisel omanikku ei vaheta. Tegelikkuses jõustus makse “kompensatsioonina”, moodustades siis kas barter- tehingu või kaubavekslite vahetamise. Põhimääruse artikli 2 lõike 10 punkt g täpsustab, et krediidi osas tehakse muudatus eeldusel, et tegemist on teguriga, mida võetakse 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 arvesse hindade määramisel. Uurimine näitas, et asjaoma- sed kulutused polnud hindade määramisel arvestatavaks teguriks. Kui makseviisiks oli kompensatsioon ei vaheta- nud raha tegelikult omanikku ning see ei mõjutanud min- gil määral äriühingute finantsolukorda. Lisaks näitas uuri- mine, et kõigi makseviiside puhul ei järgitud normaaljuhul maksetähtaegu. Seetõttu lükati krediidimuudatuse nõuded uuesti tagasi. Üks äriühing väitis, et teatud ühendusesiseste eksport- müügi klientide puhul polnud komisjonitasu makstud ning nendelt klientidelt nõutud ekspordihinna osas ei peaks muudatusi tegema. Komisjon parandas oma arvutusi sel- lele vastavalt. Üks äriühing nõudis normaalväärtuse muudatust kauban- dustasandi erinevuste tõttu. Asjaomast nõuet ei saa pidada kehtivaks, kuna seda ei esitatud uurimise kestel ühtki korda enne äriühingu märkusi komisjoni esialgsete järelduste kohta. Lisaks sellele ei põhjendanud asjaomast nõuet ükski tugidokument ning see oli vastuolus äriühingu poolt esita- tud teabele, mis sisaldus küsimustiku vastuses ning edas- tati kohapealse kontrolli jooksul. Ülaltoodu valguses ning kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõikega 11 säilitati lõpliku kindlaksmääramise eesmärgil käsitlusviis, mis võrdleb ajavahemiku kaalutud keskmist normaalväärtust üksikute korrigeeritud ekspordihindadega tehingu kaupa. Kõik Rumeenia koostööd tegevad tootjad/eksportijad vaid- lustasid asjaolu, et komisjon oli tuginevalt ühisele aktsiate kontrollpaki omanikule kehtestanud ühtse dumpingumar- ginaali, ning nõudsid sellest lähtuvalt individuaalset käsit- lemist. Põhjenduses 17 välja toodud põhjustel ei saanud seda nõuet heaks kiita. Kaks äriühingut väitsid, et komisjon oleks pidanud neile avaldama kõigi äriühingute dumpinguarvutuste kõik tegu- rid, sest neid oli kasutatud üleüldise dumpingumarginaali moodustamiseks; nii tegemata jättes oleks komisjon rikku- nud nende õigust kaitsele. Kooskõlas põhiregulatsiooni artikli 20 lõikega 1 on komisjon selgitanud igale äriühin- gule üksikasjaliselt peamisi argumente ning kaalutlusi, mil- lele tuginevalt ta iga äriühingu dumpingumarginaali arvu- tas ning ühtlasi selgitanud metodoloogiat, mida kasutati ühtse dumpingumarginaali kujundamisel. Kuna kõik äri- ühingud omavad ühist aktsiate kontrollpaki omanikku saa- vad nad ühise aktsionäri kaudu hõlpsasti teavet vahetada ning seega täiel määral oma õigust kaitsele kasutada. Muid märkusi ei laekunud. Seetõttu kiidetakse heaks ajuti- ses määruses avaldatud järeldused. Ühtki muud märkust seoses võrdlusega ei esitatud. See- tõttu kiidetakse esialgsed järeldused heaks. (23) Neljale koostööd tegevale tootjale lõplikult kehtestatud dumpingumarginaalid väljendatuna protsendina impordi CIF-tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril on: d) Dumpingumarginaal (22) Üks äriühing nõudis, et dumpingumarginaali ei peaks arvu- tama tehingukaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ning iga vastava grupi korrigeeritud ekspordihinna võrd- luse põhjal vaid kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaa- lutud keskmise ekspordihinna põhjal. See nõue lükati tagasi peale kõikide Rumeenia äriühingute suhtes kasutatud metodoloogia vaagimist ning järeldust, et: — ühe äriühingu jaoks ei olnud dumpingumarginaalid eri- nevad kummagi käsitluse rakendamise korral kuna kõik eksporditehingud olid teostatud dumpinguhinna- ga, — kolme äriühingu jaoks leiti ekspordihindade struktuur, mis erines oluliselt sihtriikide ja ajavahemike lõikes. — SC Artrom SA: — SC Petrotub SA: — SC Republica SA Trade Company: — SC Silcotub SA: 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 %. jääkmarginaal Dumpingu protsendina impordi CIF-tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril, milleks on 38,2 % jääb muutmata. väljendatuna 3. Slovakkia a) Normaalväärtus (24) Slovakkia tootja pidas küsitavaks komisjoni poolt raken- datud metodoloogiat kahe tootegrupi normaalväärtuse kindlaks määramisel (vt ajutise määruse põhjendus 31); väites eriti, et komisjonil polnud õigus arvutades normaal- väärtust üksnes keskmise kasumliku müügi põhjal, ning et selle asemel oleks ta pidanud võtma gruppide keskmise 336 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd kogumüügi. Põhjenduseks andis ta asjaolu, et grupid olid ühtekokku kasumlikud ning seega olid uurimisperioodil kõik kulud kaalutud keskmise põhjal kaetud. Lisaks väitis ta Euroopa lepingu artikli 34 lõiget 2 tsiteerides, et komis- jon oleks pidanud omal äranägemisel võtma kasutusele meetodi, mis “kõige vähem (selle) lepingu eesmärkide täit- mist takistaks”. Mõlemad vastuväited lükati tagasi samadel kaalutlustel, mis on antud eeltoodud põhjenduses 19. Muid märkusi seoses normaalväärtusega ei laekunud ning seetõttu kiidetakse heaks ajutises määruses avaldatud järel- dused. õigustatud, et peegeldada asjaolu, et äriühing müüs otse oma siseriikliku turu hulgikauplejatele samal ajal, kui ta müüs ühenduse turule läbi oma sidusettevõtete Itaalias ja Šveitsis; lisaks väitis ta, et hüvitis oli vajalik tagamaks õig- lase võrdluse moodustatud ekspordi müügihinnaga. See nõue kuulub allahindluste ning koguste hüvitise alla, mis äriühingule juba eraldati. Põhimääruse artikli 2 lõige 10 sätestab selgesõnaliselt, et “kohandamisel väldi- takse dubleerimist, eelkõige seoses allahindluste, hinnavä- hendite, kohuste ja kaubandustasandiga”. Kuna normaal- väärtust juba alandati peegeldamaks asjaolu, et ühenduses müüdi peamiselt suurklientidele, pole seega õigustust eda- siseks hüvitamiseks. b) Ekspordihind Ühtki muud märkust ei esitatud, mistõttu kiidetakse komis- joni järeldused heaks. (25) Äriühing oli vastu komisjonipoolsele ekspordihinna moo- dustamisele (vt ajutise määruse põhjendus 32), ning eriti tema otsusele vähendada 4 % kasumimarginaal äriühingu Itaalia tütarettevõtte poolt nõutud hindadelt. Asjaomane äriühing väitis, et nimetatud marginaal oli liigne ning et komisjon oleks pidanud kasutama Itaalia äriühingu enda arvusid. Ühtlasi väitis ta, et komisjon oli tõlgitsenud äri- ühingu poolt esitatud MÜ&A-summasid ekslikult, mille mõjul oli kasvanud äriühingu MÜ&A-määr ning sellest läh- tuvalt ka dumpingumarginaal. Ühtlasi täheldas ta, et kor- rapärasem lähenemisviis oleks olnud konsolideerida mõlema äriühingu MÜ&A kulutused ning kohaldada üht- set määra. Komisjon määras 4 %-lise marginaali ajutise määruse põh- jenduse 6 punktis c loetletud nelja sõltumatu importija kasumimarginaalide keskmise põhjal. Sellest hoolimata vaatas komisjon summad üle ning järeldas, et lõpliku kind- laksmääramise eesmärgil tuleks kohaldada 3,8 %-list kor- rigeeritud määra. Kuigi oldi vastu asjaolule, et kaks neljast importijast olid tegelikkuses ühenduse tootjatega seotud, rahustas komisjon end sellega, et asjaomaste äriühingute jaoks leitud kasumimarginaalid peegeldavad nende müügi- kasumit ühenduse sõltumatute klientide pealt. MÜ&A- määra osas vaatas komisjon arvnäitajad üle ning järeldas, et kulud polnud tõesti ainult ülehinnatud, vaid ka et oleks olnud asjakohasem konsolideerida Šveitsi ja Itaalia kauban- dusettevõtete arvnäitajad eeldusel, et neil oli sarnane suhe Slovakkia eksportijaga ning et nad tegutsesid enamjaolt samadest lähtuvalt on tingimustest kohaldatud üleüldist MÜ&A-määra. tulenevalt. Sellest c) Võrdlus d) Dumpingumarginaal (27) Äriühing oli vastu komisjoni otsusele kehtestada dumpin- gumarginaal põhinedes kaalutud keskmiste kohaldatud normaalväärtuste ning üksikute kohaldatud ekspordihin- dade võrdlusele (kaalutud keskmiste ekspordihindade ase- mel) väites, et komisjon polnud suutnud oma käsitlusviisi ajutise määruse põhjenduses 34 piisavalt põhjendada Kuigi komisjon toetab oma arutlusi, mis on toodud eelni- metatud põhjenduses 34, on dumpingumarginaali arvuta- miseks kasutatud arvnäitajate osas tehtud muudatused vii- nud olukorrani, kus erinevus kahe meetodi vahel pole enam asjakohase kaaluga õigustamaks esialgset lähenemis- viisi. Seega on lõpliku kindlaksmääramise eesmärgil otsus- tatud pöörduda tagasi kaalutud keskmise normaalväärtuse kaalutud keskmise ekspordihinnaga võrdlemise meetodi juurde. Ajutisi järeldusi on vastavalt täiendatud. (28) Komisjoni eelnevate järelduste põhjal, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 31–35 ning võttes arvesse ülaltoodud muudatusi on koostööd tegevale tootjale keh- testatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina impordi CIF-tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril: — Železiarne Podbrezová a. s. : 7,5 %. (26) Äriühing oli nõudnud “turustuskanali hüvitist”, mida komisjon tema sõnul ei olnud oma esialgsel kindlaksmää- ramisel arvesse võtnud. Ta väitis, et selline hüvitis oli Dumpingu jääkmarginaal on kehtestatud samale tasemele. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 4. Venemaa KONTROLLUURIMINE (a) Koostöö 1. Üldine (31) (29) Viis kuuest vene äriühingust esitasid komisjonile kirjalikud vastuväited tema otsuse kohta kohelda neid koostööd mit- tetegevatena. Komisjoni otsust selgitavad asjaolud on too- dud ajutise määruse põhjenduses 36. Äriühingud väitsid, et hoolimata nende vastuste võimalikest puudujääkidest, olid nad olnud uurimise suhtes koostöövalmid ning nõus varustama komisjoni vajadusel igasuguse täiendava teabe- ga. Teatavad äriühingud taotlesid individuaalset käsitlemist või tegid ettepaneku kohaldada individuaalsed kohustused või taotlesid oma suhtelise eelise arvesse võtmist. vaid tabelis, esitasid Poola ja Ungari tootjad/eksportijad jätsid esitamata üksi- kasjalise teabe üksikute toodete osas, mida komisjon nõu- dis kõigis välja saadetud küsimustikes sisalduva tootekir- jaotatuna jelduse tootegruppidesse, mis hõlmasid hulganisti tooteid ja olid liigitatud viitega teatud omadustele nagu näiteks seina pak- sused. Seetõttu sisaldasid grupid mõnel juhul tooteid, mida liigitatakse erinevate CN-koodide alla. Sel põhjusel ning tulenevalt asjaolust, et täiendava üksikasjalise teabe kogu- mine kohapeal oli võimatu, sai komisjon rajada oma arvu- tused üksikute toodete asemel ainult tootegruppidele. selle Komisjon jääb sellegipoolest seisukohale, et olles võimetud edastama tõest, terviklikku ning vormikohast teavet on Venemaa äriühingud minetanud oma õiguse olla koheldud antud uurimisel koostööd tegevate osapooltena. Kuigi mõned vastused olid kahtlemata üksikasjalikumad kui tei- sed, olid nad kõik puudulikud ühes osas: sõltuvalt viisist kuidas üksikud tooted ja tehingud omavahel grupeeritud olid, ei võimaldanud nad komisjonil jõuda ei tõese nor- maalväärtuse ega ekspordihinna kindlaks määramiseni. Peale teavitamist komisjoni otsusest kohaldada põhimää- ruse artiklit 18, esitasid teatavad äriühingud täiendavat tea- vet ning mõned jätkasid uue või parandatud teabe esitamist isegi peale ajutise määruse avaldamist. Siiski jääb jõusse asjaolu, et komisjonile vastuste saatmise tähtajaks laeku- nud teavet peeti ebapiisavaks kõigi kuue äriühingu osas. Oleks diskrimineeriv teiste huvitatud ja uurimisega koos- tööd tegevate osapoolte suhtes kui päevi, nädalaid ning mõningatel puhkudel isegi kuid peale tähtaja möödumist esitatud teavet arvesse võetaks. Seetõttu kiidetakse komisjoni järeldused heaks. b) Dumpingumarginaal 2. Ungari a) Normaalväärtus (32) Uurimisperioodi ainuke Ungari jooksul müüs tootja/eksportija Euroopa ühenduses nelja tootegruppi. Grupid 1, 2 ja 3 kuulusid tervikuna CN-koodi 7304 39 91 alla samas, kui grupp 4 sisaldas erinevaid mudeleid, mis osaliselt kuulusid CN-koodi 7304 39 91 alla ning osaliselt CN-koodi 7304 39 93 alla. Esitatud ning kontrollitud teh- niline informatsioon polnud piisavalt üksikasjaline võimal- damaks komisjonil tootegruppi 4 kahe CN-koodi alla lahu- tada. Võttes arvesse asjaolu, et Eurostati statistika näitas antud uurimisperioodi ajal märgatavaid CN-koodi 7304 39 93 alla langevaid imporditud toodete koguseid, ning et ainult üks Ungari tootja/eksportija samal ajavahe- mikul ühenduses asjaomast toodet müüs, otsustas komis- jon pidada tootegruppi 4 tervikuna CN-koodi 7304 39 93 alla kuuluvaks. (30) Komisjon arvutas ümber Venemaa dumpingumarginaali kasutades samu normaalväärtusi mida kasutati Tšehhi jääk- marginaali kohandades (vt põhjendus 18). Sellele tugine- valt on dumpingumarginaal väljendatuna protsendina impordi CIF-tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril kehtesta- tud 26,8 %. Kohapeal leiti, et äriühingu poolt esitatud üksikasjalised ekspordisummad polnud usaldusväärsed kuna välja oli jäe- tud üks ühenduse klientidest, kellele müük moodustas 7 % ette kantud ühendusse suunatud asjaomase toote müügist, ning äriühing polnud suuteline parandama puudulikkusi eksporditehinguid sisaldavas arvutifailis, mis ka muus osas ebaõigeks osutus. Seejärel viidi läbi 5 %-line üleüldise esin- datavuse kontroll võrreldes siseriiklikult müüdud mahtu- sid Eurostati Ungari impordistatistikaga, mille komisjon 338 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd valis kooskõlas põhimääruse artikli 18 lõikega 5 sõltuma- tuks teabeallikaks. Sellele tuginevalt tehti kindlaks, et koos- kõlas põhimääruse artikli 2 lõikega 2 võis kõiki siseriikliku müügi juhtumeid kasutada normaalväärtuse määramisel näidisena, seda nii üleüldisel kui tootegrupi tasandil. järeldused peaksid põhinema kättesaadavatel andmetel, mis on. kooskõlas põhimääruse artikliga 18. Samas anti äriühingule võimalus märkusi esitada. Sel ajal esitati täiesti uus fail, mis oli väidetavalt eksporditehingute väljavõtte tõene versioon. Asjaomane fail lükati komisjoni poolt tagasi kuna uut teavet polnud võimalik kontrollida. võeti arvesse tootja/eksportija Edasi määratleti kõigi eelnimetatud nelja grupi puhul asja- olu, kas siseriiklikku müümist võis pidada toimunuks tava- pärase kaubandustegevuse korras. Gruppide 2 ja 3 kasum- lik müük sisaldas vähem kui 10 % nende tootegruppide siseriiklikust müügist. Seetõttu pidi nende gruppide osas moodustatud normaalväärtus põhimääruse artikli 2 lõi- kega 3 kooskõlas olema. Seda tehti tuginevalt tootmisku- lude ja MÜ&A-kulude summale ning kasumile. Sel põhju- tavapärase sel kaubandustegevuse korras teostatud tootmise ja müügi tegelikud andmed. Tootegruppide 1 ja 4 puhul oli kasum- lik 10 % kuni 80 % siseriiklikust müügist. Vastavalt sellele ning kooskõlas põhiregulatsiooni artikli 2 lõikega 4 moo- dustati nende kahe grupi jaoks normaalväärtus tuginevalt vaid kasumlikule müügile. Kuna äriühingu poolt määratle- tud neli tootegruppi vastavad CN-koodidele 7304 39 91 ja 7304 39 93, otsustas komisjon määrata normaalväärtuse kindlaks CN-koodi suhtes. Kuna eksporditehingute välja- võte leiti ebausaldusväärne olevat ning seda ei saanud kasu- tada esimese kolme tootegrupi kaalumise alusena, oli või- matu kindlaks määrata nende kolme grupi jaoks leitavat kaalutud keskmist normaalväärtust. Seega võeti CN-koodi 7304 39 91 normaalväärtuse moodustamiseks arvesse nende kolme vastava tootegrupi aritmeetilist keskmist nor- maalväärtust. Nagu eelnevalt selgitatud pidas komisjon CN-koodi 7304 39 93 vastavaks tootegrupile 4. Sellega kooskõlas määrati tootegrupile 4 CN-koodi 7304 39 93 normaalväärtus. Ungari ekspordihindade moodustamiseks valis komisjon sõltumatu teabeallikana Eurostatis avaldatud ametliku impordistatistika kooskõlas põhimääruse artikli 18 lõi- kega 5. Sellegipoolest võeti arvesse üksnes asjaomase tootja poolt Euroopa Ühendusse eksporditud kahe CN-koodi kohta antud mahtusid c) Võrdlus (34) Normaalväärtuse ja tehasehinna tasemel ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimise teel asjakoha- selt arvesse erinevusi, mis väidetavalt ning nähtavalt hin- navõrdlust mõjutasid. Kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõi- kega 10 korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid ning laenukulusid. Seoses korrigeerimisnõuetega, mis puudutavad — Impordimakse ja kaudseid makse — Allahindlusi, hinnavähendeid ja koguseid — Kaubandustasandit — Valuuta ümberarvestamist tuleb märkida järgnevat: b) Ekspordihind (33) Nagu eeltoodud põhjenduses selgitatud ilmnes ainsa asja- kohase Ungari eksportija ruumides toimunud kontroll- käigu jooksul, et küsimustiku vastuses esitatud eksporti puudutavad andmed läksid oluliselt lahku äriühingu sise- mise arvepidamisega. Impordimaksud ja kaudsed maksud Äriühing nõudis vastavalt põhiregulatsiooni artikli 2 lõike 10 punktile (b) täiendavat 8 %-list hüvitist impordi- tud toormaterjali pealt tasutud täiendavate tollimaksude tõttu. Sellegipoolest leidsid komisjoni ametnikud koha- pealse kontrolli käigus, et eksporditud toodete osas min- geid tollimakse ei tagastatud. Seega peeti nõuet põhjenda- matuks. Kontrollkäigule järgnevalt teavitati äriühingut kirjalikult asjaolust, et seoses kohapeal leitud oluliste kõrvalekalletega ning asjaoluga, et tegelikke ekspordisummasid pole võima- lik nõuetekohaselt kindlaks määrata, oli võimatu antud tea- vet ühendusse suunatud ekspordi hinna kindlaksmäärami- ekspordihinda puudutavad seks kasutada, ning et Allahindlused, hinnavähendid ja kogused Äriühing taotles vastavalt põhiregulatsiooni artikli 2 lõike 10 punktile c 4 %-list korrigeerimist siseriiklike ning 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 ühenduse klientide poolt ostetud mahtude erinevuste tõttu väites, et suuremate tellimuste puhul maksti madalamaid hindu. Nõue lükati tagasi, kuna selle kinnituseks ei esita- tud ühtki tõendit. — Csepel Tubes Co. Ltd: 36,5 %. Et asjaomase toote Ungarist ühendusse suunatud ekspordi kogumahu saab kanda ainsa teadaoleva eksportiva tootja arvele, kehtestatakse dumpingu jääkmarginaal samale tase- mele. Kaubandustasand Äriühing nõudis vastavalt põhimääruse artikli 2 lõike 10 punktile d 12 %-list hüvitist ühenduse ja siseriiklike tur- gude vaheliste turustuskanalite erinevuste tõttu. Väideti et kõik ühenduse kliendid olid sõltumatud kauplejad samas kui 49 % siseriiklikest klientidest olid lõppkasutajad. Kõne- alune arvnäitaja, millest anti teada küsimustiku siseriikliku müügi jaotuses toodud turustuskanaleid kirjeldavas tabe- lis, ei olnud vastavuses andmetega mis sisaldusid siserii- klike klientide loetelus, kus kõik siseriiklikud kliendid olid märgitud kui “sõltumatud kauplejad”, mis on samaväärne ühenduse turul valitsevale olukorrale. Eksportija väitis, et kõnealune vastuolu tuleneb keelelisest eksimusest. Kas tegemist oli või ei olnud tõesti “keelelise eksimusega” pole oluline, sest lisaks asjakohasele vastuolule äriühingu vastu- ses leidsid komisjoni ametnikud, et äriühingu poolt keh- testatud siseriiklikud hinnad põhinevad kliendi tüübist sõl- tumata samale hinnapoliitikale/hinnakirjale. Seega ei saanud kõnealust nõuet arvesse võtta. Valuuta ümberarvestamine Mis puudutab ekspordihindade ümberarvestamist, siis väi- tis eksportija, et aastase ümberarvestuskursi asemel oleks pidanud kasutama igakuiseid kursse. Sellegipoolest tasub meenutada, et ekspordihinna kindlaksmääramine põhines Eurostati andmetele kuna eksportija poolt esitatud tehin- guväljavõtet polnud võimalik kasutada. Kuna Eurostati andmed ei keskendu müügikuupäevale vaid importija tol- lideklaratsiooni kuupäevale poleks igakuiste andmete kasu- tamine müügitingimusi asjakohasemalt peegeldanud. See- tõttu ei saadud eksportija väidet heaks kiita. d) Dumpingumarginaal (35) Kaalutud keskmiste normaalväärtuste ning kaalutud kesk- miste ekspordihindade võrdlusel CN-koodide põhjal ilm- nes dumpingu olemasolu dumpingumarginaali vastavusel summale, mille võrra normaalväärtus ekspordihinda ületas. 3. Poola a) Koostöö (36) Vastused komisjoni küsimustikule laekusid kuuelt äriühin- gult, kellest kolme omad (esitatuna kahe tootja/eksportija ning ühe seotud kaubandusettevõtte poolt) hinnati ebapii- savaks. Seega järeldati, et asjaomased kolm äriühingut ei olnud suutnud nõutud aja jooksul uurimise jaoks vajali- kuks peetud teavet esitada, ning äriühinguid teavitati komisjoni plaanist kohaldada põhiregulatsiooni artikli 18 lõiget 1 ning teha oma järeldused kättesaadavate andmete põhjal. Kolme ülejäänud äriühingut, kelle vastuseid peeti piisavaks (kaks tootjat/eksportijat ning üks tootja/eksportijaga seo- tud kaubandusettevõte), kontrolliti järgnevalt kohapeal. Üks kahest tootjast/eksportijast keeldus siiski komisjoni ametnikule andmast koopiaid põhidokumentidest nagu näiteks siseriikliku müügi, kliendi- ning hinnaväljavõtted, siseriikliku müügi originaalarveid ning nimekirja ekspordi- klientide kohta, kes vastavad eksportmüügi väljavõtetes sisalduvatele koodidele. Ühtlasi näitas kontroll, et äriühing ei olnud oma vastuses aru andnud uurimisperioodi jook- sul oma sidusettevõtte kaudu teostatud ühendusse suuna- tud müügist. Kõnealuste puudujääkide valguses ning et äri- ühingu poolt edastatud teabe põhilisi osi polnud võimalik kontrollida, ei saanud komisjon esitatud teavet normaal- väärtuse ja ühendusse suunatud ekspordi hinna kindlaks määramisel kasutada. Sellele vastavalt informeeriti järgne- valt äriühingut, et selle koostööd mittetegemise tulemu- sena tugineb komisjon kooskõlas põhiregulatsiooni artik- liga 18 oma tegemisel olemasolevatele andmetele. järelduste (b) Normaalväärtus Koostööd tegevad osapooled Väljendatuna protsendina impordi CIF-tasuta väärtusest ühenduse tollipiiril on dumpingumarginaal ainsa Ungari tootja/eksportija jaoks: (37) Nagu mainitud põhjenduses 36 võidi ainult ühte Poola tootjat/eksportijat ning ühte Poola kaubandusettevõtet käesoleval kontrolluurimisel koostööd tegevaks osapoo- leks pidada. Kuna kaubandusettevõtte puhul pole ükski dumpinguarvutus tähendusrikas, kehtestati üks normaal- väärtus ühele koostööd tegevale tootjale/eksportijale. 340 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Uurimisperioodi jooksul müüs kõnealune koostööd tegev tootja/eksportija kuut tootegruppi nii siseriiklikule turule kui ühenduses. Üleüldise esindavuse kontroll näitas, et sama perioodi jooksul oli asjaomase toote siseriikliku müügi kogumaht enam kui kaks korda suurem ühendusse eksporditud mahust. Edasi viidi läbi tootegrupipõhine 5 % kontroll, mille tulemuseks oli asjaolu, et kõiki kuute too- tegruppi müüdi piisavates mahtudes siseriiklikul turul ning mistõttu võidi neid kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõi- kega 2 kasutada näidisena normaalväärtuse määramisel. kaubandusettevõtte kaudu moodustati ekspordihind vii- tega tegelikkuses makstud või makstavatele hindadele. Kuna seotud kaupleja funktsioone võib pidada sarnasteks komisjonitasul tegutseva kaupleja omadega eelarvestati komisjonitasu tuginevalt kaubandusettevõtte juurdehind- lusele, mille õigsust kontrolliti tema ruumides läbiviidud kontrollvisiidi raames. Kõnealune juurdehindlus lahutati hindadelt, mida sidusettevõte nõudis sisse ühenduse sõltu- matutelt klientidelt. Kasumlikkuse katse näitas, et kuue tootegrupi tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud siseriiklikke hindu võidi kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõikega 4 kasutada neist viie jaoks normaalväärtuse alusena. Allesjäänud too- tegrupi kasumlik müük oli ebapiisav ning normaalväärtus moodustati kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõikega 3 tootmiskulu ja MÜ&A kulude summa ning kasumi põhjal. Kõnealusel eesmärgil võeti arvesse tootja/eksportija tege- likke andmeid, mis on seotud samasuguse toote tootmise ja müügiga siseriiklikul turul ning tavapärase kaubandus- tegevuse käigus. Koostööd mittetegevad osapooled Kooskõlas põhimääruse artikli 18 lõikega 5 valis komisjon sõltumatu teabeallikana Eurostati impordistatistika kolme koostööd mittetegeva asjaomaste CN-koodide kohta. Selle põhjal moodustati ekspordihind peale seda, kui koguimpordist oli lahutatud selle kauba maht ja väärtus, mida koostööd tegev tootja müüs ühen- dusse nii otse kui koostööd tegeva seotud kaubandusette- võtte kaudu. tootja/eksportija Koostööd mittetegevad osapooled d) Võrdlus Nelja koostööd mittetegeva osapoole jaoks ning kooskõlas põhimääruse artikli 18 lõikega 6 määrati normaalväärtus kindlaks koostööd tegeva tootja tootegrupi põhjal, mis vas- tas kõrgeimale normaalväärtusele, kuna iga teine võimalus oleks autasustanud koostööd mitte tegemist. Sellele vaata- mata leevendas olukorda asjaolu, et kõik koostööd tegeva tootja poolt tema siseriiklikul turul müüdud tooted kuulu- vad kõnealuse uurimise poolt hõlmatud suurema läbilõi- kega toote gruppidesse, mis on suhteliselt odavamad kui väiksema läbilõikega toote grupid, mida ekspordivad ainult koostööd mittetegevad osapooled. c) Ekspordihind (39) Normaalväärtuse ja tehasehinna tasemel ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimise teel asjakoha- selt arvesse erinevusi, mis väidetavalt ning nähtavalt hin- navõrdlust mõjutasid. Kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõi- kega 10 korrigeeriti transpordi, kindlustus-, käitlemis-ning lisakulusid, komisjonitasusid ning laenukulusid. füüsilisi näitajaid, e) Dumpingumarginaal (40) Dumpingumarginaal koostööd tegeva tootja jaoks moo- dustati kooskõlas põhimääruse artikli 2 lõikega 11 põhi- nevalt tootegrupile võrreldes kaalutud keskmist normaal- väärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Väljendatuna protsendina impordi CIF väärtusest ühenduse tollipiiril on dumpingumarginaal ainsa koostööd tegeva tootja jaoks: Koostööd tegevad osapooled — Huta Batory SA: 7,1 %. (38) Uurimisperioodi jooksul müüs koostööd tegev tootja asja- omast toodet ühendusse nii otse kui oma Poolas asuva seo- tud vahendaja kaudu. Ekspordihind määrati võttes arvesse nii otsetehinguid kui tehinguid, mis sooritati ühe seotud kaubandusettevõtte kaudu. Tehingutele, mis jõustusid Koostööd mittetegevate osapoolte jaoks arvutati dumpingu jääkmarginaal võrreldes eelmise lõigu põhjenduses 37 keh- testatud normaalväärtust ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks eelmise lõigu põhjenduses 38. Dumpingu jääk- impordi CIF- protsendina marginaal väärtusest ühenduse tollipiiril on 33,2 %. väljendatuna 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 341 4. Horvaatia (41) Horvaatiat puudutavate kahju käsitlevate järelduste valgu- ses (vt põhjendused 51 ja 69) ei peetud vajalikuks jätkata dumpingualast uurimist. Veelgi enam tuleks märkida, et kõigi Tšehhist ning Slovak- kiast pärinevate õmbluseta torude (seega kaasa arvates asjaomase toote) suhtes kehtestati aastatel 1993–1995 tariifkvootide süsteemi, näiteks tollimaksuva- bastust koguselise ülemmäära piirini; niipea, kui ülemmäär ületati rakendati 30 %-list tollimaksumäära. Kõnealune süsteem kaotas kehtivuse 1995 aasta lõpus. impordi D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU (42) Mõlemas uurimises teevad koostööd samad ühenduse toot- jad (vt põhjendus 8). Kõnealused äriühingud esindasid roh- kem kui 90 % ühenduses uurimisaluse toote kogutoodan- gust toote ühendusesisese kogutootmise põhiosa. ning moodustasid asjaomase seega (43) Teatud hulk eksportijaid väitsid, et nende toodet olid ost- nud ning importinud teatavad kaebuse esitanud ühenduse tootjad. Nad väitsid, et kõnealused tootjad peaks kahju hin- damise otstarbel ja vastavalt põhimääruse artikli 4 lõike 1 punktile a ühenduse tootmisharu kindlaksmääramisest välja arvama. Selle väite kinnituseks ühtki tõendavat materjali ei esitatud. Lisaks on näidanud komisjoni poolt läbi viidud uurimine, et ükski ühenduse tootjatest asjaomast toodet ei importi- nud ning teatud ühenduse tootjatega seotud importijad importisid asjaomast toodet uurimisperioodi vältel väikes- tes kogustes. Neid imporditud tooteid müüdi ühenduse turul edasi üksnes kõnealuste seotud importijate poolt, kes leiti olevat toiminud sõltumatutena ning isegi tegutsenud oma seotud tootjate müügiosakondade konkurendina. Igal juhul ilmnes asjaolude uurimise käigus, et kõnealuste imporditud toodete maht oli vähem kui 3 % iga ühenduse tootja poolt saavutatud asjaomaste toodete kogumüügi mahust, mis on suunatud ühenduse turule Seega jõuti järeldusele, et nii madal impordimäär ei oleks saanud tuua ühenduse tootjate jaoks mingit kahju ning sel- lest lähtuvalt pole kõnealuste tootjate välja arvamine põh- jendatud. (45) Ühtlasi tuleks meenutada, et käesolev määrus ühendab kahe uurimise tulemused, millest üks viis ajutise määruse avaldamiseni. Kõiki järeldusi, mis puudutavad materiaalset kahju, põhjuslikke seoseid ning ühenduse huvisid tuleks lugeda koos järeldustega, mida kirjeldatakse ajutises mää- ruses. 2. Tarbimine (46) Ajutise määruse põhjenduses 48 toodi välja, et ühenduse tarbimine tonnides kuu kohta oli 89 900 tonni 1992. aas- tal, 69 700 tonni 1993. aastal, 84 070 tonni 1994. aastal, 92 730 tonni 1995. aastal ning 92 130 uurimisperioodi kestel. Kõnealustele järeldustele vastuväiteid ei esitatud ning need kiideti heaks. 3. Dumpinguhinnaga import a) Kumulatsioon (47) Ajutises määruses järeldas komisjon, et Venemaalt, Tšeh- hist, Rumeeniast ja Slovakkiast pärinevate imporditud dumpinguhinnaga tooteid tuleks hinnata kahju analüüsi- mise eesmärgil kumulatiivselt põhinevalt asjaolule, et asja- omast toodet imporditi igast eksportivast riigist olulistes mahtudes hoides märkimisväärset turuosa ning konkuree- rides üksteisega ja ühenduse tootmisharu poolt valmista- tud toodetega. Sellest lähtuvalt nimetatakse põhjenduses 8 mainitud toot- jaid edaspidi “ühenduse tootmisharuks” põhimääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. (48) Teatavad eksportijad väitsid, et seoses impordikasvu mahu ja määrade erinevustega ning konkurentsitingimustega, peaks kõnealuse ühendusse suunatud ekspordi mõju uurima üksikandmete põhjal. E. KAHJU 1. Sissejuhatav märkus (44) Tuleb märkida, et käesoleval hetkel Ungari, Poola ning Horvaatia suhtes jõus olevad dumpinguvastased meetmed ühendavad endas koguselisi ülemmäärasid ning teatavaid jääk- ning väärtuseliste hinnakujundusalaseid kohustusi tollimaksudega. (49) Selles suhtes meenutab komisjon, et põhimääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud ning järgnevalt loetletud kriteeriumitele vastavus leiti olevat oluline kõigi nelja asjaomase riigi impordi kumuleerimise seisukohalt: — iga riigi suhtes määratud dumpingumarginaal oli mii- nimumtasemest suurem (nt 5,1 % ja 38,2 % vahel), — mitte ühestki riigist pärineva imporditud kauba maht polnud ebaoluline, ükski eksportivatest riikidest ei omanud minimaalset turuosa, nimelt alla 1 %, kuna kõnealuste riikide turuosad varieerusid 3 % ja 8,3 % vahel, 342 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd — võttes arvesse imporditavate toodete ning ühenduse tootmisharu poolt müüdavate toodete konkurentsitin- gimusi leiti imporditud kaubad olevat asendatavad, jär- givat samasuguseid hinnasuundumusi, omavat samasu- guseid turustuskanaleid ning sarnast madala hinna poliitikat, mis tuleneb kõrgetasemelisest madalama hinnaga müümisest (nt 17,5 % ning 43,2 % vahel), olles samaaegselt saadaval samades geograafilistes piirkon- dades ning seetõttu konkureerides omavahel ning ühenduse tootjate poolt valmistatud toodetega. Tõsiasi, et asjaomase Tšehhist ja Slovakkiast pärineva toote impordi suhtes kohaldati kuni 31. detsembrini 1995 tariifi- kvoodi süsteemi, ei muuda järeldust, et kõnealune import vastab põhimääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriu- midele. Tuleks märkida, et igal juhul peale nimetatud süs- teemi kehtetuks muutumist kasvasid asjaomase impordi turuosad 6,7 %-lt aastal 1995 9,6 %-le 1996. aasta esimese kaheksa kuu jooksul Tšehhi impordi osas ning 2,1 %-lt 3,4 %-le sama aja jooksul Slovakkia impordi osas. peaks sellest kumulatsiooni seisukohast hoolima. Siiski ei näidanud uurimine, et kõnealune import tegelikkuses eba- oluline oleks. Lisaks leiti mõlema uurimise puhul, et imporditud toodete vahelised ning imporditud toodete ja ühenduse toodete vahelised konkurentsitingimused olid sarnased, peamiselt seetõttu, et kõiki tooteid peeti samasugusteks toodeteks ning müüdi oluliselt madalamate hindadega, kui ühenduse tootmisharu tooteid (näiteks alates 17 %–21,3 % Poola ja 25,4 % Ungari puhul). Asjaolu, et kõnealuse impordi osas rakendati asjaomase ajavahemiku jooksul kvoodikohustusi ei mõjuta järeldust, et neid võib kahju hindamise seisuko- hast kumuleerida koos ülejäänud uuritava impordiga. Isegi kui ühendusse eksporditud toodete mahtu oleks piiratud ning oleks esinenud teatav hinnataseme kasv võrreldes uue uurimise aluste riikide ekspordihindadega, jätkus Ungarist ja Poolast pärinev dumpinguhinnaga import lüües hinnad oluliselt madalamale, kui ühenduse tootjatel. Eelmainitud põhjustel järeldati, et järeldused, milleni jõuti esialgse määruse põhjenduses 49 tuleks jõusse jätta. (53) Eeltoodud kumulatsiooni puudutavad kaalutlused viisid seega järeldusele, et mõlema uurimise alustest riikidest jät- tes välja Horvaatia (edaspidi “eksportivad riigid”) pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivne hindamine oli õigustatud. (50) Võttes arvesse kahte samaaegset uurimist kontrolliti ühtla- si, kas Ungarist, Poolast ja Horvaatiast pärineva impordi mõju peaks hindama kumulatiivselt uue uurimise raames kontrollitava impordi omaga. b) Dumpinguhinnaga impordi kumulatiivne maht ja turuosa (51) Seoses Horvaatiast pärinevate toodete impordiga tehti kindlaks, et tema osa ühenduse turul langes 1,8 %-lt 1992. aastal 0,7 %-le uurimisperioodil. Võttes arvesse kõnealuse impordi madalat ning järsult vähenevat taset, mis on vas- tupidine olukord ülejäänud impordi puhul leitule, peeti ebakohaseks kõnealust importi kumulatiivselt analüüsida. Horvaatiast pärineva impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kohaldamise valguses on jõutud järeldusele, et arvesse tuleb võtta ka alltoodud põhjenduses 70 kirjelda- tud järeldusi, mis puudutavad kahju kordumise tõenäosuse puudumist. (54) Esialgseid järeldusi, mille kohaselt kahanes import kumu- leerituna 201 920 tonnilt 1992. aastal 96 080 tonnile 1993. aastal ning seejärel kasvas 195 220 tonnile 1994. aastal, 230 810 tonnile 1995 aastal ning 268 670 tonnile uurimisperioodil, ei vaidlustatud mistõttu need leidsid kii- deti ka heaks. Sama kehtib vastavate turuosade puhul, milleks olid 18,7 % 1992. aastal, 11,5 % 1993. aastal, 19,4 % 1994. aastal, 20,7 % 1995. aastal ning 24,3 % uurimisperioodil. c) Dumpinguhinnaga impordi hinnad (52) Seoses Ungarist ning Poolast pärineva ekspordiga leiti nagu ka uue uurimise aluse impordiga, et impordimahud ning dumpingumarginaalid olid märkimisväärsed. (55) On väidetud, et Ungarist pärinev import on ebaoluline mistõttu kooskõlas põhiregulatsiooni artikli 3 lõikega 4 ei Eksportivaid riike puudutava hinna allalöömise kindlaks- määramisel analüüsiti uurimisperioodi puudutavaid and- meid. Selleks võrreldi asjaomaste eksportivate riikide kaa- lutud keskmisi müügihindu ühendusesiseste vastavate õmbluseta terastorude tootjate kaalutud keskmiste müügi- esimesele hindadega. Hinnavaatlus vastavalt tehti 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 343 sõltumatule ühenduse ostjale kehtestatud müügihinnale. Et võimaldada võrreldavust korrigeeriti asjakohaselt ühen- duse tootjate ning imporditud toodete hindu kulude läbi- paistvuse eesmärgil vastavalt kas tehasetasandi või ühen- duse tollipiiri CIF väärtuse suunas. Lisaks kohandati impordihindu importija marginaaliga lisades olemasolevale teabele põhinevalt tollivormistus-, käitlemis-, vahendus- ning finantskulud ja kasumi. Võrdluse tulemusena ilmnesid kõigi asjaomaste riikide ja eksportijate hindade allalöömise marginaalid. Kaalutud keskmised hindade allalöömise marginaalid väljendatuna protsendina ühenduse tootjate hindadest olid järgmised: — Tšehhi: — Ungari: — Poola: — Rumeenia: — Venemaa: — Slovakkia 21,2 %–43,2 % 25,7 % 17 %–21,3 % 25,8 % 41,5 % 17,5 %. 4. Ühenduse tootmisharu olukord (56) Viitamise kergendamiseks on ühenduse tootmisharu olu- korda puudutavad tulemused, mis on juba eelnevalt ajuti- ses määruses esitatud, allpool uuesti välja toodud ning lõpliku kindlaksmääramise eesmärgil kinnitatud, kuna osa- pooled ei vaidlustanud neid. a) Tootevõime, tootmine ning tootevõime kasutusaste (57) 1992. aasta ning uurimisperioodi vahemikus lõpetasid tootmise üksteist tootmisvabrikut ning -rajatist, mis esin- dasid umbes ühte neljandikku õmbluseta torude kogu ühenduses olevast tootevõimest ajavahemiku alguses. Ühenduse tootmisharu tootmine langes 1 136 640 tonnilt 1992. aastal 996 036 tonnile 1995. aastal ning 938 184 tonnile uurimisperioodi jooksul. Koos tootevõime olulise vähenemisega kasvasid vastavad tootevõime kasutusaste määrad 63,5 %-lt 75,9 %-le ning langesid tagasi 71,3 %-le sama perioodi vältel. b) Müügimaht ja turuosa (58) Ühenduse tootjate müük langes 781 770 tonnilt 1992. aastal 775 721 tonnile 1995. aastal ning 722 042 tonnile uurimisperioodi vältel. Ühenduse tootmisharu poolt hoitav turuosa vähenes 75,2 %-lt 1992. aastal 72,1 %-le 1995. aastal ning kukkus 4,8 %-lt edasi 67,3 %-le uurimisperioodi vältel. (c) Müügihinnad (59) Keskmiselt olid ühenduse turul ühenduse tootjate poolt müüdud asjaomase toote ühikuhinnad väljendatuna euros tonni suhtes 576 1992. aastal, 578 1995. aastal ning 593 uurimisperioodi vältel, mis vastas kokku 3 %-lisele kasvu- le. d) Kasumlikkus (60) Ühenduse tootmisharu kandis asjaomase ajavahemiku jooksul rahalist kahju samasuguse toote müügilt. Aastatel 1992–1994 olid need kahjud keskmiselt 8 %. Siis järgnes müügitulu paranemine 1995. aastal (–2,1 %) ning uurimis- perioodi vältel kasumiläveni jõudmata. Kasumlikkuse prot- sentmäärad olid järgnevad: 1992 1993 1994 1995 Uurimispe- riood - 7,0 - 12,2 - 7,9 - 2,2 - 0,7 Asjaomane kahjumlikkuse vähenemine toimus antud sek- toris jõus olnud dumpinguvastaste meetmete tõttu nii mär- gatavas ulatuses kui võimalik. Kõnealuste meetmete puu- dumisel oleks tegemist olnud isegi väiksema rahalise kahju vähenemisega või üldse mingi vähenemisega. Järgnevalt leidis aset kerge taastumine ajavahemikul, nähti oluliselt vaeva ümberstruktureerimisega, mis küll viis muu hulgas ülalnimetatud vabrikute sulgemiseni. Kõnealused arengud polnud siiski piisavad tekitamaks tulude taset, mida ühen- duse tootmisharul oleks vaja läinud, et katta oma kasvavaid tootmiskulusid ning kõrget investeeringut ümberstruktu- reerimise osas, saavutada mõistlikku kasumit, katta eel- miste aastate kahjumeid ning tagada pikaajaline eluvõime- lisus. e) Tööhõive (61) Tööhõive ühenduse tootmisharus vähenes umbes 35 % võrra jätkuvalt ajavahemikus aastast 1992 kuni uurimispe- rioodi lõpuni, küündides absoluutmäärana 2 800 töökoha kaotuseni. 5. Lõppjäreldus kahju osas (62) Ühenduse tootmisharu majanduslike näitajate uurimine asjaomase ajavahemiku jooksul näitas, et ajavahemikus 1992 kuni august 1996 oli tegemist tootmise, müügimahu ning turuosa vähenemisega ning tööhõive kahanemisega hoolimata märgatavatest ümberstruktureerimisalastest jõu- pingutustest, mille eesmärgiks oli vähendada tootmisega seotud kulutusi. Kõnealused ümberstruktureerimisega seotud jõupingutu- sed ning kohaldatud meetmed võimaldasid ühenduse toot- misharul suurendada oma tootevõime kasutusastet ning parandada rahalisi tulemusi, mis küll siiski jäid uurimispe- rioodi jooksul negatiivseks (–0,7 %), st alla kasumiläve, 344 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd ning olid ebapiisavad võimaldamaks ühenduse tootmisha- rul pikaajalist eluvõimelisust tagada. Seega järeldati, et asjaomase ajavahemiku jooksul kanna- tas ühenduse tootmisharu põhiregulatsiooni artikli 3 tähenduses materiaalse kahju all, mis avaldus kahanenud müügi, turuosa kaotuse, tööhõive vähendamise ning raha- lises kahju kujul. F. PÕHJUSLIKUD SEOSED 1. Dumpinguhinnaga impordi mõju a) Tšehhist, Ungarist, Poolast, Rumeeniast, Venemaalt ning Slovakkiast pärineva impordi kumulatiivne mõju (63) Samal ajal kui ühenduses jäi tarbimine suhteliselt stabiil- seks kasvatas Tšehhist, Ungarist, Poolast, Rumeeniast, Venemaalt ning Slovakkiast pärit import oma täielikku turuosa umbes 5,6 protsendipunkti 18,7 %-lt 1992. aastal 24,3 %-ni uurimisperioodil. Vastupidiselt sellele kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosast umbes 7,9 protsen- dipunkti jõudes 75,2 %-lt 67,3 %-le sama ajavahemiku jooksul. Pidades silmas asjaolu, et iga eksportiva riigi osas leiti olulisi hinna allalöömisi ning võttes arvesse, et dum- pinguhinnaga teostatud asjaomase impordi poolt hoitava turuosa kasv langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega, on järeldatud, et kõike arvestades omas kõnealusest kuuest riigist pärinev import ühenduse toot- misharu olukorrale negatiivset mõju. b) Horvaatiast pärineva impordi mõju Eraldi arvesse võetuna ei saa Horvaatiast pärinevat importi pidada ühenduse tootmisharule olulise materiaalset kahju põhjustajaks, seoses asjaomase impordi mahu ja turuosa vähenemisega. 2. Muude tegurite mõju a) Muu import dumpinguhinnaga impordi omad, ning polnud ühtki tun- demärki, et kahe uurimise alla mittekuulunud kolmanda- test riikidest pärinev import oleks teostatud dumpinguhin- naga. Seega järeldatakse, et muu kõnealune import omas ühenduse tootmisharu olukorrale vähest mõju, kui üldse mingit. b) Üldine majanduslik olukord (65) Nagu ajutises määruses toodud langes ühenduse tarbimine 1993. aastal seoses maailma majanduslangusega, mis mõjutas eriti asjaomase toote kasutajaid (autotööstus, ehi- tus jne). Sel aastal saavutas ka impordimaht ning sellele vastav asjaomaste eksportivate riikide turuosa madala taseme ning ühenduse tootmisharu elas üle oma halvimad tulemused ühenduse turul müümise, hindade ning kasum- likkuse osas. Sellele tuginevalt omas ilmne turu halvenemine 1993. aas- tal ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Siiski püsis tarbimine peale 1993. aasta erakorralist olu- korda asjaomase ajavahemiku ülejäänud aastatel (1992 ning 1994. aastast kuni uurimisperioodini) üldiselt stabiil- sena. Kõnealune stabiilsus tulenes siiski peamiselt tänu asjaomastest riikidest pärinevale dumpinguhinnaga impor- dile, mille turuosa suurenes samal ajal, kui ühenduse toot- misharu turuosa jätkuvalt vähenes. Seega ei saa üldist majanduslikku olukorda pidada jätkuvalt vastutavaks tegu- riks ühenduse tootmisharu ikka veel ebakindla situatsiooni eest. Tõesti, lähtudes ühenduse tootjate arvestatavatest jõu- pingutustest täiustamise ja ümberstruktureerimise osas ning kõnealusel ajavahemikul kehtivatest kaubanduskaitse meetmetest, oleks ühenduse tootmisharu selgelt pidanud suuremas ulatuses taastuma ning 1995. ja 1996. aastal rahuldavamaid tulemusi saavutama. c) Ühenduse tootmisharu ümberstruktureerimine (66) Teatavate eksportijate poolt väideti, et ühenduse tootmis- haru ebarahuldavad näitajad uuritud ajavahemikul ei leid- nud aset dumpinguhinnaga impordi mõjul vaid tänu kõnealuse tootmisharu poolt sel ajal läbi viidud ümber- struktureerimisega. (64) Teatud eksportijad väitsid, et teistest riikidest, näiteks Argentiinast pärinev import teostati mahtudes ja hindade- ga, mis mõjusid ühenduse tootmisharule kahjustavalt. Uurimine näitas, et teistest kolmandatest riikidest pärinev import, mida asjaomased kaks uurimist ei hõlmanud, suu- rendasid oma turuosa 4,3 %-lt 1992. aastal 6,5 %-le 1995. aastal ning 7,7 %-le uurimisperioodi vältel. Kuigi mahtusid suurendanud, leiti kõnealuse impordi hinnad olevat olemas- olevate statistiliste andmete põhjal selgelt kõrgemad kui Ühenduse tootmisharu poolt liigsest tootmisvõimekusest hoolimata läbi tehtud ümberstruktureerimisprotsess oleks kahtlemata olnud vastutav tootmise, müügi ja tööhõive osalise kahanemise eest. Siiski, seoses antud asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosaga ning hindade allalöömise marginaaliga on selge, et dumpinguhinnaga import eraldi arvesse võetuna män- gis ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju osas olulist rolli. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 345 3. Järeldus (67) Kuigi maailma majanduslangus 1993. aastal nagu ka ühen- duse tootmisharu ümberstruktureerimine võisid negatiiv- selt mõjutada ühenduse tootmisharu asjaomase ajavahe- miku näitajaid tuleb järeldada eeltoodud kaalutluste põhjal, et Tšehhist, Ungarist, Poolast, Rumeeniast, Venemaalt ning Slovakkiast pärineva dumpinguhinnaga impordi kumula- tiivne mõju arvestatuna eraldi, on olulise hinna allalöömise ning dumpinguhinnaga imporditud toodete mahu kaudu põhjustanud ühenduse tootmisharule materiaalset kahju ning et kehtivad dumpinguvastased asjaomased meetmed pole oma eesmärgipärast mõju täielikult saavutanud. Hor- vaatiast pärinevat importi eraldi arvestatuna ei saa pidada ühenduse tootmisharule materiaalset kahju põhjustanud olevaks. On väärt märkimist, et dumpingu poolt põhjustatud mate- riaalne kahju, mille all ühenduse tootmisharu kannatas, oleks võinud rängem olla, kui teatud kumuleeritud impor- dile kohaldatud meetmed oleksid tühistatud. Ungari ja Poola käsutuses on tõepoolest suur hulk tootmisvõimekust ühendusse eksportimiseks, võttes arvesse, et täiendavat toodangut sisetarbimisse suunata või kolmandatesse riiki- desse eksportida ei saa. Peale selle tuleks märkida, et Poola tootmisvõimekus kasvas uurimisperioodi järgselt umbes 15 %. 1992. aastal 8 077 tonnile uurimisperioodi vältel, mis esindas turuosa vähenemist 18 %-lt 0,7 %-le nagu toodud põhjenduses 51. Kõnealuse ajavahemiku jooksul jäi Horvaatia tootja poolt ühendusse suunatud eksport olulisel määral alla kvantita- tiivses kohustuses toodud taseme, mis kiideti heaks 1993. aastal. Horvaatias viimastel aastatel valitseva sõjalise olu- korra tõttu olid õmbluseta torude tootmisrajatised osaliselt kahjustatud ning tööjõud arvestatavalt vähenenud. Tule- musena töötas ainult veerand teoreetilisest tootmisvõime- kusest, mis on ligikaudu 35 000 tonni aastas. Asjaomase toote toodang langes umbes 34 000 tonnilt 1992. aastal 10 515 tonnile uurimisperioodi vältel kahandades seega tootevõime kasutusastet 97 %-lt 37 %-le. Siseriiklik müük vähenes sama ajavahemiku jooksul 8 000 tonnilt 2 100 tonnile samal ajal kui eksport ühendusse mitte kuuluva- tesse riikidesse oli väheoluline. Ühtki suuremat ühendusse suunatud ekspordimahu kasvu pole oodata ning igal hinna allalöömisel on tõenäoliselt piiratud mõju ühenduse tootjate hindade langusele või hin- natõusude ennetamisele. Veelgi enam peaksid kasvavad ümberehitustegevused varasemas Jugoslaavias suurendama siseriiklikku müüki ja koondama Horvaatia ekspordi selle piirkonna turgudele. Horvaatia suhtes kehtivate meetmete tühistamise korral ei näi olevat ühtki selgesti eeldatavat ohtu Horvaatiast päri- neva impordi mahu kasvu ees. Seetõttu on materiaalse kahju kordumine ebatõenäoline. G. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS – HORVAATIA Järeldus (68) Uurimine Ungari, Poola ja Horvaatia osas oli vahepealne kontrolluurimine, mis algatati samaaegselt uue uurimise- ga, mille eesmärgiks oli jälgida ühendusse suunatud õmblu- seta torude koguimporti puudutavat üldist olukorda. Mää- tegelik kahju, mida põhjustas dumpinguhinnaga rati import, mida hinnati mõju hindamise eesmärgil kumula- tiivselt. Seega polnud vajadust uurida edasi, kas tegemist võis olla tõenäosusega materiaalse kahju jätkumise või kor- dumise osas, kui kehtivad Ungarist ning Poolast pärineva impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed oleks eemaldatud või muudetud. (70) Horvaatia seisukohast arvestatakse, et kehtivate dumpin- guvastaste meetmete tühistamisel on kahju kordumine ebatõenäoline ning, et antud tingimustes pole kõnealused meetmed enam vajalikud. H. ÜHENDUSE HUVID 1. Sissejuhatus Sellegipoolest tuleb Horvaatiast pärineva impordi osas, mida muu uurimisaluse impordiga ei kumuleeritud, selline uurimine läbi viia. (69) Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnevalt lan- ges Horvaatiast pärinev import järsult 19 201 tonnilt (71) Võttes arvesse nii uut dumpinguvastast uurimist kui vahe- pealset kontrolluurimist, mis käsitlevad sama turgu, st ühenduse kõnealuste õmbluseta torude turgu, vaadeldi ühenduse huvide teemat korraga mõlema uurimise jaoks. Käesoleva analüüsi eesmärgiks on määrata kindlaks meet- mete kehtestamise võimalik mõju ja meetmete mittekeh- testamise tagajärjed mõlema menetlusega kaasatud kõigi osapoolte jaoks. 346 (72) ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Selles osas tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjendu- sed 68 et seq. sisaldasid erinevate huvide tunnustamist, seal- hulgas komisjoni tootmisharu, importijate/kauplejate ning toodet kasutavate järgtööstuste huvisid. Ajutise määruse ajal kättesaadava teabe põhjal järeldas komisjon, et polnud ühtki põhjust, mis oleks keelanud tal parandada kahjustava dumpingu mõju kaubandusele. omakorda võimaldaks ühenduse tootmisharul saavutada rahuldavama rahalise olukorra. b) Meetmete mittekehtestamise tõenäoline mõju (73) Peale ajutise määruse avaldamist ei esitanud ükski asja- omastest osapooltest märkusi ühenduse huvide teemat puudutavate komisjoni esmaste järelduste kohta. Kuigi ükski toodet kasutav tööstus polnud esialgse uuri- mise käigus koostööd teinud, jätkas komisjon oma uuri- mist, et lõpetada oma analüüs meetmete võimaliku mõju kohta nende tööstuste suhtes. Seoses sellega võttis komis- jon ühendust kaebuse esitanutega, importijatega ning eri- nevate töötlevate, muu hulgas asjaomast toodet kasutata- allikate põhjal vate määratleti seitse toodet kasutavat tööstust ning kõigile neist saadeti selleks otstarbeks koostatud küsimustikud. Tähtsust omavaid märkusi või vastuseid laekus ainult nel- jalt toodet kasutavalt äriühingult. liiduga. Nende tootmisharude Nende vastuste teel saadud lisateabe põhjal ning võttes arvesse ajutises määruses sisalduvatele järeldustele esitatud märkuste puudumist, võib jõuda järgnevatele järeldustele. (75) Kuigi ühenduse tootmisharu olukord on asjaomase ajava- hemiku jooksul mõnes mõttes paranenud, jääb see siiski ebarahuldavaks. Kui dumpinguvastaseid meetmeid nendel asjaoludel ei kehtestata või säilitata võib eeldada olukorra taaskordset halvenemist tootmistaseme ja tootmisvõime- kuse kasutusmäära langemise, turuosa kaotuse, rahaliste kahjude ning tööhõive vähendamise osas. Edasi ohustaks see tootmisharu võimet tervet valikut tooteid konkurent- sivõimeliste hindadega toota. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 73 sõltub kõnealune sektor mõistlikust tootmisvõimekuse kasutus- määrast. Seda võib saavutada ainult tootes rahuldaval mää- ral standarditekohaseid kaubandus- või naftatorusid, mis konkureerivad otseselt dumpinguhinnaga imporditud too- detega. Nimetatud standardsete torude tootmise vähene- mine ohustaks kõrgekvaliteetsete tooteklasside tootmist ning seega kogu õmbluseta torude sektori eluvõimelisust 3. Meetmete mõju importijatele/kauplejatele 2. Mõju ühenduse tootmisharule a) Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõenäoline mõju (76) Ajutise määruse põhjenduses 74 järeldas komisjon, et kuna ühenduse importijad käitlevad teadaolevalt üldiselt kõiki terastooteid ning kõnealused õmbluseta torud moodusta- vad ainult väikese protsendi nende käibest, võib nende poolt müüdavate toodete laia mitmekesisust arvesse võttes eeldada, et nende üldisele olukorrale ei avalda meetmed enam kui minimaalset mõju. (74) Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnevalt võib eeldada imporditava toote hindade tõusu. See peegel- duks impordimahu languses ning turu pakkumise vähen- damises võimaldades ühenduse tööstusharul toodangut ja müüki suurendada. Kuna antud küsimuse osas edasisi märkusi ei laekunud on mõistlik järeldada, et dumpinguvastased meetmed avalda- vad mingilgi puhul vaid minimaalset mõju asjaomase toote importijate/kauplejate olukorrale. Ühenduse tootmisharu hinnad tõuseksid tõenäoliselt tea- taval määral, kuid antud eelkirjeldatud ületootlikkuse ning turu läbipaistvuse tõttu kindlasti mitte nii palju, kui selleks on tollimaksu tase. 4. Mõju toodet kasutavatele järgtööstustele Ühenduse tootmisharu kõnealuse tootmismahu kasvu tule- museks oleks kõrgem tootmissuutlikkuse kasutusmäär ning seega asjaomase toote ühikukulude kahanemine, mis (77) Nagu ajutise määruse põhjenduses 71 toodud, on mitmeid asjaomast toodet kasutavaid järgtööstusi, st. masinatöös- tus, vedelainete transport (nafta, gaas, vesi jne), keemia- ja naftakeemiatööstused, elektrijaamad (kaasa arvates tuuma- elektrijaamad), auto- ning ehitustööstused. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 347 Ülalmainituna laekunud (põhjendus 73) märkuste või vas- tuste analüüsimisest lähtuvalt järeldatakse, et dumpingu- vastaste meetmete kehtestamise või jätkamise tulemusena tekkinud mistahes hinnatõusud ei oma olulist mõju toodet kasutavate järgtööstuste kuludele. Lisaks tuleks märkida, et vähemalt 85 % uue dumpinguvas- tase uurimise ja vahepealse kontrolluurimise alustest riiki- dest pärinevate dumpinguhinnaga imporditud toodetest müüakse suurtele kaubandusringkondadele, kes on ilmselt dumpinguhindu kasutanud ära oma kasumimarginaalide parandamiseks. Kuniks kaubandusringkonnad korrigeeri- vad oma marginaale, et võtta arvesse mõningaid või kõiki meetmete mõjusid, ei ole võimalik nende mõjude mingigi kajastumine kaubandusringkondade müügihindades. Ülaltoodu valguses järeldati, et dumpinguvastaste meet- mete mõju toodet kasutavate järeltööstuste hindadele on tähtsusetu. summale. Asjakohaseks miinimumiks loeti 5 %-list kasu- mimarginaali, võttes arvesse et pikaajalise investeeringu vajadust ning tulu, mida ühenduse tootmisharu peab mõistlikuks eeldada kahjustava dumpingu puudumisel. Kahju kõrvaldamise taset arvutati võrreldes kaalutud kesk- misi CIF-impordihindu, mida oli sõltumatu importija mar- ginaaliga asjakohaselt korrigeeritud, ühenduse tootjate mit- tekahjustavate hindadega, mis olid ülaltooduga sarnaselt moodustatud samal kaubandustasandil. Kõnealuse kalku- latsiooni tulemusena saadud summad väljendati protsen- dina kaalutud keskmisest, imporditud toodete vabast väär- tusest ühenduse tollipiiril. Sellele tuginevalt arvutatud kahjumarginaalid on toodud alljärgnevalt. — Tšehhi: — Rumeenia: — Venemaa: — Slovakkia: 37,4 %–97,9 % 48,3 % 87,8 % 31 %. Kuna antud küsimuses edasisi märkusi ei laekunud, on eel- toodud kahjukõrvaldamise taseme kindlaksmääramine heaks kiidetud. 5. Järeldus b) Lõplikud meetmed (78) Eeltoodud tegurite põhjal järeldati, et puudub mõjuv põh- jus kahjustava dumpinguhinnaga impordi mõju kaubandu- sele parandamata jätmiseks ning ühenduse huvisid teenib vastavate kaitsemeetmete kehtestamine ning jätkamine. (81) Kuna ülaltoodud kahjukõrvaldamise marginaalid on kõr- gemad, kui välja arvestatud dumpingumarginaalid, peak- sid lõplikud dumpinguvastased tollimaksud kooskõlas põhiregulatsiooni artikli 9 lõikega 4 olema sätestatud vii- maste tasemele. Kõnealused tollimaksud, väljendatud prot- sendina vabast hinnast ühenduse tollipiiril, on järgmised: I. LÕPLIKUD MEETMED 1. Kontrolluurimise alused riigid (79) Tuleks meenutada ajutise määruse põhjendusest 78 et seq. , et ennetada täiendavat kahju, mida asjaomane dumpingu- hinnaga import võis enne menetluse lõppu põhjustada, otsustas komisjon kehtestada dumpinguvastased meetmed ajutiste tollimaksude kujul. a) Kahjumarginaalid (80) Et määrata kindlaks, millise tasemega tollimaks oleks kohane kõrvaldamaks dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule põhjustatav kahju järeldati, et tuleks välja arvestada hinnatase, mis põhineb ühenduse tootmiskulu ja mõistliku kasumimarginaali tootjate — Tšehhi Vabariik: Vitkovice a. s. : Nová Hut a. s. : Muu import: — Rumeenia: SC Artrom SA: SC Silcotub SA: SC Petrotub SA: SC Republica SA Trade Company: Muu import: — Slovakkia: Železiarne Podbrezová a. s. : Muu import: — Venemaa: Kogu import: 5,1 % 5,1 % 28,6 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 38,2 % 7,5 % 7,5 % 26,8 %. 348 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd 2. Kontrolluurimise alused riigid materiaalse kahju kordumise oht, pole Horvaatia suhtes lõpliku tollimaksu otsust langetatud. a) Ungari ja Poola (82) Ungarit ja Poolat puudutavate järelduste põhjal ning kin- nitades, et vaatamata olemasolevatele meetmetele, on dum- ping põhjustanud materiaalset kahju ning arvestades, et ühenduse huvides on dumpinguvastaste meetmete säilita- mine nende kahe riigi suhtes, on kindlaks määratud korri- geeritud tollimaks. Ungarist ja Poolast pärineva impordi poolt põhjustatud kahju kõrvaldamiseks vajalikud kahjumarginaalid, mis on välja arvestatud sama metodoloogia põhjal, mida kasutati teiste uue uurimise aluste riikide puhul, nagu selgitatud eel- pool põhjenduses 80, on: — Ungari jaoks: (Csepel Tubes Co. Ltd. , tervenisti Ungari tootja) 45,9 % J. LÕPLIKUD MEETMED (85) Dumpingut, kahju, põhjuslikke seoseid ning ühenduse huvisid puudutavad järeldused, milleni eelpool jõuti nõua- vad lõplikke meetmeid nii riikidele, kes kuuluvad uue uuri- mise alla kui neile, kes kuuluvad kontrolluurimise alla jät- tes välja Horvaatia, kelle osas peaks dumpinguvastase menetluse kohaldamise lõpetama. Lõplikud meetmed peaksid olema väärtuselise tollimaksu kujul, mille määr on iga koostööd tegeva äriühingu puhul eraldi kindlaks mää- ratud. Koostööd mittetegevatele äriühingutele tuleks teiselt poolt kohaldada jääktollimakse. — Poola jaoks: Huta Batory SA: Muud: 37,2 % 30,1 %. (86) Kooskõlas põhimääruse artikli 9 lõikega 4, peaksid tolli- maksu määrad põhinema kindlaks määratud kahjukõrval- damismarginaali ja dumpingumarginaali osas madalamale neist. Kuna Poola tootjat Hula Batory ning ainukest Ungari tootjat puudutavad dumpingumarginaalid on väiksemad leitud kahjumarginaalist, peaks tollimaks põhinema asja- omasel madalamal tasemel. Teiste Poola tootjate jaoks on tollimaks piiratud kindlaks määratud kahjumarginaaliga. (83) Sellest lähtuvalt tuleb kehtivad dumpinguvastased tolli- maksud, mille määrad on 10,8 % Poola ja 21,7 % Ungari jaoks asendada järgnevate tollimaksudega: — Ungari: Csepel Tubes Co. Ltd. : Muud: — Poola: Huta Batory SA: Muud: b) Horvaatia 36,5 % 36,5 % 7,1 % 30,1 %. (84) Tuginevalt põhjenduses 51 jõutud järeldustele ning võttes arvesse seda, et oht Horvaatiast pärineva imporditud kauba (vt põhjendus 69) mahu suurenemise osas pole kahelda- matult tõenäoline, ning et antud tingimustel ei ähvarda Siiski on leitud olevat Ungari, Poola, Tšehhi, Rumeenia ja Slovakkia puhul asjakohane ning võttes arvesse asjaomase toote suhtes eelnevate dumpinguvastaste menetluste kohaldamise ajalugu, mispuhul kehtestati nende riikide suhtes mahupiiranguid või tariifkvoote, kiita heaks hinna- kohustused, mida pakuti teatava mahupiirini äriühingutele ühekaupa. Teisisõnu saavutatakse kahju kõrvaldamine kahel teel: esiteks hinnakohustusega, mis vabastab tolli- maksust kuni ühe aastamahu piirini ning teiseks väärtuse- lise tollimaksuga ülejäänu suhtes. Tagamaks, et impordi kogus, mis on vabastatud väärtuse- lisest tollimaksust ei ületaks kogust, mille suhtes kohustus välja pakuti, peaks maksuvabastus olema seotud tingimu- sega, et liikmesriigi tolliteenistuses esitatakse kehtiv toote- sertifikaat, mis määratleb selgesti tootja, asjaomase toote ning Lisas loetletud üksikasjad. Kahtluse korral peaks komisjon määrama kindlaks sertifikaadi kehtivuse ning võtma kasutusele asjakohased meetmed. (87) Venemaad puudutava osas on komisjon uurinud ühise kohustuse pakkumist kolme poolt kuuest äriühingust, kes ennast uurimise jooksul teadvustasid, ning on kaalunud võimalust, et need Venemaa tootjad on saanud kasu sama- laadsetest kohustusest nagu assotsieerunud riikide tootjad. Kõnealust pakkumist ei saanud siiski heaks kiita kuna see ei sisaldanud nõutavaid tagatisi Venemaa ametivõimudelt võimaldamaks piisavat seiretegevust, eriti mis puudutab maksuvabastuse künnist. Antud tingimustes tuleks kehtes- tada väärtuselist maksu lõplikuna kujundatud tasemel. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 349 Nõukogu märgib siiski, et Venemaa suhtes kehtestatud meetmeid võib muuta, kui tingimused peaks kunagi muu- tuma, näiteks kohustuse heaks kiitmiseks võimaldavad nõuded on täidetud. määrusest (EÜ) nr 981/97 Venemaalt, Tšehhist, Rumee- niast ja Slovakkiast pärineva asjaomase toote impordi suh- tes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu teel tagatisena võetud summad tuleks vabastada. K. AJUTISE TOLLIMAKSU KOGUMINE UUE UURIMISE ALUSTE RIIKIDE OSAS L. LÕPPSÄTE (88) Käesoleva uurimise asjaolude valguses, nt lõplike meetmete vormi ja olemuse muudatus võrreldes Tšehhist, Rumee- niast ja Slovakkiast pärinevate imporditud toodete esialg- sete väärtuseliste maksudega ning olemasolevate kohustus- tega Ungarist, Poolast ja Horvaatiast pärinevate imporditud toodete suhtes peab nõukogu ebakohaseks koguda ajutisi tollimakse. Seega on nõukogu kooskõlas põhimääruse artikli 10 lõikega 2 otsustanud, et lähtuvalt komisjoni (89) Komisjon konsulteeris nõuandekomiteega nimetatud kohustuste heakskiitmist ning teatavate vastuväidete tõsta- tumisel saatis neid konsultatsioone hõlmava aruande nõu- kogule. Nõukogu, kes ei otsustanud kohustuste heakskiit- mise vastaselt, pakutud kohustused kiideti heaks komisjoni otsusega 97/790/EÜ (1) vastavuses põhimääruse artikli 8 lõikega 5, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolevaga on kehtestatud järgmised lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ungarist, Poolast, Venemaalt, Tšehhi Vabariigist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärineva impordi suhtes. a) nafta- ja gaasijuhtmetena kasutatavad rauast või legeerimata terasest õmbluseta torud, mille välisläbimõõt on kuni 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 10 10 ja 7304 10 30 alla); b) ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmbluseta torud (kuuluvad CN-koodi 7304 31 99 alla); c) muud ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest õmbluseta torud, keermestatud või keermestatavad, mille välisläbimõõt on kuni 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 39 91 ja 7304 39 93 alla). 2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne maksustamist, on järgmine: Riik Valmistaja Tollimaksumäär (%) TARICi lisakood Ungari Poola Venemaa Tšehhi Vabariik Csepel Tubes Co. Ltd (likvideerimisel) Muud Huta Batory SA Huta Andrzej SA Huta Czestochowa Huta Jednosc SA Muud Kõik äriühingud Vitkovice as. Nová Hut as. Válcovny trub Chomutov as. Muud 36,5 % 36,5 % 7,1 % 30,1 % 30,1 % 30,1 % 30,1 % 26,8 % 5,1 % 5,1 % 28,6 % 28,6 % 8717 8900 8476 8719 8482 8493 8900 8058 8463 8464 8900 (1) EÜT L 322, 25. 11. 1997, lk 63. 350 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Riik Valmistaja Tollimaksumäär (%) TARICi lisakood Rumeenia Artrom SA Silcotub SA Petrotub SA Republica SA Muud Slovakkia Železiarne Podbrezová as. Muud 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 38,2 % 7,5 % 7,5 % 8059 8467 8468 8469 8900 8060 8900 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. Artikkel 2 1. Imporditud tooted vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, kui tooteid valmistavad ja müüvad ühendusse eksportimiseks lõikes 4 loetletud äriühingud, kes on teinud ettepaneku võtta kohustused, mis komisjoni on heaks kiitnud, ning kui on täidetud lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused. 2. Kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et pädevate liikmesriikide tollile esitatakse kehtiva toodangusertifikaadi originaaleksemplar, mille on välja andnud üks lõikes 4 loetletud äriühingutest. Toodangusertifikaat, mille olulised osad on loetletud lisas, vastab nõuetele, mida kõnealustele sertifikaatidele esitatakse kohustuses, mille on heaks kiitnud komisjon. 3. Lõikes 2 nimetatud toodangusertifikaat tuleb esitada kolme kuu jooksul alates selle väljaandmisest. Kogused, mis esitatakse liikmesriikide tollile ühendusse importimiseks ilma dumpinguvastase tollimaksuta, ei tohi ületada sertifikaadil märgitud koguseid. Kui ületatakse sertifikaadil märgitud koguseid, maksustatakse ülemäärane kogus tollimaksuga ja deklareeritakse artikli 1 lõikes 2 esitatud asjakohase TARICi lisakoodi alusel. 4. Imporditud tooted, millele on lisatud toodangusertifikaat, deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel: Riik Toote valmistaja TARICi lisakood Ungari Poola Csepel Tubes Co. Ltd (likvideerimisel) Huta Batory SA Huta Andrzej SA Huta Czestochowa Huta Jednosc SA Tšehhi Vabariik Válcovny trub Chomutov as. Rumeenia Artrom SA Silcotub SA Petrotub SA Republica SA Slovakkia Železiarne Podbrezová as. 8521 8517 8518 8519 8520 8507 8508 8509 8514 8515 8516 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 351 Artikkel 3 Liikmesriikide aruannetesse, mis esitatakse komisjonile määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 6 kohaselt, märgitakse iga vabasse ringlusse lubamise kohta impordiaasta ja -kuu, CN-koodid, TARICi koodid ja TARICi lisakoodid, meetme liik, päritoluriik, kogus, väärtus, dumpinguvastane tollimaks, importiv liikmesriik ja vajadusel toodangusertifikaadi järjekorranumber. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1189/93. Artikkel 4 Artikkel 5 Käesolevaga on lõpetatud dumpinguvastase menetluse kohaldamine Horvaatiast pärineva asjaomase toote impordi suhtes. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 981/97 Venemaalt, Tšehhi Vabariigist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks võetud summad vabastatakse. Artikkel 6 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 7 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. november 1997 Nõukogu nimel eesistuja J. -C. JUNCKER 352 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd LISA Artikli 2 lõikes 2 nimetatud toodangusertifikaadi põhiosad (1) a) Sertifikaadi number. b) Märge selle kohta, kas on tegemist sertifikaadi originaali või koopiaga. c) Sertifikaadi kehtivusaeg. d) Järgmine tekst: “Toodangusertifikaat, mille [äriühingu nimi] on välja andnud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2320/97 artikli 2 lõikele 2 teatavate TARICi lisakoodi [TARICi lisakood] alla kuuluvate õmbluseta legaliseerimata terasest torude eksportimiseks Euroopa Ühendusse. ” e) Äriühingu nimi ja täielik aadress ning võimalik identifitseerimisnumber nagu näiteks riiklik ettevõtteregistri number. f) Äriühingu ühendusse kaupu importiva kliendi nimi ja täielik aadress või väljaspool ühendust eksportiva sõltumatu kaupleja nimi ja täielik aadress. g) Toodangusertifikaadiga seotud müügiarve number. h) Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: — toote identifitseerimiseks piisav kirjeldus, mis peab kattuma arvel esitatud tootekirjeldusega, — CN-kood, — kogus (tonni). i) Sertifikaadi väljastamise eest vastutava äriühingu ametniku nimi ning järgnev allkirjastatud deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva sertifikaadiga hõlmatud kaupade müük ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [asjaomase eksportiva tootja ärinimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning komisjoni otsusega 97/790/EÜ heaks kiidetud kohustuses Euroopa Ühendusse ilma dumpinguvastase tollimaksuta importida lubatud mahu piires. Kinnitan, et käesolevas sertifikaadis esitatud teave on täielik ja täpne. ” j) Ruum ühenduse pädevate asutuste märkuste jaoks. (1) Komisjoni poolt pakutud ning heaks kiidetud kohustuse alusel on iga lahter sertifikaadil neljas keeles: tootjamaa, inglise, prantsuse ja saksa keeles


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3755/97 af Cristiana MUSCARDINI til Rådet. Politisk asyl til kurdere

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Iraq
Italy
Türkiye
action programme
ethnic group
illegal migration
political asylum
refugee

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 187/49 (98/C 187/78) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3755/97 af Cristiana Muscardini (NI) til R(cid:229)det (17. november 1997) Om: Politisk asyl til kurdere Kurderne er hverken forbrydere eller illegale indvandrere, men i kłlvandet p(cid:229) de flygtninge, der forsłger at komme ind i Italien, og som er etniske kurdere, opst(cid:229)r der problemer for det internationale samfund med hensyn til politisk asyl. Man m(cid:229) huske p(cid:229), at disse mennesker er blevet nedk(cid:230)mpet og forfulgt i en skjult krig, der desv(cid:230)rre ikke bev(cid:230)ger den civiliserede del af verden, og at de undertrykkes p(cid:229) ofte blodig vis og hverken kan finde fred i de omr(cid:229)der, der hłrer ind under irakisk herredłmme, eller i dem, der hłrer ind under iransk, syrisk eller tyrkisk herredłmme. Hvis man ikke giver kurderne flygtningestatus, ved jeg snart ikke, hvem man skal give det. Det kan konstateres, at ingen international organisation har besluttet sig for at tage det fłrste skridt, ikke en gang p(cid:229) det rent humanit(cid:230)re plan, og Europa m(cid:229) anses for at have en naturlig pligt til at v(cid:230)re blandt de fłrste, der viser imłdekommenhed. Europa błr begynde at t(cid:230)nke p(cid:229), hvad der i et civiliseret samfund menes med politisk asyl, modtagelse af flygtninge og adgang til arbejde i landene i EU. Under henvisning til, at Apulien efter indg(cid:229)elsen af Schengen-aftalen ikke l(cid:230)ngere kan betragtes som en italiensk gr(cid:230)nse, men en europ(cid:230)isk, anmodes Kommissionen og R(cid:229)det om hurtigst muligt at tage fat p(cid:229) det alvorlige problem med kurderne p(cid:229) europ(cid:230)isk plan og om łjeblikkelig at inddrage FN(cid:146)s Sikkerhedsr(cid:229)d. Det understreges, at hvis man ignorerer det »kurdiske spłrgsm(cid:229)l«, er der fare for, at problemet eksploderer enten i en flugt til andre lande i Europa, eller i en farlig, v(cid:230)bnet konflikt, der ikke l(cid:230)ngere lader sig kontrollere, og som kan f(cid:229) katastrofale fłlger. (98/C 187/79) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3927/97 af Giampaolo D(cid:146)Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) og Maria Colombo Svevo (PPE) til R(cid:229)det (10. december 1997) Om: Ulovlig indvandring Der henvises til den nuv(cid:230)rende situation med massiv og stigende tilstrłmning til EU via Italien af ulovlige indvandrere, hovedsagelig kurdere. Der er tale om en strłm af flygtninge fra omr(cid:229)der, som h(cid:230)rges af nationalitetskonflikter,og hvor det rent faktisk er vanskeligt at forsvare menneskerettighederne. Hvad vil EU foretage sig for dels at hindre denne flygtningestrłm og dels for at hj(cid:230)lpe disse etniske minoriteter med at f(cid:229) anerkendt deres rettigheder, s(cid:229) de kan leve en v(cid:230)rdig tilv(cid:230)relse? (98/C 187/80) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0109/98 af Guido Viceconte (UPE) til R(cid:229)det (23. januar 1998) Om: Tilstrłmningen af flygtninge ved Den Europ(cid:230)iske Unions sydłstlige kyster I de seneste m(cid:229)neder er Unionens middelhavskyster blevet invaderet af mange tusinde flygtninge fra Albanien og Tyrkiet. De italienske myndigheder har sikret de nłdvendige midler til midlertidig modtagelse og behandling af eventuelle ansłgninger om asyl i overensstemmelse med Schengen-bestemmelserne. I henhold til det nyligt afholdte tekniske młde mellem politicheferne i Rom, vil denne situation kun blive alvorligere fremover som fłlge af de demografiske og łkonomiske forskelle mellem landene i det sydłstlige Middelhavsomr(cid:229)de. P(cid:229) grund af denne situations politiske betydning og internationale dimension samt forbryderorganisationernes rolle og situationens fortsatte forv(cid:230)rring kr(cid:230)ves der hurtigst muligt en f(cid:230)lles indsats fra EU, som p(cid:229) den ene side sigter p(cid:229) at tilvejebringe en egnet og f(cid:230)lles lłsning inden for EU og p(cid:229) den anden side sigter p(cid:229) at fastl(cid:230)gge en politik, der kan afhj(cid:230)lpe de politiske og sociołkonomiske (cid:229)rsager til f(cid:230)nomenet


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3757/97 dell'on. John IVERSEN alla Commissione. Premio per la commercializzazione precoce

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
calf
cattle
livestock
protection of animals
restriction on competition
slaughter of animals
statistical method
transport of animals
weight and size

text: C 174/120 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 8. 6. 98 Risposta data dal Sig. Van den Broek in nome della Commissione (10 dicembre 1997) La questione dell’attribuzione dello status di rifugiati ai richiedenti di asilo negli Stati membri e‘ di competenza degli stessi Stati membri. Ciononostante, nel quadro della cooperazione nei settori della gestione della giustizia e degli affari interni, ai sensi del titolo IV del trattato sull’Unione europea, e‘ stata adottata una posizione comune relativa all’applicazione armonizzata della definizione del termine «rifugiato» ai sensi dell’articolo 1 della convenzione di Ginevra del 1951 (1), alla quale si invita l’onorevole parlamentare a far riferimento. La questione specifica delle persone provenienti dall’Iraq e‘ stata sollevata nel corso del consiglio Affari generali il 6 ottobre 1997, nonche· in una riunione dei ministri della Giustizia e degli Interni svoltasi a Mondorf nei giorni 9 e 10 ottobre 1997. La questione e‘ attualmente all’esame dei gruppi pertinenti del Consiglio. (1) Posizione comune del 4 marzo 1996 definita dal Consiglio in base all’articolo K. 3 del trattato sull’Unione europea relativa all’applicazione armonizzata della definizione del termine «rifugiato» ai sensi dell’articolo 1 della convenzione di Ginevra del 28 luglio 1951 relativa allo status dei rifugiati (GU L 63 del 13. 3. 1996). (98/C 174/184) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3757/97 di John Iversen (PSE) alla Commissione (17 novembre 1997) Oggetto: Premio per la commercializzazione precoce Per quanto concerne i Paesi Bassi e il Belgio, il peso massimo alla macellazione dei vitelli › per l(cid:146)ottenimento del premio di commercializzazione precoce › e‘ stato fissato a piu‘ di 160 kg. Secondo la definizione vigente, il vitello deve avere un peso alla macellazione inferiore a 160kg. Matematicamente, e‘ impossibile calcolare una media superiore al massimale previsto per il gruppo. In che modo la Commissione sostiene l(cid:146)impiego di un peso che, calcolato da Eurostat, si basa su 1. un(cid:146)applicazione erronea della definizione di vitello? 2. Non ritiene la Commissione necessario correggere l(cid:146)errore, considerando che esso determina una distorsione della concorrenza che comporta annualmente il trasporto di circa 60. 000 giovani vitelli dalla Danimarca all(cid:146)Olanda, in condizioni inaccettabili sotto il profilo della difesa degli animali, vista la gracilita‘ degli arti dei vitelli in parola? Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (9 dicembre 1997) La definizione di «vitello» per scopi statistici e‘ fissata nella decisione 94/433/CEE della Commissione, del 30 maggio 1994, recante disposizioni di attuazione della direttiva 93/24/CEE del Consiglio, riguardo alle indagini statistiche sul patrimonio bovino e sul settore della produzione di bovini, e recante modificazioni della detta direttiva (1). La definizione prevede un peso vivo massimo di 300 chilogrammi. I vitelli da macello di conformazione da buona a eccellente presentano in genere un peso morto superiore a 160 chilogrammi. La Commissione pertanto non riscontra l(cid:146)errore a cui l(cid:146)onorevole parlamentare si riferisce nell(cid:146)interrogazione. Per quanto riguarda il trasporto di vitelli, la direttiva 91/628/CEE del Consiglio, e successive modificazioni, fissa le necessarie misure di protezione degli animali durante il trasporto. Secondo le informazioni di cui dispone la Commissione, la Danimarca si e‘ conformata completamente alla direttiva succitata. (1) GU L 179 del 13. 7. 1994