title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3725/97 van Christof TANNERT aan de Commissie. Leesbaarheid van de toekomstige euro- bankbiljetten voor blinden

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary Institute
facilities for the disabled
paper money
physically disabled person
technical standard

text: C 158/184 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 5. 98 De Commissie is van oordeel dat Richtlijn 96/96/EG, eventueel aangevuld met wetgeving over steekproefsge- wijze controles langs de weg, voldoende garanties biedt om de voertuigen in het algemeen te verbeteren en heeft momenteel dan ook geen plannen voor specifieke wetgeving op het gebied van schoolbussen. (1) PB L 46 van 17. 2. 1997. (98/C 158/247) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3725/97 van Christof Tannert (PSE) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: Leesbaarheid van de toekomstige euro-bankbiljetten voor blinden Kan de Commissie mededelen of, en zo ja, hoe bij de vormgeving van de euro-bankbiljetten rekening wordt gehouden met de belangen van blinden en visueel gehandicapten? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (16 december 1997) Volgens artikel 4. 2 van zijn statuten ziet het Europees Monetair Instituut (EMI) toe op de technische voorbereiding van de euro-bankbiljetten. De Commissie kan het geachte Parlementslid evenwel meedelen dat de Europese blindenvereniging nauw is betrokken bij het ontwerpen en uitvoeren van de euro-bankbiljetten door het EMI. Op 13 december 1996 heeft het EMI een persmededeling (cid:132)De euro en de blinden en slechtzienden(cid:148) bekendgemaakt waarin de technische specificaties worden aangegeven die ervoor zorgen dat de bankbiljetten voldoen aan de eisen van blinden en slechtzienden. Deze technische specificaties omvatten verschillen in grootte en kleur, goed zichtbare cijfers die op alle biljetten op dezelfde plaats staan zodat de nominale waarde beter te zien is en symbolen die bij betasting te herkennen zijn. (98/C 158/248) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3727/97 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (21 november 1997) Betreft: SAP-Andespact en gemeenschappelijke markt van Midden-Amerika Met de goedkeuring en inwerkingtreding van verordening (EG) nr. 1256/96 (1) van 20 juni 1996 houdende toepassing van een meerjarenschema van algemene tariefpreferenties voor bepaalde landbouwproducten van oorsprong uit de ontwikkelingslanden voor de periode van 1 juli 1996 tot en met 30 juni 1999 worden de voor de landen van het Andespact en de gemeenschappelijke markt van Midden-Amerika geldende douanerechten voor alle onder de GN-codes 1604 en 1605 vallende producten volledig geschorst, met uitzondering van conserven van tonijn bedoeld bij de onderverdelingen 1604 14 14, 1604 14 18, 1604 14 90, 1604 19 39 en 1604 20 70, aangezien voor deze producten kan worden verzocht om stopzetting van de invoer vrij van rechten, (cid:132)wanneer de met gebruikmaking van het preferentieel voordeel in het vrije verkeer gebrachte hoeveelheden van oorsprong uit dat land, de vanuit dat land gemiddeld jaarlijks uitgevoerde hoeveelheden van de betrokken producten over de laatste drie jaar overschrijden. (cid:148) Deze formulering is zeer vaag: het zou logisch zijn aan te nemen dat het om een variabele hoeveelheid gaat, aangezien steeds het gemiddelde van de laatste drie jaren wordt genomen › in 1997 zijn dat de jaren 1994, 1995 en 1996, in 1998 de jaren 1995-1997 en in 1999 de jaren 1996-1998 › om een steeds lagere referentiehoeveelheid te bereiken; het is echter onduidelijk of dit het geval is of dat het om een vaste hoeveelheid gaat. Welke periode moet bij de berekening van het gemiddelde in aanmerking worden genomen? Wat is volgens deze norm de huidige hoeveelheid die de elf betrokken landen bij uitvoer naar de Gemeenschap niet mogen overschrijden?


title: Decision of the EEA Joint Committee No 78/97 of 12 November 1997 amending Annex II (technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
animal product
food inspection
veterinary drug
waste

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 134/6 EN Official Journal of the European Communities 7. 5. 98 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE No 78/97 of 12 November 1997 amending Annex II (technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement THE EEA JOINT COMMITTEE, Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof, Whereas Annex II to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 32/97 (1); Whereas Commission Regulation (EC) No 1140/96 of 25 June 1996 amending Annex III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (2) is to be incorporated into the Agreement; Whereas Commission Regulation (EC) No 1147/96 of 25 June 1995 amending Annexes II and III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (3) is to be incorporated into the Agreement; Whereas Commission Regulation (EC) No 1311/96 of 8 July 1996 amending Annexes I, II, III and IV to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (4) is to be incorporated into the Agreement; Whereas Commission Regulation (EC) No 1312/96 of 8 July 1996 amending Annex III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (5) is to be incorporated into the Agreement; Whereas Commission Regulation (EC) No 1433/96 of 23 July 1996 amending Annexes II and III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (6) is to be incorporated into the Agreement; Whereas Commission Regulation (EC) No 1742/96 of 6 September 1996 amending Annexes I, II and III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (7) is to be incorporated into the Agreement, (1) OJ L 242, 4. 9. 1997, p. 81. (2) OJ L 151, 26. 6. 1996, p. 6. (3) OJ L 151, 26. 6. 1996, p. 26. (4) OJ L 170, 9. 7. 1996, p. 4. (5) OJ L 170, 9. 7. 1996, p. 8. (6) OJ L 184, 24. 7. 1996, p. 21. (7) OJ L 226, 7. 9. 1996, p. 5. 7. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities L 134/7 HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following indents shall be added in point 14 (Council Regulation (EEC) No 2377/90) of Chapter XIII of Annex II to the Agreement: ‘— 396 R 1140: Commission Regulation (EC) No 1140/96 of 25 June 1996 (OJ L 151, 26. 6. 1996, p. 6) — 396 R 1147: Commission Regulation (EC) No 1147/96 of 25 June 1996 (OJ L 151, 26. 6. 1996, p. 26) — 396 R 1311: Commission Regulation (EC) No 1311/96 of 8 July 1996 (OJ L 170, 9. 7. 1996, p. 4) — 396 R 1312: Commission Regulation (EC) No 1312/96 of 8 July 1996 (OJ L 170, 9. 7. 1996, p. 8) — 396 R 1433: Commission Regulation (EC) No 1433/96 of 23 July 1996 (OJ L 184, 24. 7. 1996, p. 21) — 396 R 1742: Commission Regulation (EC) No 1742/96 of 6 September 1996 (OJ L 226, 7. 9. 1996, p. 5. ’ Article 2 The texts of Regulation (EC) No 1140/96, (EC) No 1147/96, (EC) No 1311/96, (EC) No 1312/96, (EC) No 1433/96 and (EC) No 1742/96 in the Icelandic and Norwegian languages, which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic. Article 3 This Decision shall enter into force on 13 November 1997, provided that all the notifications within the meaning of Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee. This Decision shall be published in the EEA Section of and in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities. Article 4 Done at Brussels, 12 November 1997. For the EEA Joint Committee The President E. BULL


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 84/97 van 12 november 1997 tot wijziging van bijlage XIV (Mededinging) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
application of EU law
competition policy
exclusive distribution agreement
exclusive purchasing agreement

formats: html pdf print

text: L 160/42 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 6. 98 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMIT(cid:144) VAN DE EER Nr. 84/97 van 12 november 1997 tot wijziging van bijlage XIV (Mededinging) bij de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMIT(cid:144) VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Ecomonische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bijlage XIV bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 12/97 van het Gemengd Comit(cid:130) van de EER (1); Overwegende dat de Verordeningen (EEG) nr. 1983/83 (2) en (EEG) nr. 1984/83 (3) van de Commissie van 22 juni 1983 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het EG-Verdrag op respectievelijk groepen alleenverkoopovereenkomsten en groepen exclu- sieveafnameovereenkomsten reeds in de Overeenkomst zijn opgenomen; Overwegende dat evenwel de geldigheidstermijn van de Verordeningen (EEG) Nr. 1983/83 en (EEG) nr. 1984/83 op 31 december 1997 verstrijkt en de Commissie daarom heeft besloten de verordeningen te wijzigen in de zin van een verlenging van hun geldigheids- termijn tot en met 31 december 1999; Overwegende dat, met het oog op de handhaving van rechtszekerheid voor onderne- mingen en van een homogene Europese Economische Ruimte, Verordening (EG) nr. 1582/97 van de Commissie van 30 juli 1997 tot wijziging van de Verordeningen (EEG) nr. 1983/83 en (EEG) nr. 1984/83 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op respectievelijk groepen alleenverkoopovereenkomsten en groepen exclusieveaf- nameovereenkomsten (4) in de Overeenkomst dient te worden opgenomen, BESLUIT: Artikel 1 In bijlage XIV bij de Overeenkomst wordt punt 2 (Verordening (EEG) nr. 1983/83 van de Commissie) als volgt gewijzigd: 1. Het volgende streepje wordt toegevoegd: „— 397 R 1582: Verordening (EG) nr. 1582/97 van de Commissie van 30 juli 1997 (PB L 214 van 6. 8. 1997, blz. 27). ”. 2. De aanpassing sub littera e) wordt geschrapt. Artikel 2 In bijlage XIV bij de Overeenkomst wordt punt 3 (Verordening (EEG) nr. 1984/83 van de Commissie) als volgt gewijzigd: 1. Het volgende streepje wordt toegevoegd: „— 397 R 1582: Verordening (EG) nr. 1582/97 van de Commissie van 30 juli 1997 (PB L 214 van 6. 8. 1997, blz. 27). ”. 2. De aanpassing sub littera e) wordt geschrapt. Artikel 3 De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Verordening (EG) nr. 1582/97 zijn authentiek. (1) PB L 182 van 10. 7. 1997, blz. 42. (2) PB L 173 van 30. 6. 1983, blz. 1. (3) PB L 173 van 30. 6. 1983, blz. 5. (4) PB L 214 van 6. 8. 1997, blz. 27. 4. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 160/43 Artikel 4 Dit besluit treedt in werking op 13 november 1997, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comit(cid:130) van de EER hebben plaatsgevonden. Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 5 Gedaan te Brussel, 12 november 1997. Voor het Gemengd Comit(cid:130) van de EER De Voorzitter E. BULL


title: WRITTEN QUESTION No. 3548/97 by Frédéric STRIBY to the Commission. Harmonization of the legal and tax status of home distillers

eurovoc_concepts:
alcohol
distillation
excise duty
tax exemption
tax harmonisation
tax-free allowance

text: C 196/4 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (15 January 1998) The Commission must remind the Honourable Member that under the terms of the legislation on additives in animal feedingstuffs and the tests carried out for the granting of Community authorisation, such additives must not pose a risk to animal or human health or to the environment or prejudice the consumer by altering the characteristics of animal products. As the Commission indicated in its reply to question E-3388/97 (1) submitted by the Honourable Member, it has no information showing a causal relationship between the use of tylosin in pig feed and resistance to erythromycin among bacteria pathogenic for man. However, if the review of the authorisation granted for tylosin requested by Finland reveals any risk to consumer health, the Commission will immediately propose a ban on the product. Therefore, since the additives used in animal feedingstuffs are judged to be safe, the Commission does not consider it necessary to provide for specific labelling of the animal products concerned. The Commission does not intend to propose taxing the abovementioned products. (1) OJ C 174, 8. 6. 1998, p. 51. (98/C 196/06) WRITTEN QUESTION E-3548/97 by Fre·de·ric Striby (I-EDN) to the Commission (12 November 1997) Subject: Harmonization of the legal and tax status of home distillers The status of home distillers varies from one Member State to another. For instance, in Spain, Italy, Portugal and Greece total freedom of distillation prevails. In Germany, there is a preferential and degressive tax up to 5000(cid:176) of pure alcohol. Reductions also apply in Austria. In France and since 1960, very few distillers enjoy exemption, as an order of 29 November 1960 abolished this privilege (cid:145)as from the death of each beneficiary or his surviving spouse(cid:146). The remaining French home distillers do not benefit from any reduction, and are therefore penalized vis-a‘-vis their counterparts in other Member States. What action does the Commission intend to take with a view to harmonizing the legal and tax status of home distillers in the EU? (98/C 196/07) WRITTEN QUESTION E-3549/97 by Fre·de·ric Striby (I-EDN) to the Commission (12 November 1997) Subject: Unfair application of excise duties on pure alcohol Although there is a Community regulation on excise duties, application in France differs from elsewhere, leading to a flagrant distortion of competition as between home and industrial distillers. In France, home distillers are obliged to make immediate payment of duties on the products of their distillation, whereas industrial distillers have to pay only on sale. In addition, if a member of the latter category has allowed his product to age, he is entitled to a discount on the basis of 6% degree loss per annum. The home distiller is thus clearly penalized by comparison with his industrial counterpart. In the light of this information, does the Commission consider the application of the directives on products subject to excise duty to be fair and consistent in this particular case?


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 75/97 ze dne 12. listopadu 1997, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
safety standard

text: 11/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 5 21998D0507(02) 7. 5. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 134/3 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 75/97 ze dne 12. listopadu 1997, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 63/97 (1); vzhledem k tomu, že směrnice Komise 96/64/ES ze dne 2. října 1996, kterou se přizpůsobuje technic- kému pokroku směrnice Rady 77/389/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se odtahových úchytů motorových vozidel (2), by měla být začleněna do Dohody, ROZHODL TAKTO: Článek 1 V bodě 28 (směrnice Rady 77/389/EHS) kapitoly I přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní: „— 396 L 0064: směrnice Komise 96/64/ES ze dne 2. října 1996 (Úř. věst. L 258, 11. 10. 1996, s. 26). “ Znění směrnice 96/64/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. Článek 2 Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. února 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 4 V Bruselu dne 12. listopadu 1997. Za Smíšený výbor EHP předseda E. BULL (1) Úř. věst. L 30, 5. 2. 1998, s. 34. (2) Úř. věst. L 258, 11. 10. 1996, s. 26


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3517/97 del Niels SINDAL a la Comisión. Seguridad de la circulación

eurovoc_concepts:
Denmark
EU programme
action programme
road safety
road traffic
statistics
transport accident
transport infrastructure

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/137 (98/C 158/179) PREGUNTA ESCRITA E-3515/97 de John Iversen (PSE) a la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) Asunto: Existencias de intervencio·n ¿Puede indicar la Comisio·n cua·nto costara· destruir las 600. 000 toneladas de carne de vacuno actualmente almacenadas como existencias de intervencio·n en la UE? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (18 de diciembre de 1997) A la Comisio·n le gustar(cid:14)·a enfatizar la naturaleza teo·rica de la pregunta de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, ya que la Comisio·n no pretende incinerar esta carne de vacuno. Los costes de la incineracio·n de vacuno depender(cid:14)·an, en concreto, de la capacidad disponible y de la distancia que la carne necesita para su transporte. El organismo de intervencio·n del Reino Unido que aplica el Reglamento (CE) no1757/96 de la Comisio·n, de 10 de septiembre de 1996, por el que se adoptan medidas excepcionales suplementarias de apoyo al mercado de carne de vacuno del Reino Unido (1), recibio· ofertas de entre 300 y 1200 ecus por tonelada que pueden servir de gu(cid:14)·a. (1) DO L 230 de 11. 9. 1996. (98/C 158/180) PREGUNTA ESCRITA E-3517/97 de Niels Sindal (PSE) a la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) Asunto: Seguridad de la circulacio·n ¿Cua·ntas personas perdieron la vida o resultaron heridas en accidente de carretera en Dinamarca durante el u·ltimo an(cid:152)o para el que se disponga de estad(cid:14)·sticas? ¿Co·mo pueden interpretarse las cifras disponibles en relacio·n con el nu·mero de accidentes mortales por millo·n de veh(cid:14)·culos matriculados a) en Dinamarca y b) en la UE? ¿A cua·nto se calcula que ascienden los costes econo·micos de los accidentes mortales de circulacio·n en Dinamarca? ¿Que· puede hacerse, a juicio de la Comisio·n, para reducir el nu·mero de muertes y lesiones en accidentes de circulacio·n? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (18 de diciembre de 1997) En 1994, perdieron la vida en accidentes de tra·fico en Dinamarca 546 personas y 9. 757 resultaron heridas. Si se considera el nu·mero de muertos por millo·n de habitantes durante el per(cid:14)·odo 1991-1994, la posicio·n de Dinamarca es mejor que la media europea. Es, desde luego, muy dif(cid:14)·cil hacer comparaciones precisas entre los Estados miembros, pues hay una serie de factores como, por ejemplo, la calidad de la infraestructura, que no son comparables. Las cifras anteriormente citadas son, sin embargo, una indicacio·n clara del (cid:14)·ndice relativo de muertes y lesiones y, como las autoridades locales, nacionales, la polic(cid:14)·a y las organizaciones de seguridad ponen de relieve continuamente, siempre es posible conseguir mejoras. La Comisio·n ha calculado que el coste directo de los accidentes de carretera (incluido el coste de la polic(cid:14)·a y los servicios de urgencia, las reparaciones de los veh(cid:14)·culos y la produccio·n econo·mica de las personas muertas que se pierde), es de 45. 000 millones de ecus anuales en el conjunto de la Comunidad. Si esa cifra se divide entre los 45. 000 muertos anuales, obtenemos una media de un millo·n de ecus por muerto y lesiones asociadas. Aplicando la «prueba del millo·n de ecus» a Dinamarca, el coste por muertes en carretera ser(cid:14)·a de aproximadamente 550 millones de ecus anuales


title: VERORDENING (EG) Nr. 2251/97 VAN DE COMMISSIE van 12 november 1997 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rijst

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3507/97 van Rijk van DAM aan de Commissie. Heffing Duitse kanalen

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
Germany
carriage of goods
forest
inland waterway transport
rail transport
road transport

text: C 174/70 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 6. 98 Wat betreft de door de geachte Parlementsleden genoemde feiten, blijft het de verantwoordelijkheid van elke lidstaat om via zijn interne stelsels en via de mechanismen waarin het Europees Verdrag tot bescherming van de rechten van de mens en de fundamentele vrijheden voorziet, de eerbiediging van de mensenrechten en de fundamentele vrijheden te waarborgen. Wat betreft de samenwerking tussen de gerechtelijke apparaten van de lidstaten: overeenkomstig artikel K. 1, punt 7, van titel VI van het Verdrag betreffende de Europese Unie is justitie¤le samenwerking in strafzaken een aangelegenheid van gemeenschappelijk belang. In artikel K. 2 is uitdrukkelijk bepaald dat dergelijke samenwer- king moet geschieden met eerbiediging van het Europees Verdrag tot bescherming van de rechten van de mens en de fundamentele vrijheden. De Commissie is bij deze werkzaamheden volledig betrokken, maar beschikt overeenkomstig artikel K. 3 niet over het recht van initiatief. Zij heeft evenmin de bevoegdheid om toe te zien op de eerbiediging van de mensenrechten. (98/C 174/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3507/97 van Rijk van Dam (I-EDN) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: Heffing Duitse kanalen In de mededeling (cid:132)Intermodaliteit en intermodaal vrachtvervoer in de Europese Unie(cid:148) wordt gewezen op de grote voorziene groei van het goederenvervoer. De Commissie schrijft: (cid:132)Voor het bereiken van duurzaamheid op sociaal -economisch en milieugebied is het doelmatig en evenwichtig gebruik van de bestaande capaciteit binnen het Europese vervoerssysteem een van de belangrijkste uitdagingen geworden. (cid:148) Gezien de congestie op de wegen en de externe effecten van het wegvervoer betekent dit het stimuleren van het goederenvervoer over water en rails. 1. Is het, in dit verband, de Commissie bekend dat voor het vervoer over de Duitse kanalen zogenaamde (cid:146)Abgaben(cid:146) geheven worden die de transportkosten voor het vervoer over water met 10 tot 30 procent verhogen en de concurrentiepositie van de binnenvaart ten opzichte van het wegvervoer aanzienlijk verslechtert? Past, naar het oordeel van de Commissie, het heffen van (cid:146)Abgaben(cid:146) in de Europese vervoerspolitiek waarin 2. het vervoer over water gestimuleerd wordt? 3. Zo nee, welke maatregelen denkt de Commissie te nemen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (12 december 1997) Een van de hoofdstukken van het in het in 1995 verschenen Groenboek van de Commissie (cid:132)Naar een eerlijke en doelmatige prijsstelling in het vervoer(cid:148) (1) is gewijd aan infrastructuurheffingen. In de discussie naar aanleiding van dit groenboek is gebleken dat er in de Gemeenschap een gebrek aan informatie over de infrastructuurhef- fingen voor de binnenvaart bestaat. Daarom heeft de Commissie recentelijk een vragenlijst hierover aan de lidstaten gezonden, teneinde een duidelijker beeld te krijgen van de huidige praktijken, de uitgangspunten waarop de heffingen zijn gebaseerd en de toekomstplannen voor dergelijke heffingen op nationaal of regionaal niveau. De Commissie is onlangs begonnen met de voorbereiding van een witboek over de infrastructuurheffingen, gezien vanuit een multimodaal standpunt. Dat witboek moet in 1998 verschijnen. In dat document zullen zowel de binnenvaart als andere wijzen van vervoer aan de orde komen. (1) COM(95) 691 def


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3543/97 van Joan VALLVÉ aan de Commissie. KONVER-initiatief

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
European Commission
Spain
armed forces
eligible region
exchange of information
redevelopment aid

text: 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 158/147 De Commissie zal deze kwestie aan de orde stellen tijdens de volgende vergadering van het comite· dat toeziet op de uitvoering van het programma, teneinde de eventuele niet gewenste effecten, waarop het geachte Parlementslid de aandacht heeft gevestigd, ter kennis te brengen van de regionale overheid. (98/C 158/194) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3542/97 van James Moorhouse (PPE) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: Transsexuelen in de Europese Unie Zijn er, in het licht van aanbeveling Nr. 1117 van de Raad van Europa en de zeer uiteenlopende rechtspositie van transsexuele Europese burgers in de diverse lidstaten, plannen voor voorstellen om de burgerrechten van deze groep benadeelde en gediscrimineerde burgers te verbeteren? Is de Commissie op de hoogte van de mate waarin deze burgers worden gediscrimineerd op het stuk van arbeid en het recht inzake paspoorten, gevangenissen, adoptie en huwelijk, en hoe discrepanties in deze rechten verregaand ingrijpen in het welzijn, de welvaart en het geluk van vele Europese burgers? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (5 december 1997) De Commissie is zich bewust van de ernst van de uiteenlopende problemen die transseksuelen ondervinden, en van hun ontreddering tegenover de nog steeds in onze samenleving heersende vooroordelen jegens hen. De Commissie wil de geachte afgevaardigde erop wijzen dat het Gemeenschapsrecht geen specifieke bepalingen voor de rechten van transseksuelen kent. De communautaire richtlijnen inzake gelijke behandeling van mannen en vrouwen hebben echter algemene geldigheid en zijn daarom ook op transseksuelen van toepassing. Dat is bevestigd door de jurisprudentie van het Hof van Justitie, dat in een recent arrest (1) van oordeel was dat artikel 5, lid 1, van Richtlijn 76/207/EEG van de Raad van 9 februari 1976 betreffende de tenuitvoerlegging van het beginsel van gelijke behandeling van mannen en vrouwen ten aanzien van de toegang tot het arbeidsproces, de beroepsopleiding en de promotiekansen en ten aanzien van de arbeidsvoorwaarden (2) zich ertegen verzet dat een transseksueel wordt ontslagen op een grond verband houdend met zijn geslachtsverandering. (1) Arrest van het Hof van Justitie van 30. 4. 1996 in de zaak C-13/94, P. tegen S. en Cornwall County Council. (2) PB L 39 van 14. 2. 1976. (98/C 158/195) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3543/97 van Joan Vallve· (ELDR) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: KONVER-initiatief Krachtens het KONVER-initiatief voor omschakeling van de defensiesector verzocht de Commissie de regeringen van de lidstaten in juli 1994 voorstellen te doen betreffende gebieden die in aanmerking zouden moeten komen voor de daartoe uit KONVER toe te wijzen kredieten, opdat de Commissie zelf vervolgens een definitief besluit zou kunnen nemen inzake de vraag welke van deze gebieden deze communautaire steun zouden moeten ontvangen. Kan de Commissie mededelen welke Spaanse gebieden steun hebben ontvangen uit de kredieten voor het KONVER-initiatief, met vermelding van de maatregel waarvoor de subsidie werd verleend en de hoogte van de subsidie?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3546/97 του Gerardo FERNANDEZ-ALBOR προς την Επ τροπή. Κοινοτική χρηματοδότηση για τον Σιδηρόδρομο Υψηλής Ταχύτητας στη Γαλικία

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
Galicia
co-financing
high-speed transport
rail network
technological change

text: C 158/148 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 25. 5. 98 Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Dekembri·oy 1997) O kata·logow poy perilamba·nei tiw perioxe·w thw Ispani·aw poy ei·nai epile·jimew gia thn koinotikh· prvtoboyli·a Konver-II (1995-1999) e·xei dhmosieyuei· sthn Epi·shmh Efhmeri·da (1). H Epitroph· den ei·nai se ue·sh na para·sxei plhrofori·ew sxetika· me tiw dra·seiw poy ua xrhmatodothuoy·n kai ta posa· poy toyw antistoixoy·n, kauv· w den e·xei ako·mh oloklhrvuei· h diadikasi·a e·gkrishw toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow thw Ispani·aw sxetika· me thn anvte·rv koinotikh· prvtoboyli·a. To ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy ua la·bei tiw plhrofori·ew ayte·w, ame·svw mo·liw egkriuei· to en lo·gv pro·gramma. (1) EE C 402 thw 31. 12. 1994 (98/C 158/196) GRAPTH ERVTHSH E-3544/97 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (12 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Pro·gramma xeimerinv· n diakopv· n gia thn tri·th hliki·a H epityxi·a poy shmei·vse h prosfora·, ek me·royw tvn koinvnikv· n yphresiv· n thw Ispani·aw, ue·sevn gia xeimerine·w diakope·w gia thn tri·th hliki·a, antikatoptri·zetai apo· to gegono·w o·ti thn prv· th kio·law hme·ra pragmatopoih·uh- kan krath·seiw gia to 80% tvn diaue·simvn ue·sevn. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti ka·ue xro·no oi poli·tew poy anh·koyn sthn kathgori·a ayth·n apolamba·noyn te·toioy ei·doyw diakope·w poy, pe·ra apo· thn jekoy·rash kai th diaske·dash poy prosfe·royn stoyw ame·svw epvfeloyme·noyw, apoteloy·n e·na xrhsimo·tato symplh·rvma sto eiso·dhma tvn toyristikv· n perioxv· n se perio·doyw me meivme·nh ki·nhsh, ua h·tan sko·pimo na melethuei· h diey·rynsh toy pedi·oy efarmogh·w toy me·troy aytoy·, v· ste na kaly·cei megaly·tero ariumo· hlikivme·nvn, alla· kai a·toma thw tri·thw hliki·aw apo· a·llew xv· rew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. Ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n symmete·xei me ka·poion tro·po sto proanaferue·n pro·gramma xeimerinv· n diakopv· n gia thn tri·th hliki·a sthn Ispani·a kai ea·n ske·ptetai na dieyry·nei to pro·gramma ayto· kai se a·llew eyrvpai¤ke·w xv· rew, v· ste na douei· stoyw poli·tew toyw poy perilamba·nontai sthn kathgori·a ayth· h dynato·thta na apolay·soyn to h·pio kli·ma tvn no·tivn perioxv· n thw (cid:201)nvshw sth dia·rkeia toy xeimv· na; Apa· nthsh toy k. Papoytsh· gia logariasmo· thw Epitroph· w (12 Dekembri·oy 1997) H Epitroph· e·xei epi·gnvsh o·ti to ue·ma thw epoxiko·thtaw, to opoi·o ui·gei polloy·w toyristikoy·w proorismoy·w poy antimetvpi·zoyn ypersygke·ntrvsh kata· thn peri·odo aixmh·w, ei·nai mia apo· tiw ky·riew proklh·seiw poy antimetvpi·zei o toyristiko·w kla·dow. (cid:201)xoyn analhfuei· orisme·new prvtoboyli·ew se euniko· epi·pedo me skopo· thn apokata·stash orisme·nvn apo· ta problh·mata poy prokalei· h epoxiko·thta, metajy· tvn opoi·vn ei·nai to pro·gramma xeimerinv· n diakopv· n gia toyw hlikivme·noyw sthn Ispani·a. (cid:211)son afora· thn dynato·thta epe·ktashw toy progra·mmatow se a·lla kra·th me·lh, h Epitroph· pistey·ei o·ti h enlo·gv prvtoboyli·a kai a·llew paro·moiew prvtoboyli·ew mporoy·n na apotele·soyn antikei·meno prosektikh·w dierey·nhshw sta plai·sia thw antallagh·w empeiriv· n kai thw synergasi·aw metajy· thw Epitroph·w, tvn kratv· n melv· n kai toy kla·doy. (98/C 158/197) GRAPTH ERVTHSH E-3546/97 ypobolh· : Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) prow thn Epitroph· (12 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Koinotikh· xrhmatodo·thsh gia ton Sidhro·dromo Ychlh·w Taxy·thtaw sth Galiki·a Sto sidhrodromiko· di·ktyo thw ispanikh·w perofe·reiaw thw Galiki·aw ypa·rxoyn shmei·a o·poy oi syrmoi· den mporoy·n na kinhuoy·n me taxy·thta megaly·terh tvn sara· nta xiliome·trvn thn v· ra. To topiko· koinoboy·lio ayth·w thw Ayto·nomhw Dioikhtikh·w Perife·reiaw ene·krine, prin apo· dy·o xro·nia, omo·fvna, e·na sxe·dio plh·royw anadiamo·r- fvshw toy sidhrodromikoy· dikty·oy kai pro·sbashw stiw ychle·w taxy·thtew


title: 97/794/EG: Beschikking van de Commissie van 12 november 1997 tot vaststelling van bepalingen ter uitvoering van Richtlijn 91/496/EEG van de Raad met betrekking tot de veterinaire controles van uit derde landen in te voeren levende dieren (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
live animal
third country
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: Komission tiedonanto -Yhteisön politiikat ja työllisyys

eurovoc_concepts:
EU policy
employment policy
job creation
labour market
single market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 11. 1997 KOM(97)6111opull. KOMISSION TIEDONANTO YHTEISÖN POLITIIKAT JA TYÖLLISYYS YHTEISÖN POLITIIKAT JA TYÖLLISYYS KOKONAISSTRATEGIA Työmarkkinoiden uudistaminen on toistaiseksi edennyt unionin tasolla hitaimmin. Sopimus komission esittä mien suuntaviivojen noudattamisesta ja kansallisten toimintasuunnitelmien toteuttaminen antaisivat työmarkki noiden uudistuksille uutta puhtia. Seuraavassa tarkastellaan panosta, jonka yhteisön politiikat voivat tuoda kokonaisstrategiaan, vastauksena Eurooppa-neuvoston Amsterdamin yhteydessä esitettyyn toivomukseen saada yhteisön toiminnasta selvitys, jossa käydään läpi merkittävimmät jo ja esitetään käynnistetyt aloitteet tarpeen mukaan uusia ehdotuksia. 2. Sekä lyhyen, keskipitkän että pitkän aikavälin kattaminen Strategisen lähestymistavan etuna on yksityisten kansalaisten mahdollisuus toimintaan. pitkävaikutteiseen Maailman muuttuessa yhä kiihtyvällä vauhdilla kiireelliset muutokset on aikavälin keskipitkän sovitettava muutosten valmisteluun. Näin on selvästi väestörakenteen muutoksen laita: kohentamalla työllisyyttä tänään työvoiman voimme vanhenemisen vaikutuksia huomenna ja helpottaa sosiaaliturvan perus teellista uudistamista. lieventää jatkuvan Työttömyys on ollut unionin, sen jäsenvaltioiden ja yksityisten kansa- iaisten suurin huolenaihe jo usean talouskasvun vuoden ajan. Vaikka voimakkaana odotetaan ainakin saakka, komission viimeisimpien ennusteiden mukaan Euroopan unionin työttö myysaste nousee 9,7 prosenttiin vuonna 1999 nykyisen politiikan jatkuessa. vuoteen 1999 Mikä avuksi? Ihmelääkettä ei ole. Vain kokonaisstrategiaa noudatta malla voidaan nopeuttaa uusien työpaikkojen syntymistä. Kokonaisstrategian virstanpylväitä ovat olleet kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeva valkoinen kirja, Essenin huippukokouksessa määri ja sen telty koordinointistrategia yhdistäminen Firenzessä sovittuun työllisyyttä koskevaan luottamus sopimukseen, ja lopuksi strategian vahvistaminen uudessa perussopi muksessa. Näin Euroopan unioni on vähitellen luonut kokonaisstrategialle yhteisen viitekehyksen, joka perustuu kolmeen tekijään: 1. Yhtenäisyys Työllisyyspolitiikkaa ei voida jakaa yksittäisiin osa-alueisiin. Siinä on kolme pystyttävä yhdistämään menestyksen vankka edellytystä: yhtenäismarkkinoiden talouskehys, tarjoamien mahdollisuuksien hyödyn täminen ja työmarkkinoiden määrä tietoinen uudistaminen. i- VHmeaJtauaen tySHteyyskeMty» - Työttömyysaste on huolestut tava, 10,8 prosenttia vuoden 1997 Lisäksi puolivälissä. vuonna 1096 yli & prosenttia unionin työikäisestä väestöstä oli ollut vähintään vuodon ajan työttömänä, - Vuonna 1996 uutta luotiin noin työpaikkaa, 600 0D0 Palvelualalla on syntynyt 1-1 J$ työpalkkaa uutta miljoonaa vuodessa (vuotta 1öe3 lukuun ottamatta), kun perinteisiä talouden aloilla {maataloudessa ja teollisuudessa) työpaikat ovat jatkuvasti vähentyneet - Viimeisen kymmenen, vuoden aikana työpalkkoja on hävinnyt eniten abilla, Joilla työskentelee alle unionin työikäisestä väestöstä. neljäsosa - Vuodesta 1993 lähtien alle kymmenen työntekijän pienyri tykset ovat palkanneet uusia kertaa työntekijöitä tiuhemmin kuin suuryritykset - Työpaikkojen nettolisäys vuoden 1990 jälkeen johtuu melkein kokonaan osa-aikatyön yleis tymisestä. kaksi - Nuorten keskimääräinen työttö myysaste unionissa on edelleen yli 20 %. Tosin nuorisotyöttö myys on viime aikoina Nukan väestörakenteen vähentynyt ja koulutukseen muuttumisen osallistumisen lisääntymien myötä, ~ Naisten tydttdmyysaste on yhä noin kolme prosenttiyksikköä korkeampi kuin miesten (12,7 % ja 9,4 %}> , muuttumista, Sama huomio koskee tekniikan yhä jota nopeampaa talouden globalisoituminen kiihdyttää. Kehittyvä teknologia on tosin uusi vaurauden lähde, mutta tämä vauraus jakautuu epätasaisesti. Toisaalta muutosvauhdin kiihtyminen aiheuttaa rakennemuutoksia ja sosiaalisia kus tannuksia, joiden vaikutuksia voidaan lieventää ja maantieteellistä liikkuvuutta suosivalla kaukonäköisellä työllisyyspolitiikalla. unionin pätee Tämä laajentumiseen, jonka monet näkevät rajoituksena, vaikka se todellisuu dessa tarjoaa mahdollisuuksia kasvun vahvistamiseen jo nyt ja etenkin keskipitkällä aikavälillä. ammatillista myös vain jo ongelmaan on Työttömyyden tartuttava pikaisesti. On aika ryhtyä sanoista tekoihin. Samalla on nähtävä tulevat haasteet ja löydettävä niihin tänään, muuten ratkaisut työttömyysongelman jää ratkaisu sopeutumiseksi välttämättömäksi sijasta. ennakoinnin aktiivisen Muutoksen päälinjat ovat kaikkien tiedossa, mutta ratkaisuja on monesti lykätty. Eurooppalaisessa toiminta mallissa pyritään toisaalta kannus luovaa aloit tamaan teellisuutta ja toisaalta tarjoamaan tukea ja esimerkkejä, joiden avulla kaikki kansalaiset voivat paremmin valmistautua odotettuihin muutoksiin. työpaikkoja 3. Kaikki voimavarat käyttöön kaikille Koska liittyy työllisyysstrategia kaikkiin yhteisön politiikkoihin, se on suunnattava talouden toimijoille. Uudistusaloitteita tulee yhä useammalta suunnalta, ja eri tahoilla tehdyt aloitteet on suhteutettava yhteiseen viitekehykseen. Työllisyys kehitykseen voidaan vaikuttaa eri tasoilla. Vaikuttajia ovat niin unionin kuin kansallisen ja paikallisen tason päättäjät. Tärkeitä vaikuttajia ovat - 2- EU talousyksikkönä Euroopan unioni muodostaa yhä yhtenäisemmän talousyksikön. Sisä markkinoiden toteutuessa raja valti oiden välisen ja maiden sisäisen liikkuvuuden väliä häviää. Yritysten investointistrategiat, ja siten myös työllisyys- ja kasvupolitiikka, on yhä useammin suunniteltava Euroopan tasolla*. Tosin ulkoisen kaupan osuus unionin bkfcsta pysyttelee vakaasti kahdeksan prosentin tasolla, mutta sen kilpailua piristävä vaikutus on kasvussa, Euroopan unionin kehitys riippuu siitä, kuinka hyvin se pystyy kehittämään kilpailukykyään vasta takseen maailmanlaajuisen kilpailun haasteeseen* EU:n pitkän aikavälin talouskasvun nopeuttamiseksi tarvitaan huomatta vaa investointien lisäystä nykyisestä (1970-luvun tasosta 19 prosentin alussa Investointiaste oli 24 %). Pitkän aikavälin strategian tärkeimpiä osa-alueita ovat aineettomat inves toinnit teknologiaan ja rahoitukseen liittyvät innovaatiot seka panostus ja mikrotalouden ihmisiin makro» tietenkin myös työmarkkinaosapuolet, työpaikkojen ja luomisen puolesta käytävän taistelun etuvartio. Myös järjestöt ja yksityiset kansalaiset voivat osaltaan vaikuttaa. säilyttämisen Vaikutus ulottuu myös itse yhteisön politiikkoihin. Seuraavassa pyritään osoittamaan, miten yhteisön politiikat edistävät työllisyyttä edellä esitetyn kokonaisstrategian puitteissa. Unionin toimenpiteitä ei voida pitää pelkästään erillisinä ja ulkopuolisina jäsenvaltioiden toimenpiteisiin nähden, vaan ne kaikki kietoutuvat yhteen kahdella tavalla: - Unioni luo toiminnallaan viite kehyksen, joka takaa eri jäsen valtioiden toimenpiteiden yhteen sopivuuden ja suurimman mahdol lisen hyödyn muun muassa koko naistalouden vakauttamisen, yhte loppuunsaatta näismarkkinoiden tarkista misen, verosäännösten misen, sääntelyn, valtiontukien toimintaympäristön sel yritysten keyttämisen, työmarkkinauudistus- ten ja kestävän kehityksen avulla. täydentää ja toiminta - Unionin tukee toimen jäsenvaltioiden piteitä. Unionin toiminta niveltyy jäsenvaltioiden jo aiemmin käyn nistämiin täyden toimenpiteisiin täen niitä ja tuoden niihin yhteisön lisäarvoa tutkimuksen ja innovaa pk-yritysten tion, rahoituksen, tietoyhteiskunnan ja Euroopan verkkojen laajuisten osalta. Unioni voi lisäksi suoraan tukea jäsenvaltioiden toimenpiteitä muun muassa rakennerahastojen kautta. koulutuksen, YHTEISÖN POLITIIKAT JA TYÖLLISYYS: JA EDELLYTYKSET, TUKEMINEN TÄYDENTÄMINEN I. Unionin toiminta luo tarvittavat puitteet TALOUSKEHYS talous- ja Euroopan unionin tarjoama talous kehys on työllisyysstrategian johdon mukaisuuden tärkein tae. Terveet ja vakaat makrotaloudelliset olot ovat nopean työllisyyskasvun välttämätön, mutta ei vielä riittävä, ehto. talouden rakenneuudistusten vakauden niveltyminen toisiinsa on entistä rahaliiton talous- tärkeämpää häiriöttömän toiminnan takaamiseksi. Tosin talous- ja rahaliitto vahvistaa jo sinänsä kasvua ja työllisyyttä. Tulevaisuudessa ja ja Rakenteellisten toimenpiteiden tuke ma lähentymisstrategia on jo alkanut tuottaa näkyviä tuloksia. Komission talousennusteita on tarkistettu ylös päin ja uusimmat luvut lupailevat, että lisääntyisivät noin yhden työpaikat seuraavan prosentin vuosivauhtia kahden vuoden ajan. jatkuvasti aikavälillä Keskipitkällä yhteiseen rahaan siirtyminen purkaa EU:n heikentäneitä taloutta esteitä. EMU:un mukaan tulevien maiden valuuttakriiseistä välisistä jäsen päästään eroon. Samalla valtioiden kansallisen rahapolitiikan ja budjettipolitiikan jännitys vähenee perussopimuksen ja vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamiseksi vaaditun kurin vuoksi. Yleisen vakau den ansiosta työmarkkinaosapuolten palkkaneuvottelut helpottuvat. Tässä tilanteessa on aiempaa paremmat mahdollisuudet saavuttaa kasvun ja edullisin työllisyyden kannalta välinen tasapaino. EMU. n mahdollinen ja euron vahvistaman makrotalouden varsinaiseksi nousee nykyisen suotuisan talouskehityksen muuntaminen kestäväksi kasvuksi keskipitkällä aikavälillä. haasteeksi + Kun euro on määrä ottaa käyttöön 1. tammikuuta 1999, ja kun kasvunäkymät ovat lähenty misprosessin ansiosta suotuisat, Eurooppa-neuvoston työllisyys kokous voinee muistuttaa talou den yhteensovittamisen tärkey destä ja korostaa tässä yhtey dessä kokonaistaloudellisesta lähentymisestä ja kasvustrategian tukemisesta EU:n työmarkkina osapuolten antaman yhteisen päätöslauselman merkitystä. YHTENÄISMARKKINA T ensimmäinen tehokkuudesta osoitti, yhdistyminen arvio Komission yhtenäismarkkinoiden vaikutuksesta että ja markkinoiden ja lisäsi kasvua kilpailun kiristyminen 1-1,5 prosenttia vuosien 1987 ja 1993 välillä, työpaikkoja ja uusia syntyi niiden ansiosta huomattavasti enemmän olisi tapahtunut. Arviossa todettiin kuiten kin monia puutteita, jotka edelleen yhtenäismarkkinoiden haittaavat toimivuutta. kuin muuten tehostamiseksi Tämän huomion perusteella komissio esitteli toimintasuunnitelman, jossa selkeästi yksilöidään yhtenäismarkki noiden lähivuosina tarvittavat toimenpiteet. Amsterdamin Eurooppa-neuvosto hyväksyi suunni telman. Nyt on tärkeää, että kaikki osapuolet osoittavat poliittista tahtoa, jotta toimintasuunnitelmassa ehdote tut ensisijaiset toimenpiteet saadaan nopeasti käyntiin. Komissio seuraa tarkasti toimenpiteiden toteutumista ja julkaisee aika ajoin kyseisten "yhtenäismarkkinoiden koa" ("Single Market Scoreboard"). pistetauluk + Työllisyyshuippukokouksen anta man piristysruiskeen ansiosta lähiaikoina kiinnitetään erityistä huomiota yhtenäismarkkinasään- nöstön tiukkaan ja tehokkaaseen Esimerkiksi soveltamiseen. televiestintämarkkinoiden vapaut tamista koskevat säännökset on pantava täytäntöön määräajassa. Verotuksen muuttaminen työlli syyttä tukevaksi tekijöitä. työllisyys Verotus on epäilemättä vaikutuksiltaan merkittävimpiä raken Amsterdamin teellisia Eurooppa-neuvostossa ja talouspolitiikan uusimmissa yleislinjoissa suositeltiin verotuksen yleistä Euroopan taloudellisen yhdentymisen edetessä tasolla kuitenkin on kansallisella entistä ryhtyä verouudistuksiin työllisyyden kohentamiseksi. keventämistä. vaikeampaa Tästä syystä komissio pitää tärkeänä sitä, että päästäisiin yhteisymmär rykseen kolmesta unionin verotuksen yhtenäistämiseen yleis tavoitteesta: liittyvästä • Tasapainoinen veropaketti, joka koostuu veropoliittisen työryhmän suosituksiin perustuvan komission yritys ehdotuksen mukaisesti verotuksen menettelysäännöistä, säästämisen verotuksen yhteisistä periaatteista sekä korkotulojen ja yritysten välisen maksuliikenteen poistamisesta. iähdeverotuksen Ecofin-neuvostolta pyydetään lausuntoa veropake lähiaikoina estää tista. Tavoitteena vahingollinen ja pysäyttää lakisääteisten maksujen kasvusuuntaus erityisesti ammatti verokilpailu on ja taidoiltaan liikkuvuudeltaan heikoimmassa asemassa olevan työvoiman osalta. • Energiatuotteiden verotusta koskevien yhteisön kehyksen hyväksyminen (valmisteverot, verotuksen laajentaminen koske maan kaikkia energiatuotteita), joka antaa pelivaraa välillisten työ voimakustannusten alentamiseksi, • Työvoimavaltaisten palvelujen alv- kannan kohdennettu alenta kysynnän minen palvelujen tukemiseksi työn ja harmaan on vähentämiseksi. Komissio hiljattain hyväksynyt tiedonannon, jossa ehdotetaan määräaikaisia alv-alennuksia sellaisille palvelu aloille, joihin rajat ylittävä kilpailu ei vaikuta. Kokeiluun osallistuvat jäsenvaltiot valtuutettaisiin sovel tamaan näihin aloihin alennettua alv-kantaa tarkoituksena täyden tää kahdessa edellisessä kappa leessa mainittuja tärkeimpiä toi työvoima menpiteitä välillisten kustannusten alentamiseksi. + Eurooppa-neuvoston työllisyys kokouksessa voitaisiin ehdottaa, että ministerineuvosto sopii vuo den 1997 loppuun mennessä ko mission ehdottamasta kokonais paketista, jonka tarkoituksena on estää vahingollinen verokilpailu, ja ottaa päättäväisesti kantaa energiaverotukseen ja arvonlisä veron kohdennettuun alentami seen. Julkinen tuki suunnattava uudelleen ja sen määrää vähennettävä tukien myöntämistä on Valtion ja on varmis seurattava tettava, että ne ovat yhteisön sääntöjen mukaisia. Tämä on ainoa tarkasti 5- taata tapa tasapuoliset kilpailun edellytykset ja välttää se, että uusien työpaikkojen johtaa vanhojen häviämiseen. syntyminen jäsenvaltioiden yhteisen edun On mukaista sovittaa yhteen valtiontuki järjestelmänsä ja vähentää tukien noin 100 miljardiin ecuun nousevaa kokonaismäärää. Monet kansalliset vain tuet epäterveeseen tai koheesiomaita vahingoittavaan kilpai lun vääristymiseen. Komissio aikoo käynnistää tästä kysymyksestä jäsenvaltioiden kanssa. vieläkin tarjouskilpaan neuvottelut johtavat + Lisäksi komissio pyrkii tarkista maan tukien myöntämisperusteet myötävaikuttaakseen siihen, että otetaan käyttöön tukijärjestelmiä, jotka todella lisäävät taloudellista tehokkuutta, työllisyyttä ja täyden nyskoulutusta, pysyvien työpaik kojen luomista ja työmarkkinoiden toimivuutta. Komissio kehittää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa esikuva-analyysimenetelmää (benchmarking) erilaisten kansal listen työllisyys järjestelmien vaikutusten selvittämiseksi. Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistaminen erityisesti pk- yritysten osalta perustettiin viitisentoista pienten yritysten Eurooppa-neuvoston Amsterdamin pk-yritys- tuloksena johon työryhmä nimeltä "BEST", ja kuuluu keskisuurten ongelmiin perehtynyttä asiantuntijaa. Työryh män tehtävänä on laatia itsenäinen arvio siitä, mitä olisi tehtävä liike- elämän hallinnollisen ja lainsäädän toimintaympäristön yksin nöllisen kertaistamiseksi. Varsinaisen lainsäädännön arvioinnin lisäksi työryhmän tehtäviin kuuluu -6 myös muiden Näitä ovat esimerkiksi: yrittäjyyttä toimenpiteiden kannustavien tarkastelu. - yrityshallinnon peruspalvelujen, ja saatavuu kuten henkilöstöhallinnon den parantaminen talous-, kirjanpito- - julkishallinnon työvoima- ja koulutuspalvelujen, sosiaalilain säädännön sekä paikallisten ja kansallisten ja liittyvien, ympäristösäännöksiin usein monimutkaisten palvelujen käytön helpottaminen laatu- yrittäjille, ja lukien - koulutusmahdollisuuksien tarjoa minen heidän puolisoilleen alaisilleen, mukaan pätevyyden työllisyysvaikutuk hankkiminen siltaan merkittävillä perinteellisillä aloilla (käsityöammatit, matkailu, kauppa). Tarkoitus on, että sekä yhteisön että jäsenvaltioiden lainsäätäjät ottavat työryhmän suositukset varteen. + BEST-työryhmä antaa Eurooppa- työllisyyskokoukselle lopullinen ennen neuvoston välikertomuksen, kertomus Cardiffin Eurooppa-neuvostoa. valmistuu ja + Komissio antaa Luxemburgissa 1997 pidettävään joulukuussa Eurooppa-neuvoston istuntoon mennessä selvityksen kaikista käynnistetyistä tai suunnitelluista yksinkertaistamistoimista otsikolla "parempitasoista sääntelyä". TYÖMARKKINOIDEN RAKENNEUUDISTUS ja pitkän Keskipitkän aikavälin rakenneuudistukset ovat komission 1. lokakuuta hyväksymien työllisyyttä koskevien yhteisen kertomusluon noksen ja suuntaviivojen keskeistä sisältöä. Näissä asiakirjoissa määri tellään neljä ensisijaista kohdealuetta - tätä sekä - yrittäjyys, työllistettävyys, sopeutu ja miesten vuus naisten yhtäläiset mahdollisuudet joiden perusteella olisi pyrittävä syventä toistaiseksi vähimmälle mään huomiolle jäänyttä yhteisen lähesty mistavan osa-aluetta. Työpaikkojen saavuttaa voidaan luomisessa todellista edistystä vain, jos nämä rakenneuudistukset onnistuvat. SEutoopan työmarkkinaosapuoiteft Y3)te*ffä vuoropuhelulla Ort saavutetta? Kaikkia ammattikuntia koskevissa asioissa UNICE, CEEP ja EAL ovat osallistuneet vuodesta 1$86 lähtien vuoropuheluna* "Vaf Duchessen tunnettuun oma-aloitteiseen, riippu mattomaan jonka tuloksena en syntynyt 21 yhteistä kannanottoa ja kolme sopimusta. yhteistyöhön, Sopimuksista kaksi tehtiin sosiaali- poliittisen pöytäkirjan 3 ja 4 artiklan mukaisesti Ensimmäinen sopimus koski vanhempainlomaa ja toinen osa- aikatyöskentelyä, Sopimukset. , on esitetty neuvostolle, joka antaa niistä direktiivin, Tolmialatasölte vuoropuheluun osallistuvat parinkymmenen eri alan työmarkkinaosapuolet, Jotka ovat antaneet yli 14Ö yhteistä julistusta. Viimeaikaisista aloitteista merkittä vimpiä ovat olleet: puitesopimus • maatalousalan kansallisen tason neuvotteluista, joissa pyritään yhdistämään työajan '- lyhentäminen työaikajoustoihin lasten työntekoon kaupan sekä kenkä- ja tekfctMiiteoliisuucten alalla liittyvistä pelisäännöistä • useampia sopimuksia « muistiot työllisyyden kehittämisenä siivousalalla ja kaupanalalta - 7- On toki selvää, että toiminnan on lähdettävä pohjalta. kansalliselta Yhteisönäkökulma on kuitenkin vält tämätön valiokäytäntöjen siirtämisen tavoitteiden kannalta määrittelemiseksi suuntaviivojen perusteella. Sen jälkeen on jäsen valtioiden asia soveltaa suuntaviivoja omiin työmarkkinoihinsa. ja yhteisten tasapaino ja työmarkkinaosa Tässä yhteydessä puolilla tehtävä. on merkittävä Eurooppalaisen toimintamallin ytime työmarkkinoiden nä on joustavuuden työpaikkojen välillä. Osa-aikatyötä turvaamisen koskeva sopimus on merkittävä edistysaskel. Marraskuun 13. päivänä sosiaalisen vuoro pidettävässä huippukokouksessa on puhelun vahvistamaan edelleen pyrittävä kaikkien sitoutumista osapuolten keskeisiin tavoitteisiin. laajennettava hyviä vahvistaa Toimialakohtaista vuoropuhelua on hyödyntäen myös kokemuksia maatalousalan kaikkia tavoitteena edistystä toimialoja täydentävillä alakohtaisilla sopimuksilla. koskevaa tai + Amsterdamin sopimuksen voi maantuloa ennakoiden Eurooppa- työllisyyskokous ke neuvoston hottaa neuvostoa hyväksymään kansallista ensimmäiset koskevat työllisyyspolitiikkaa jäsenvaltiot jotka suuntaviivat, toteuttavat kansallisten toimintasuunnitelmiensa kautta. + EU:n työmarkkinaosapuolten olisi pyrittävä ratkaisemaan ongelmat, jotka liittyvät tavallisesta poikkea vaan työhön sekä tiedottamiseen ja kuulemiseen, sopimalla niitä koskevan puitesopimuksen perusteista. TYÖLLISYYS JA KESTÄVÄ KEHITYS Jäsenvaltiot ovat jo alkaneet toteuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tukea työllistävää ympäristötoimintaa kuten luonnonsuojelua, jätteiden keruuta ja käsittelyä sekä rappeutu vien kaupunkialueiden saneerausta. Seuraavaksi on pyrittävä kestäväm piin tuotantotapoihin ja kulutustottu muksiin. rlV"Jff11BmWiffiIffiiirfifiTifif<mmiiilffWlfiTiTlffl"Wîitn ; 1} Vuonna 1994 ympäristöteknoio^ian lisäarvo oli 90 ja -palveluiden miljardia ecua ja ala työllisti yli 1,5 miljoonaa henkeä. Näihin lukuihin ei ole laskettu energiaa säästävää uusiutuvien eikä teknologiaa energiavarojen tuotantoa. 2) Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtiin tutkimus yhdestätoista eri aloilla toimivasta yrityksestä, jotka olivat ottaneet käyttöön vihreää teknologiaa vähentääkseen jättei den syntymistä. Näiden yritysten liikevoitto kasvoi neljän vuoden aikana noin neljä miljoonaa puntaa. Toteutetuista energiansäästöinvestoinneisiä 70 prosenttia maksoi itsensä takaisin alle vuodessa. yhteensä 3} Alankomaalaisen toteutti teknologian johto puhtaan ottamiseksi. ympäristökustannusten liikevaihdosta) ja johdannaistuotteiden ansiosta yrityksen tulos parani, nahkatehtaan investointiohjelman käyttöön Alhaisempien {2 % uusien myynnin mmmmmtm johtaa toiminta Tällainen aikaa myöten uusien työpaikkojen syntyyn ja siitä riippuu nykyisten työpaikkojen säilyminen. kestävän kehityksen ja työllisyyden tavoitteiden yhdistämiseksi tarvitaan koko unionia Kasvun, koskeva pitkävaikutteinen kokonais strategia, jonka avulla on mahdollista selvitä siirtymävaiheen kustannuk sista, jotka voivat olla joillekin (pk-) yrityksille ja joillakin alueilla hyvinkin suuret. ^Komissio hyväksyy ennen ja työllisyyttä koskevan työllisyyshuippukokousta ympäris töä tiedonannon, jossa määritellään kokonaisstrategia ja ehdotetaan ensimmäisiä toimia sen toteut tamiseksi: on osoitettava alat, joilla sijoittaminen kestävään tek nologiaan todennäköisesti tuottaa tuloksia, johdonmukaisesti hyväksi erilaisia tietoisuuden lisäämiskeinoja sekä lainsäädännöllisiä ja veropoliittisia kannustimia. Tiedonannossa on määrä ehdottaa viiden avain- toimenpiteen toteuttamista. käytettävä on II. Unionin toiminta täydentää ja jäsenvaltioiden tukee toimenpiteitä TUTKIMUS JA INNOVAATIO kehitystoiminnan ja Tutkimus- rahoituksen bruttokansan osuus tuotteesta on huomattavasti pienempi Euroopan kuin unionissa tai Japanissa. Sitä Yhdysvalloissa paitsi EU jää kilpailijoistaan jälkeen tutkimustulosten nopeassa hyödyntä ja misessä tuomiseksi. palvelujen markkinoille Tarvitaan sekä tutkimuksen suuntaamisessa osaami innovaa sen hyödyntämiseen että tioiden ja levittämisessä yritysten alueiden osaamisverkkojen kautta. tuotteiden lisätoimia uusien siis ovat ongelmat yhteisön Nämä tutkimuksen viidennen puiteohjel man suuntaviivojen taustalla. Suuntaviivoissa esitetään tai kuusi ensisijaista alakohtaista tieteellisten laaja-alaista tavoitetta. Unionin toimet kohdennetaan monitieteellistä lähes tymistapaa yhdeksään käyttäen peruskriteeriin, joista yksi on työl lisyys. Samat kriteerit esiintyivät myös marraskuussa esitetyssä innovaatiota koskevassa toiminta suunnitelmassa. 1996 + Uusi puiteohjelma on tarkoitus hyväksyä helmikuussa ja siihen kuuluvat erityisohjelmat kesään 1998 mennessä. Vuoden 1998 aikana on myös määrä muo dostaa (Ciampin ryhmän suosi tusten pohjalta) ensimmäinen innovaatio- täydennys ja koulutuskeskusten verkko, jonka tarkoituksena helpottaa teknologian siirtoa pk-yrityksiin. on + Amsterdamin komissio Eurooppa- neuvoston antaman valtuutuksen perusteella on ehdottanut, että EHTY:n varoista kertyvät korot (noin 40 miljoonaa ecua vuodessa) voitaisiin käyttää vuodesta 2002 lähtien hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimuksen rahoittamiseen. LISÄRAHOITUSTA PK-YRITYKSILLE ja EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt Amsterdamissa määritetyt erityistoi- mintaohjelman yleiset suuntaviivat tukemiseksi. EIP työllisyyspolitiikan toimintaansa laajentaa on alkanut koulutuksen, terveydenhoidon, kau punkiympäristön ympäristön suojelun aloille. Monia hankkeita on jo hallintoneuvoston esitetty hyväksyttäväksi. Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisen osalta EIP tutkii mahdollisuuksia myöntää hyvin pitkäaikaisia rahoitus- lainoja kattonsa nostamista 75 prosenttiin hankkeiden kustannuksista. Pankki jopa miljardi aikoo lisäksi käyttää pankin ja ecua pk-yritysten tukitoimiin erityisesti teknologisen innovaation alalla. aikana luomista pk- Pysyvien työpaikkojen tukee myös Euroopan yrityksissä parlamentin ehdotus enintään 450 miljoonan ecun käyttämisestä kolmen vuoden ja innovaation edistämiseen. Ehdotuk sen mukaan tukia olisi kolmea eri tyyppiä, jotka kattaisivat pk-yritysten eri perustamisesta siihen asti, kun yritys saavuttaa lopullisen muotonsa: kehitysvaiheet työllisyyden - riskipääoman myöntäminen tietyissä erityisesti pk-yrityksen kehitysvaiheissa. Tämä rahoitus tukisi EIP:n rahoittaman ja EIR:n hallinnoiman Euroopan teknolo giarahaston toimintaa - yhteisön rahoitusväline euroop (Joint palaisten yhteisyritysten European Ventures) tukemiseksi - EIR:n puitteissa perustettu erityistakuurahasto, jonka avulla lisätään pk-yrityksiä rahoittavien laitosten riskinottokykyä. Yhriyeyaitajn jghdartnaismarKkittat; NASBAQ * S 500 pörssissä listattua yritystä, joista 1 3 41 luetaan pk-yrityksiksi < NASDAÖ-pörssivaihto ylittää New Yorkin pörssin vaihdon. - NASDAQ-yritysten pörssiarvo (1,8 biljoonaa dollaria) ylittää Ranskan bruttokansantuotteen, • Vuosien 1990 ja 1994 välillä 16 NASDAO-yritykset loivat prosenttia (500 ÔQÔ työpaikkaa) kaikista työpaikoista Yhdysvalloissa. NASDAO-yritysten arvioidaan työllistävän yhteensä kymmenen miljoonaa henkeä. uusista - 9- on laajuisten erikcistur. eidan Euroopan pääomamarkkinoiden luominen vuo teen 200C mennessä oti edelleen komission päätavoitteita. Kokemukset Yhdysvalloissa osoittavat, että tämän tyyppisillä markkinoilla, joiden käytös sä on useita täydentäviä yksityisiä rahoitusvälineitä, erityisesti kasvuhakuisten huipputekniikan pk- edullisia yritysten kehitykselle kerrannaisvaikutuksia. Euroopassa toteutettiin vuoden 1996 aikana kaksi tämänsuuntaista aloitetta: EASDAQ ja Euro-NM. Euroopan laajuisten erikoistuneiden pääomamarkkinoiden odotetaan täydentävän ja vahvistavan jo toteutettuja kansallisia kokeiluja tuomalla niihin kriittisen massan. toimiminen edellyttää Markkinoiden tietoverkkoa eri pörssi- sähköistä keskusten välillä. Siksi tarvitaan yrityshallintoa koskevien säännösten (yritys- lähentämistä yhteisötasolla kirjanpito, Eurooppa-yhtiö) ja uusien yritysten sopeuttamisen ja tukemisen erikoisosaamista. + ElP. n ja erityistoimintaohjelman käynnistäminen yhteisön talousarvioon perustuvia täyden rahoitusvälineitä koskeva täviä lienevät Eurooppa- sopimus neuvoston työllisyyskokouksen asialistan keskeisiä kohtia. TIETOYHTEISKUNNAN EDISTÄMINEN ja jotka palvelut ja siihen liittyvä Viestintätekniikka kasvavat teollisuus vauhdilla (noin 10 % vuodessa). Euroopalla on tällä alalla erinomaiset mahdollisuudet, perustuvat toisaalta tekniikan hyödyntämiseen kilpailukyvyn kohentamiseksi kaikilla toisaalta talouden osa-alueilla tietoyhteis tarjonnan Internetiin kuntaan kasvavalla liittyvällä Vastaamalla markkinalohkolla. lisäämiseen ja erityisesti nopeasti ja kysynnän muutoksiin ja aavistamalla eurooppalaisten ja muiden käyttäjien tulevat tarpeet oikein Euroopan tietoteollisuus voi vahvistaa kuvaansa ja kilpailukykyään. tilannetta, innovaatioihin ja monipuolista Sähköinen markkinointi kuvaa hyvin jossa kysyntä on tätä ja voimakasta mahdollisuudet eurooppalaisen osaa misen hyödyntämiseen ovat erinomai set. Eurooppalainen ulottuvuus sopii uusiin moniin yritysten välisen ja muun. kaupan Sähköisen käynnin muotoihin. tehtiin markkinoinnin edistämiseksi yhteisöaloite huhtikuussa 1997 ja sitä täydentävä palvelulle kyseiselle välttämättömien digitaalisten nimikir joitusten ja salauksen kehittämistä koskeva aloite lokakuussa 1997. ja Avoimien verkkojen laajeneminen on uusi kasvu- ja innovaatiotekijä, joka vaikuttaa kaikkiin verkkojen toteuttamiseen osallistuviin yrityksiin ja yksityishenkilöihin. Alan palvelujen ja ohjelmistojen kehittyminen tieto- ja viestintätekniikan myötä syntyvien uusien tyydyttämiseksi tuottaa välillisesti paljon taloudellista toimintaa ja uusia työpaikkoja. Siksi sisämarkkinoiden televiestintäpalve lujen ja -infrastruktuurien vapautta minen on äärimmäisen tärkeää. tarpeiden I0- fàterrtet työllistäjänä Jo vuonna internetin kehittyessä sen voidaan vaikuttavan merkittävästi odottaa 19Ö6 työllisyyteen. arvioitiin, että internet oli suoraan tai välillisesti johtanut miljoonan uuden työpaikan luomiseen maailmassa* Vuoden 19Ô7 alussa noin 70 ihmistä oli verkossa, ja miljoonaa vuonna 2000 Internetin käyttäjiä odotetaan olevan 200 miljoonaa* Verkkopalvelujen määrä kasvaa jatkuvasti: kun vuonna 1992 kotisivuja oli 200» kaupallisia kotisivuja on jö nyt peräti 250 00D> Internetin välityksellä käytävän sähköisen kaupan arvon odotetaan nousevan 200 miljardiin ecuun vuoteen 2000 mennessä* Jotta suomat kaikki Internetin on mahdollisuudet kuitenkin vielä poistettava joitakin innovatiivisten yritysten luovuuden ja laajenemisen esteitä* toteutuisivat, kehitys liittyy myös Kysynnän läheisesti siihen, kuinka hyvin yleisö tuntee uudet multimedia- ja online- tekniikat. Tiedotuksen lisäksi myös koulutuksella on ratkaiseva merkitys yleisön kiinnostuksen herättäjänä. + Komissio antaa vuoden 1998 loppuun mennessä kertomuksen sähköisen markkinoinnin, avoi mien verkkojen kehittämisen ja multimedia välineiden opetuskäy tön edellytyksistä sekä alalla saavutetuista tuloksista. EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKON RAHOITUSYHTEISTYÖ Euroopan laajuisen Yhtenäisen on liikenneverkon keinoja edelleen vahvistaa unionin kilpailukykyä ja siten työllisyyttä pitkällä aikavälillä. Se yhtenäismarkkinoiden on myös kehittäminen parhaita yksi loppuunsaattamisen tärkeä edellytys. Euroopan laajuiset verkot vaikuttavat myös tarjoamalla rakennusaikana tilapäistyötä. Asian edistämiseksi erityisesti seuraavat toimet ovat tarpeen: työmarkkinoihin - on pikaisesti kehitettävä uusia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömuotoja ensisijaisten hankkeiden toteuttamiseksi kiireellisinä - on laajennettava EIP:n keino valikoimaa Amsterdamissa sovi tulla tavalla siten, että pitkä aikaisten hankkeiden rahoitus ja samalla tarpeet vähennetään riippuvuutta ulkopuolisista takaajista täytetään päätetyille - kunkin jäsenvaltion on laadittava yhteistyössä komission kanssa ja yksityiskohtainen aikataulu kaikille rahoitussuunnitelma Essenissä sitä koskeville ensisijaisille jäsenvaltiot hankkeille. Näin vahvistavat poliittisen sitoutumi sensa päättäväiseen toimintaan ja hankkeen kansalaisten tiedon lisäämiseksi verkkojen eduista. toteuttamiseksi Eurooppa- + Luxemburgin työllisyyskokous neuvoston käynnistää ElP. n päättänee erityistoimintaohjelman, jossa pankin rahoitusvälineitä muoka taan siten, että niillä voidaan rahoittaa 7TK- hankkeita; pitkäaikaisia + Ensisijaisten hankkeiden aika rahoitussuunnitelmia tarkastella Cardiffin taulua voidaan Eurooppa-neuvostossa. ja \\ RAKENNERAHASTOT TYÖLLISYYDEN JA unioni Euroopan osoittaa rakennepolitiikan kautta yhteisvas tuullisuutta niille valtioille ja alueille, joiden nykyaikaistamisongelmat ovat vaikeimmat, että niille yhteiskunta ryhmille, joiden on vaikeinta saada työtä. Rakennerahastot ovat siten jolla unioni pyrkii tärkeä väline; ja yhteis lisäämään ja kunnallista edistämään kehitystä ja työllisyyttä. yhteenkuuluvuutta taloudellista ja jatkunut Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä julkai koskevasta valkoisen kirjan semisesta alkanut työllisyyttä luottamussopimukseen koskevaan kokonaisstrategian asti syventyminen tehosti pyrkimyksiä rakennerahastojen saamiseksi palve lemaan yhteisiä, kilpailukykyyn ja ensisijaisia työllisyyteen tavoitteita. Rakennepolitiikalla voi tavoitteiden daankin toteutumiseen toisiaan täydentävällä tavalla: vaikuttaa kahdeila liittyviä - Parantamalla kärsivillä tuotantoinvestoin- rakenteellisista alueilla ja alueiden tukea kysyntää siten näiden ja tien edellytyksiä puutteista voidaan vahvistaa vetovoimaa työllisyyttä. lisätä ryhmiin - Kaikkiin aktiiviväestön kohdistuvilla erilaisilla rakenne poliittisilla toimilla voidaan monin tavoin ja sosiaalisen yhteisyyden vahvis tähtäävää kansallista tamiseen työllisyyden tukea ja erityisesti sopimuksen uudet Amsterdamin sen määräykset työllisyyttä koskeva luku ovat omiaan rakennepoliittisten vahvistamaan toimien työllisyyden torjuntaan ja työpaikkojen luomiseen. vaikutusta - 12 * Väest^fcenieen joiden palvelujen ja e#m#n&pojen muutokset erityisesti &«a~arvon ja naisten kasvavan työelämään osal listumisen osalta synnyttävät uusia tyydyttämiseksi tarpeita, uudenlaisien kysyntä lisääntyä, Tämä saattaa nopeasti koskee erityisesti sellaisia henkilö* palveluja kuin Ja$tenhoito, vanhusten huolto sekä elinympäristön laatuun jà vapaa-ajan viettoon liittyvät palvelut sekä Kulttuuri» ammatKen tulevaisuudennäkymät ovat erityisen lupaavat; esimerkiksi &J:n audiovisuaalisten m&kkinokto odotetaan kasvavan 70 prosenttia vuoteen 2005 mennessä. kulttuuripalvelut. kehitys- koko • Joidenkin arvioiden mukaan on Jopa 1$ eri alaa, joilla syntyy runsaasti paikallistason |a työllisyysaloitteita £U;n alueella ja jotka saattavat lähitule- vaisuudessa kasvaa merkittävästi ja 0,25 johtaa parhaimmillaan prosenttiyksikön suuruiseen työlli syyden vuotuiseen Kasvuun. * Tällaisen potentiaalin vapauttamista edeltää usein jokin paikallinen muutos, Ensimmäisiä" muutoksen merkkejä oli 1$B£Huvu1la syntynyt maaseudun kehfotämisJiJke, Myöhemmin liike laajeni käsittämään uusia keinoja kaupunkialueiden rappeutuvien työpaikkojen uudistamiseksi luomiseksi laajempiin talousrakenteisiin läheisesti liittyvän yhteisötalouden fceinoin. luomisen ja erityisesti • Työpaikkojen esteiden poistamiseksi tarvitaan toimintamalli, joke perwstuu ttaliinnon hajaut tamiseen, julkishallinnon valmiuteen toimia yhteistyössä yksityisen sektorin ympäristöä, liikennettä koskeviin tavoitteisiin sekä uusien tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamiseen, selkeisiin ja perustui ajattelutapaan Tähän komission ehdotus Agenda 2000:ssa kokonaan uudenlaisista ohjelmista, joihin kuuluisi: sekä jälkeen - kaksi alueellista tavoiteohjelmaa: jääneiden kehityksessä tuki talou (1) sekä alueiden ja sosiaalinen uudis dellinen taminen (2), joiden avulla voidaan rakenteellisesta puuttua jälkeenjääneisyydestä kärsivien alueiden vaikeuksiin että taan tuvien teollisuus-, maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä kalastuk sen nykyaikaistamisen vuoksi vai keuksissa rannikko olevien alueiden erityisongelmiin. - Laaja-alainen tavoiteohjelma (3) inhimillisten voimavarojen kehittä miseksi. Tästä ohjelmasta tulee rakennerahastojen toiminnan tär keä osa koko EU:n alueella. Ohjelmalla tuetaan merkittävästi jäsenvaltioiden omia toiminta jotka perustuvat suunnitelmia, Euroopan sovittuihin tasolla työllisyyttä koskeviin suuntavii voihin. yleisen työllisyysstrategian EU: n mukaisesti rakennerahastojen toimin toja on yhdistettävä niillä alueilla, jotka ovat tähän asti saaneet tukea useista eri rahastoista. Keskittymällä näille alueille ja yksinkertaistamalla varojen käyttöönottomenettelyä sekä tehostamalla valvontaa ja arviointia vahvistetaan rakennepolitiikan työlli syyttä ja uutta taloudellista toimintaa edistävää vaikutusta. Sitä voidaan edelleen kohdistamalla yhteisön tuki sellaisiin käytäntöihin ja joilla on voimakas toimenpiteisiin, Alueellisten vaikutus. työllistävä työllisyyssopimusten toteuttaminen on hyvä esimerkki rakennerahastojen tukitoimien yhdistämisestä siten, että yhteistyö ne edistävät tehostaa uusien muotojen kehitystä hajauttamista. ja kehittämistä, paikallista työllisyyspolitiikan + Komissio esittää keväällä 1998 ehdotukset uudenlaista rakenne politiikkaa koskeviksi asetuksiksi. PÄÄTELMÄT Euroopan unionin päätavoitteina on edelleen työllisyys, oltava rakenteellisen työttömyyden torjunta toiminnan taloudellisen ja uuden edistäminen. Näiden tavoitteiden edellyttämät rakenneuudistukset ovat väistämättömiä niin unionille kuin jäsenvaltioillekin. Todellisia uudis tuksia vain yhteistoimin. toteuttaa voidaan julistusta, ja mahdollisuudet, Epäilijät saattavat ajatella, että näistä hyvistä aikomuksista on annettu jo monta jotka eivät ole johtaneet mihinkään. Heille on huo mautettava, että talouden kokonais tilanne on nyt suotuisampi kuin kertaakaan viimeisten kuuden vuoden aikana. On myös pidettävä mielessä ne edut jotka eurooppalaisella yhteiskunnalla on. Näitä ovat väestörakenteen muutos ja siihen liittyvät uudet arvostukset ja ja tarpeet sekä yhteisen unionin varsin laajentumisen aliarvioidut, kenties huomattavat, välilliset vaikutukset. Epäilijöille on vielä syytä mainita johdonmukainen yhteinen eurooppalainen strategia, jonka ansiosta yhteisön toiminta ja kansalliset toimenpiteet täydentävät toisiaan. rahan Eurooppa-neuvoston työllisyyskokous antaa jäsenvaltioille tilaisuuden siirtyä sanoista ilmentämällä tahtoaan sitoutua yhteistoimintaan ja sopimalla työllisyyden puolesta tekoihin - 13 kansallisten hajaantumisen yhteisesti työllisyys suuntaviivoista politiikkojen Amsterdamin sopimusta ennakoiden. Toiminnan vaara voidaan välttää siten, että kaikki antavat kokonaisstrategialle selkeän tukensa. On korostettava euroop palaista ulottuvuutta, sillä vain sen saavuttaa avulla lujittaa perimmäinen eurooppalaisten jäsen valtioiden päättäväisyyteen ja heidän uskoaan omiin mahdollisuuksiinsa. tavoite: luottamusta voidaan - 14- ISSN 1024-4492 KOM(97) 611 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 06 Luettelonumero : CB-CO-97-622-FI-C ISBN 92-78-27643-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg