title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3592/97 von Yves VERWAERDE an die Kommission. Bilanz des Programms IMPACT 1989-1995

eurovoc_concepts:
action programme
dissemination of information
information
information policy
report
self-employed person

text: C 158/160 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 5. 98 (98/C 158/213) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3592/97 von Yves Verwaerde (PPE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Bilanz des Programms IMPACT 1989-1995 Kann die Kommission die Bilanz des Programms IMPACT, Gemeinschaftsprogramm zur Schaffung eines Binnenmarktes fu¤r Informationsdienste und zur Sta¤rkung der Wettbewerbsfa¤higkeit der europa¤ischen Industrie im Bereich Informationsdienste, u¤bermitteln? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (18. Dezember 1997) Eine Schlu(cid:223)bewertung des Programms zur Schaffung eines Binnenmarktes fu¤r Informationsdienste (1) wurde von unabha¤ngigen externen Sachversta¤ndigen vorgenommen. In dem Bericht u¤ber die abschlie(cid:223)ende Bewertung des Gemeinschaftsprogramms IMPACT werden die Ergebnisse der Programmdurchfu¤hrung zusammengefa(cid:223)t. Der Bericht wurde zusammen mit einer Mitteilung der Kommission (2) dem Parlament und dem Rat u¤bermittelt. (1) ABl. L 377 vom 31. 12. 1991, im Einklang mit Artikel 6 des Ratsbeschlusses 91/691/EWG vom 12. Dezember 1991. (2) Dok. KOM(96) 273. (98/C 158/214) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3599/97 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Verbreitung von Informationen im Zusammenhang mit der (cid:132)bescheinigten Qualita¤t von Rindfleisch(cid:147) Erst in ju¤ngster Zeit konnte ich in Erfahrung bringen, welchen Inhalt die Informationen hatten, die auf dem ersten Europa¤ischen Kongre(cid:223) (cid:132)European Quality Beef(cid:147) (europa¤isches Qualita¤tsrindfleisch) (Venedig, April 1997) in Form von Pressekommunique·s auf Papier mit der Fahne der Europa¤ischen Union und dem Vermerk (cid:132)Finanziert mit Unterstu¤tzung der Europa¤ischen Gemeinschaft(cid:147) mit dem Titel: (cid:132)Warum Fleisch ein notwendiges Nahrungsmittel ist(cid:147) und von Studien von J. D. Maxwell mit folgender U¤ berschrift (cid:132)Die vegetarische Erna¤hrung als Risikofaktor fu¤r Tuberkolose im Vereinigten Ko¤nigreich(cid:147) verbreitet wurden. Hat die Kommission Kenntnis von diesen Informationsma(cid:223)nahmen und teilt sie deren Inhalt? Ist sie sich der Tatsache bewu(cid:223)t, da(cid:223) die Definition von Fleisch als (cid:132)einem notwendigen Nahrungsmittel(cid:147) mehrfach vom Institut fu¤r Selbstkonrolle in der Werbung verboten wurde, das Mitglied der AEEP/EASA (Europa¤ische Vereinigung fu¤r die Ethik in der Werbung) ist, und da(cid:223) daru¤ber hinaus der gesunde Menschenverstand einem sagen mu(cid:223), da(cid:223) eine derartige Information, wenn sie sich besta¤tigen sollte, zum Tod von Zehntausenden in den La¤ndern der EU und Hunderten von Millionen Menschen in der gesamten Welt fu¤hren wu¤rde? Dagegen belegen jedoch Forschungsergebnisse der WHO und des Ausschusses u¤ber die Medizinischen Aspekte der Erna¤hrungspolitik (letztere in einer Vero¤ffentlichung vom 15. 9. 97 in der Financial Times) die nachgewiesene (cid:132)Gefa¤hrlichkeit(cid:147) des u¤berma¤(cid:223)igen Konsums von Fleisch, der zu Herz- und Kreislauferkrankun- gen und Krebs fu¤hren kann. Kann die Kommission deshalb mitteilen, wann eine von ihr finanzierte Informationsaktion zugunsten von Erna¤hrungsalternativen durchgefu¤hrt wird, die das tierische Protein verringern oder vermeiden, womit die europa¤ische Nahrungsmittelproduktion unterstu¤tzt wird, die in dieser Richtung arbeitet? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (18. Dezember 1997) Die Kommission mo¤chte den Herrn Abgeordneten darauf hinweisen, da(cid:223) sie den europa¤ischen Kongre(cid:223) von Venedig zum Thema Rindfleisch zwar mitfinanziert hat, deswegen aber nicht fu¤r die Beitra¤ge der zu diesem Kongre(cid:223) eingeladenen Wissenschaftler verantwortlich ist. Nach Ansicht der Kommission sollte es bei dem vorhandenen Angebot an tierischen und pflanzlichen Erzeugnissen jedem mo¤glich sein, sich eine gesunde, ausgewogene und vielseitige Erna¤hrung zusammenzustel- len, um seinen individuellen Erna¤hrungsbedarf zu decken


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3605/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Diálogo social y medidas impopulares contra los trabajadores

eurovoc_concepts:
EU employment policy
fight against unemployment
parental leave
part-time employment
social dialogue (EU)
unemployment

formats: html pdf print

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/85 En su comunicacio·n de 24 de septiembre de 1997, la Comisio·n hizo hincapie· en que la industria aeroespacial europea necesita una consolidacio·n y reestructuracio·n urgentes para no quedar relegada a un segundo plano a escala internacional. Europa tendra· que crear un marco en el que sus empresas aeroespaciales puedan reestructurarse y prosperar. Por ello, la Comisio·n hizo un llamamiento para que los Estados miembros secunden el objetivo de la comunicacio·n, reconozcan la urgencia de la situacio·n y otorguen su apoyo a las medidas de acompan(cid:152)amiento comunitarias que figuran en dicho documento, al objeto de facilitar y promover el proceso de reestructuracio·n. (1) COM(97)466 final. (2) COM(93)459. (3) COM(97)142, COM(97)553. (98/C 174/135) PREGUNTA ESCRITA E-3605/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Dia·logo social y medidas impopulares contra los trabajadores Se ha desarrollado una abundante literatura a nivel europeo sobre la utilidad del dia·logo social, sobre todo despue·s de la incorporacio·n del Protocolo Social al cuerpo principal del nuevo Tratado de la UE. A pesar de ello, la dif(cid:14)·cil situacio·n por la que pasan los trabajadores sigue existiendo e incluso se agrava, sin que exista esperanza de que desaparezca en el inmediato futuro. ¿Puede facilitar la Comisio·n su valoracio·n de los resultados producidos hasta el momento por el dia·logo social en los Estados miembros, y puede indicar si espera que de e·l se derive un avance en materia de creacio·n de empleo, en un momento en que se intensifican las medidas impopulares contra los trabajadores, existe una ofensiva contra sus ingresos que, en cualquier caso, son escasos, y hay 20 millones de desempleados en la UE? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (19 de enero de 1998) El dia·logo entre los interlocutores sociales contribuye poderosamente a dar forma al medio econo·mico y social y se ha impuesto como uno de los fundamentos esenciales de nuestro modelo de sociedad. En el conjunto de los Estados miembros, son principios reconocidos la informacio·n y la consulta a los interlocutores sociales, as(cid:14)· como su dia·logo o negociacio·n. A nivel europeo, el dia·logo social ha tenido una evolucio·n importante. El Acuerdo sobre la pol(cid:14)·tica social anexo al Tratado de la Unio·n Europea ha dado como resultado notables progresos contractuales. En efecto, los interlocutores sociales han concluido dos acuerdos, uno sobre el permiso parental en 1996 y el segundo sobre el trabajo a tiempo parcial en junio de 1997. La lucha contra el desempleo esta· en el centro de las preocupaciones expresadas durante estos u·ltimos an(cid:152)os en el a·mbito comunitario. El 21 de noviembre, en Luxemburgo, se consagro· por primera vez una reunio·n extraordinaria del Consejo Europeo exclusivamente al tema del empleo. El Consejo Europeo ha invitado a los interlocutores sociales a que pongan todo su empen(cid:152)o, en sus diferentes niveles de responsabilidad y de accio·n, en la aplicacio·n de una estrategia integrada y coordinada sobre el empleo. Adema·s, la puesta en pra·ctica de las orientaciones decididas en Luxemburgo preve· una estrecha asociacio·n de los interlocutores sociales en todas las etapas del proceso. Los recientes acontecimientos en materia de empleo han contribuido a nutrir el dia·logo social en el plano nacional. De ese modo, la concertacio·n tripartita entre poderes pu·blicos e interlocutores sociales ha conducido a pactos nacionales para el empleo en varios Estados miembros. Por otra parte, la negociacio·n colectiva entre organizaciones de trabajadores y organizaciones patronales continu·a desarrolla·ndose en los distintos niveles en torno a la promocio·n del empleo y a la adaptacio·n de las normas de funcionamiento del mercado de trabajo en el conjunto de los Estados miembros


title: WRITTEN QUESTION No. 3593/97 by Yves VERWAERDE to the Commission. High-level group of experts on the social and societal aspects of the information society

eurovoc_concepts:
information
research report
self-employed person
social analysis
social situation

text: 8. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 174/81 (98/C 174/129) SKRIFTLIG FR¯GA E-3590/97 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Ba¤ttre kommunikationsfo¤rbindelser fo¤r att trygga medborgarnas sa¤kerhet Den fria ro¤rligheten fo¤r farliga f(cid:229)ngar kan f(cid:229) mycket allvarliga fo¤ljder. Det ha¤r a¤r n(cid:229)got som man nyligen no¤dgades konstatera i Finland d(cid:229) tv(cid:229) poliser do¤dades av en dansk fo¤rrymd f(cid:229)nge. Jag vill fr(cid:229)ga Europeiska kommissionen vad den a¤mnar go¤ra fo¤r att fo¤rba¤ttra informationsfo¤rbindelserna mellan polisva¤sendet i olika la¤nder s(cid:229) att liknande ha¤ndelser kan hindras i framtiden? P(cid:229) vilket sa¤tt kommer kommissionen att sa¤kersta¤lla att uppgifter om f(cid:229)ngar som rymt fr(cid:229)n olika fa¤ngelser eller befinner sig p(cid:229) permission n(cid:229)r alla medlemsla¤nder p(cid:229) ett s(cid:229) effektivt sa¤tt som mo¤jligt, s(cid:229) att man till exempel na¤r det ga¤ller rymningar kan vara i beredskap o¤verallt och i st(cid:229)nd att reagera? Ta¤nker kommissionen satsa p(cid:229) Europol som ju har mo¤jlighet att koordinera polissamarbetet mellan olika la¤nder? Jag fr(cid:229)gar ytterligare en g(cid:229)ng p(cid:229) vilket sa¤tt kommissionen ta¤nker beakta o¤verfo¤randet av information och informationsteknikens snart sagt obegra¤nsade mo¤jligheter samt det tilltagande samarbetet mellan medlems- staterna i unionen d(cid:229) Schengenavtalet tra¤der i kraft? (98/C 174/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-3647/97 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Samarbete mellan myndigheter inom EU I Finland har man under den senaste tiden genomlevt en tragedi d(cid:229) tv(cid:229) polisma¤n i tja¤nst dog under v(cid:229)ldsamma fo¤rh(cid:229)llanden. Ha¤ndelsefo¤rloppet var det att en dansk brottsling p(cid:229) permission fr(cid:229)n fa¤ngelset r(cid:229)nade ett hotell och da¤refter brutalt tog livet av tv(cid:229) poliser. Tragedin har va¤ckt m(cid:229)nga fr(cid:229)gor i Finland och sa¤kert ocks(cid:229) i Danmark. Da¤rfo¤r vill jag fr(cid:229)ga kommissionen fo¤ljande: Vad kan man go¤ra fo¤r att detta inte skall upprepas? Hur kan man underla¤tta och effektivisera utbyte av information mellan myndigheter inom EU? Hur kan man effektivisera gra¤nso¤vervakningen och samarbetet sa¤rskilt i fr(cid:229)ga om upplysningar om hur brottslingar fo¤rflyttar sig och de permissioner de beviljats? Ha¤ndelsen ger inte precis n(cid:229)gon bra reklam fo¤r den nytta EU-medborgarna har av Schengenavtalet. Det a¤r uppenbart att den fria ro¤rligheten ocks(cid:229) fo¤r med sig d(cid:229)liga sidor och da¤rfo¤r m(cid:229)ste alla ta¤nkbara (cid:229)tga¤rder vidtas fo¤r att sta¤vja dess skuggsidor. Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-3590/97 och E-3647/97 ingivna av Anita Gradin fo¤r kommissionen (16 januari 1998) I den m(cid:229)n som parlamentsledamo¤ternas fr(cid:229)gor ga¤ller samarbete inom Europeiska unionen, skall det p(cid:229)pekas att polisia¤rt samarbete i allma¤nhet och via Europols narkotikaenhet och det framtida Europol i synnerhet, a¤r begra¤nsat till beka¤mpning av allvarliga former av internationell brottslighet. Man m(cid:229)ste h(cid:229)lla isa¤r detta fr(cid:229)n problemet med fo¤rrymda f(cid:229)ngar och brottslingar p(cid:229) permission, problem som vanligtvis behandlas bilateralt eller via Interpol. Eftersom Amsterdamfo¤rdraget kommer att uto¤ka det polisia¤ra samarbetet till att omfatta fo¤rebyggande, uppdagande och utredning av brott i allma¤nhet, kan fr(cid:229)gan huruvida det spo¤rsm(cid:229)l parlaments- ledamo¤terna tar upp omfattas av detta samarbete besvaras fo¤rst na¤r Amsterdamfo¤rdraget tra¤tt i kraft. Na¤r det ga¤ller samarbete i ra¤ttsliga fr(cid:229)gor och utla¤mning, finns det o¤verenskommelser mellan medlemsstaterna fo¤r att hantera fo¤rrymda f(cid:229)ngar och andra som sta¤llts info¤r ra¤tta fo¤r allvarliga brott, bl. a. ha¤ktning i va¤ntan p(cid:229) en formell bega¤ran om utla¤mning. Dessa fr(cid:229)gor regleras genom ett antal internationella konventioner, fra¤mst 1957 (cid:229)rs Europeiska utla¤mningskonvention. Konventionerna har kompletterats och deras tilla¤mpning underla¤ttats genom 1996 (cid:229)rs konvention om utla¤mning mellan Europeiska unionens medlemsstater, som befinner sig p(cid:229) ratificeringsstadiet


title: QUESTION ECRITE no 3594/97 de Cristiana MUSCARDINI à la Commission. Énième discrimination vis-à-vis d'un citoyen italien

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 134/176 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 30. 4. 98 (98/C 134/240) QUESTION E· CRITE P-3575/97 pose·e par Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) a‘ la Commission (4 novembre 1997) Objet: Suppression de l(cid:146)obligation de pre·senter un examen pour obtenir le permis de chasse en Espagne En comple·ment a‘ sa question H-0727/97 (1), l(cid:146)auteur de la pre·sente question pre·cise que le Parlement espagnol a supprime·, dans le cadre de la modification de la loi 4/1989 sur la conservation des espaces naturels et de la flore et de la faune sauvages, l(cid:146)obligation de pre·senter un examen pour l(cid:146)obtention du permis de chasse. Que pense la Commission de cette modification? (1) De·bats du Parlement europe·en (octobre 1997). Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (25 novembre 1997) Les compe·tences de la Commission sont limite·es par le traite· CE et elle ne peut s(cid:146)opposer a‘ la le·gislation d(cid:146)un E· tat membre que lorsqu(cid:146)elle est contraire au droit communautaire. La le·gislation communautaire en matie‘re d(cid:146)environnement, bien qu(cid:146)elle contienne des dispositions relatives a‘ la chasse, n(cid:146)impose aucune exigence en ce qui concerne les examens que doivent passer les chasseurs pour obtenir un permis de chasse. La Commission est donc dans l(cid:146)impossibilite· d(cid:146)intervenir en la matie‘re et juge pre·fe·rable de s(cid:146)abstenir de tout commentaire. (98/C 134/241) QUESTION E· CRITE E-3594/97 pose·e par Cristiana Muscardini (NI) a‘ la Commission Objet: E· nie‘me discrimination vis-a‘-vis d(cid:146)un citoyen italien (13 novembre 1997) Le maire d(cid:146)Aiseau-Presles fait preuve d(cid:146)arrogance et de racisme vis-a‘-vis d(cid:146)un citoyen italien qui vit et travaille depuis 1957 dans cette commune ou‘ il se distingue sur le plan social, sportif et de l(cid:146)inte·gration, non seulement pour le bien de la communaute· italienne mais e·galement celui de toutes les personnes qui y re·sident, sans distinction de nationalite·. En prenant des mesures qui peuvent e(cid:136)tre qualifie·es d(cid:146)abus de pouvoir, le maire de la commune pre·cite·e a exproprie· de fait un terrain appartenant a‘ M. Scandereberg et mis gratuitement par celui-ci a‘ la disposition des jeunes joueurs de football de la commune. Inde·pendamment des circonstances pourtant graves qui entourent l(cid:146)action du maire et des autorite·s judiciaires et compte tenu du fait qu(cid:146)a‘ plusieurs reprises, M. Scandereberg avait de·clare· vouloir affecter le terrain a‘ la construction d(cid:146)un centre sportif qui aurait permis a‘ tous les jeunes de trouver dans le sport et dans la compe·tition sportive un de·veloppement culturel et social e·quilibre·, et de l(cid:146)arre(cid:136)t du Tribunal de premie‘re instance de Charleroi du 14 juillet 1997 qui a satisfait aux re·clamations de M. Scandereberg, la Commission pourrait-elle intervenir aupre‘s des autorite·s belges afin de prote·ger les droits des citoyens communautaires re·sidant en Belgique contre tout abus, intervenir aupre‘s du ministre de l(cid:146)Inte·rieur pour demander des e·claircissements sur le comportement du maire d(cid:146)Aiseau-Presles vis-a‘-vis d(cid:146)un citoyen communautaire, intervenir aupre‘s du ministe‘re de la Justice pour ve·rifier s(cid:146)il y a eu infractions dans la proce·dure suivie par les autorite·s judiciaires pour soutenir l(cid:146)action du maire et ve·rifier si effectivement celui-ci a eu recours au chantage pour empe(cid:136)cher que l(cid:146)inte·resse· rentre en possession d(cid:146)un bien qui lui appartient de droit? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (6 janvier 1998) La Commission n(cid:146)est pas compe·tente pour traiter la question souleve·e, laquelle rele‘ve uniquement des autorite·s nationales responsables


title: WRITTEN QUESTION No. 3561/97 by Jens-Peter BONDE to the Commission. Engine and engine-room noise requirements

eurovoc_concepts:
Denmark
application of EU law
health risk
machinery
noise
noise level
noise protection
occupational health
occupational safety
working conditions

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/23 (98/C 187/35) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3561/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Koneita ja konehuoneita koskevat melunormit Mista¤ johtuu, etta¤ kolmeen yksinkertaiseen kysmykseeni ei voida vastata kylla¤ tai ei? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 1998) Lyhyt vastaus arvoisan parlamentin ja¤senen kolmeen aiempaan kysymykseen (kirjallinen kysymys nro 2009/97 (1)) on ei, koska asiassa ei ole kyse komission antamasta (cid:148)luvasta(cid:148). Komissio antoi aiemmassa vastauksessaan arvoisan parlamentin ja¤senen pyyta¤ma¤t tiedot Tanskaa koskevista oikeudellisista vaatimuksista ja direktiiviin sisa¤ltyvista¤ toimenpiteista¤ tyo¤ntekijo¤iden suojelemiseksi. Komissio antoi vastauksessaan arvoisan parlamentin ja¤senen kirjalliseen kysymykseen nro 2620/97 (2) lisa¤a¤ teknisia¤ tietoja, joiden avulla voidaan arvioida oikeudellista tilannetta. (1) EYVL C 391, 23. 12. 1997. (2) EYVL C 102, 3. 4. 1998, s. 74. (98/C 187/36) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3562/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Allan Macartney (ARE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Ranskalaisten rekka-autojen ja kalastusalusten tiesulut › tappioita ka¤rsineet liikenno¤itsija¤t eiva¤t ole viela¤ka¤a¤n saaneet korvauksia Korvauksia ranskalaisten rekka-auton kuljettajien ja kalastusalusten ja¤rjesta¤mien tiesulkujen vuoksi tappioita ka¤rsineille liikenno¤itsijo¤ille odotetaan edelleen kiireellisesti. Asianosaisten maantiekuljetusyhtio¤iden taloudelli- sen selvia¤misen kannalta korvaukset ovat elinta¤rkeita¤, aikooko Euroopan komissio siis toimia asiassa varmistaakseen va¤litto¤ma¤n vastauksen saamisen Ranskan viranomaisilta. Tieta¤a¤ko¤ komissio, onko Ranskan hallitus tehnyt jotain viime aikoina varmistaakseen, etta¤ vaatimuksia ka¤sitteleva¤t prefektinvirastot toimivat ripea¤sti ja tehokkaasti? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin ja¤sen tieta¤a¤, komissiolla ei ole laillista valtaa puuttua Ranskan suluista aiheutuviin korvaustapauksiin, silla¤ korvausja¤rjestelyista¤ sa¤a¤deta¤a¤n kansallisessa lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤. Asiasta vastuussa olevat komission ja¤senet ovat kuitenkin seka¤ kirjeitse etta¤ henkilo¤kohtaisesti ottaneet yhteytta¤ Ranskan viranomaisiin muistuttaen na¤ita¤ tarpeesta taata asianmukainen korvaus niille liikenno¤itsijo¤ille, jotka ovat suoraan ka¤rsineet suluista. Ranskan viranomaiset ovat lupautuneet toimittamaan komissiolle yksityiskohtaisen raportin siita¤, miten vaatimusten ka¤sittely edistyy. Komissio ja¤rjesti 23. syyskuuta 1997 kokouksen sellaisten liikenno¤itsijo¤iden edustajien kanssa, joiden korvausvaatimuksien ka¤sittely oli viela¤ kesken. Lisa¤ksi Ranskan valtuuskunta tapasi komission ennen ta¤ta¤ kokousta antaakseen selvityksen siita¤, kuinka Ranskan viranomaiset ka¤sitteliva¤t vaatimuksia. Komissio on lisa¤ksi ilmoittanut Ranskan viranomaisille saamistaan korvausvaatimusten ka¤sittelya¤ koskevista valituksista ja pyyta¤nyt na¤ita¤ ottamaan valitukset huomioon seka¤ raportoimaan ka¤sittelyn edistymi- sesta¤


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3639/97 του David MARTIN προς την Επ τροπή. Χρησιμοποίηση πρωτευόντων θηλαστικών σε εργαστηριακά πειράματα

eurovoc_concepts:
EU law
animal experimentation
interpretation of the law
monkey
protection of animals
wildlife


title: WRITTEN QUESTION No. 3599/97 by Gianni TAMINO to the Commission. Dissemination of information in the context of projects for certified quality beef

eurovoc_concepts:
EU publication
advertising
animal protein
beef
consumer information
human nutrition
nutrition
public health
quality label
vegetable protein

text: C 158/160 EN Official Journal of the European Communities 25. 5. 98 (98/C 158/213) WRITTEN QUESTION E-3592/97 by Yves Verwaerde (PPE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Result of the 1989-1995 Impact Programme Would the Commission supply me with the results of the Impact Programme, the plan of action for setting up an information services market and for enhancing the competitiveness of the European information services industry. Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (18 December 1997) A final evaluation report on a programme for the establishment of an internal information services market (1) has been established by independent external experts. The report entitled (cid:145)final evaluation report of the EC Impact programme(cid:146) summarises the results of the programme implementation and was submitted to the Parliament and the Council, together with a Commission communication (2). (1) OJ L 377, 31. 12. 1991 › In accordance with article 6 of the Council Decision 91/691/EEC of 12 December 1991. (2) COM(96 273. (98/C 158/214) WRITTEN QUESTION E-3599/97 by Gianni Tamino (V) to the Commission (13 November 1997) Subject: Dissemination of information in the context of projects for certified quality beef It was only in the last few days that the information disseminated at the first European conference on (cid:145)European quality beef(cid:146) (held in Venice in April 1997) came to the attention of the author of this question. During the conference press releases printed on headed paper with images of the European flag and the words (cid:145)financed with a contribution from the European Community(cid:146) were distributed, with titles such as (cid:145)Why meat is an essential food(cid:146) and studies signed by a J. D. Maxwell entitled (cid:145)The vegetarian diet as a risk factor in tuberculosis in the United Kingdom(cid:146). Does the Commission know about these press releases and does it agree with the subject matter? Is the Commission aware that to define meat as (cid:145)an essential food(cid:146) is banned by a number of rules introduced by the AEEP/EASA (European Advertising Standards Alliance) and that common sense dictates that if such a claim were true, it would mean death for about ten million people in the EU countries and hundreds of millions of people worldwide? On the contrary, research carried out by the WHO and the Committee on Medical Aspects of Food (the latter published in the Financial Times on 15 September 1997) maintain that it has been proved that excessive consumption of meat is (cid:145)dangerous(cid:146) and may lead to cardiovascular diseases and cancer. When will the Commission fund an information campaign to promote a diet in which animal proteins are reduced or eliminated, thereby encouraging European food producers who are moving in this direction? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 December 1997) The Commission made a financial contribution to the European Beef Congress at Venice but bears no responsibility for the contributions of the scientists invited. The Commission takes the view that the wide availability of products of animal and plant origin ought to enable individuals to select a healthy, balanced and diversified diet covering their particular nutritional needs


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3594/97 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Ennesima discriminazione nei confronti di un cittadino italiano

text: C 134/176 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 30. 4. 98 (98/C 134/240) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3575/97 di Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) alla Commissione (4 novembre 1997) Oggetto: Soppressione dell(cid:146)obbligo di esame per ottenere il permesso di caccia in Spagna Facendo seguito alla mia interrogazione H-0727/97 (1), rendo noto che il parlamento spagnolo, nel quadro della modifica della legge 4/1989 sulla conservazione degli spazi naturali e della flora e fauna selvatiche, ha soppresso l(cid:146)obbligo del superamento di un esame per ottenere il permesso di caccia. Che pensa la Commissione di questa modifica? (1) Discussioni del Parlamento europeo (ottobre 1997). Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (25 novembre 1997) I poteri della Commissione sono limitati dal trattato CE. La Commissione puo‘ sollevare obiezioni sulla legislazione di uno Stato membro solo se questo contravviene al diritto comunitario. La legislazione ambientale comunitaria contiene disposizioni relative alla caccia. Essa tuttavia non fissa alcuna esigenza riguardo agli esami che i cacciatori devono superare per ottenere il permesso di caccia. La Commissione non e‘ pertanto competente a intervenire in tale questione, e non considera opportuno formulare osservazioni. (98/C 134/241) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3594/97 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (13 novembre 1997) Oggetto: Ennesima discriminazione nei confronti di un cittadino italiano Il sindaco di Aiseau/Presles interviene con tracotanza e sentimento razzista nei confronti di un cittadino italiano che dal 1957 vive e lavora in quel comune distinguendosi nel campo sociale, sportivo e dell(cid:146)integrazione, a vantaggio non solo della comunita‘ italiana ma di tutti i residenti senza differenze di nazionalita‘. Il sindaco del comune suddetto, con un tentativo che puo‘ ben inquadrarsi in un abuso di autorita‘, ha espropriato di fatto un terreno appartenente al sig. Scandereberg e da questi messo gratuitamente a disposizione dei giovani calciatori del comune. Tralasciando i particolari pur gravi dell(cid:146)azione del sindaco e delle autorita‘ giudiziarie e in considerazione del fatto che a piu‘ riprese il sig. Scandereberg aveva dichiarato di voler destinare il terreno alla costruzione di un centro sportivo che avrebbe permesso a tutti i giovani di trovare nello sport e nella competizione agonistica un equilibrato sviluppo culturale e sociale, nonche· alla luce della sentenza del Tribunale di primo grado di Charleroi, in data 14 luglio 1997, che ha soddisfatto le richieste del sig. Scandereberg, si chiede alla Commissione se puo‘ intervenire presso le autorita‘ belghe per tutelare i diritti dei cittadini comunitari residenti nel Regno del Belgio contro ogni abuso? Puo‘ inoltre intervenire presso il ministro degli Interni per sollecitare chiarimenti circa il comportamento manifestato dal sindaco di Aiseau/Presles nei confronti di un cittadino comunitario? Puo‘ infine intervenire presso il ministero della Giustizia per chiarire se ci siano state violazioni circa la procedura seguita dalle autorita‘ giudiziarie nel supportare l(cid:146)azione del sindaco, e verificare se effettivamente questi abbia fatto ricorso a manovre ricattatorie per impedire che l(cid:146)interessato rientrasse in possesso di un bene che gli appartiene di diritto? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (6 gennaio 1998) La Commissione non e‘ competente per trattare il problema posto; esso e‘ di competenza esclusiva delle autorita‘ nazionali responsabili


title: WRITTEN QUESTION No. 3643/97 by Clive NEEDLE to the Commission. The rise in the incidence of tuberculosis

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
World Health Organisation
accession to the European Union
data collection
developing countries
health control
infectious disease
public health
respiratory disease

text: C 187/36 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997) Ja¤senvaltioiden velvollisuutena on varmistaa, etta¤ niiden alueella noudatetaan kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin ka¤ytetta¤vien ela¤inten suojelua koskevien ja¤senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten ma¤a¤ra¤ysten la¤henta¤misesta¤ annetun direktiivin 86/609/ETY (1) sa¤a¤nno¤ksia¤. Muiden kuin tutkimustarkoituksiin kasvatettujen ela¤inten ka¤ytto¤a¤ koskeva poikkeuslupa voidaan saada (cid:148)viranomaisen ma¤a¤ra¤a¤min edellytyksin(cid:148) (direktiivin 19 artiklan 4 kohta), ja ja¤senvaltio ratkaisee, onko hakija esitta¤nyt riitta¤va¤t perusteet sille, etta¤ (cid:148)kokeet muilla ela¤imilla¤ eiva¤t kokeen tavoitteiden toteuttamiseksi olisi riitta¤via¤(cid:148) (7 artiklan 3 kohta). ja sovelletaanko sita¤ Komission velvollisuutena on tutkia, onko direktiivi siirretty asianmukaisella tavalla osaksi ja¤senvaltion lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ rikkomisesta johtuvaa menettelya¤, jotka liittyva¤t osittain yhteen tai useampaan muihin kuin tutkimustarkoituksiin kasvatettujen ela¤inten ka¤ytto¤a¤ koskevaan sa¤a¤nno¤kseen, jotka ovat direktiivin 7 artiklan 3 kohdassa, 19 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklassa. Ainoastaan yksi niista¤ koskee va¤a¤ra¤a¤ soveltamista, muut koskevat kansalliseen lainsa¤a¤da¤nto¤o¤n siirta¤misen teknisia¤ na¤ko¤kohtia. ja¤senvaltiossa. Komissio on aloittanut nelja¤ (1) EYVL L 358, 18. 12. 1986. (98/C 187/61) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3642/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Clive Needle (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tuberkuloositapausten lisa¤a¤ntyminen Maailman terveysja¤rjesto¤ on juuri julkaissut huolestuttavan ja ennenna¤kema¤tto¤ma¤n selonteon tuberkuloosita- pausten lisa¤a¤ntymisesta¤. Ta¤ssa¤ tutkimuksessa mainitaan nimenomaisesti joukko kehitysmaita seka¤ Latvia, Viro ja Vena¤ja¤n federaatio (cid:148)pesa¤kkeina¤(cid:148), joissa tuberkuloosi on antibiooteille vastustuskykyinen, ja hoitoa kuvataan (cid:148)sekasortoiseksi(cid:148). Ta¤lla¤ on selva¤sti vaikutuksia useisiin EU:n politiikan na¤ko¤kohtiin ja ka¤yta¤nto¤ihin, jotka liittyva¤t unionin kykyyn myo¤ta¤vaikuttaa ihmisten terveyden suojeluun kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 artiklassa on ma¤a¤ra¤tty. Laatiiko komissio na¤in ollen kiireisesti suunnitelman tuberkuloosiongelman hoitamiseksi ottaen erityisesti huomioon uudet ja¤senmaaehdokkaat, kun kansanterveysasiat tuntuvat tulevan riitta¤ma¤tto¤ma¤sti esille Agenda 2000:een sisa¤ltyvissa¤ ehdotuksissa? (98/C 187/62) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3643/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Clive Needle (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tuberkuloositapausten lisa¤a¤ntyminen Maailman terveysja¤rjesto¤ on juuri julkaissut huolestuttavan ja ennenna¤kema¤tto¤ma¤n selonteon tuberkuloosita- pausten lisa¤a¤ntymisesta¤. Ta¤ssa¤ tutkimuksessa mainitaan nimenomaisesti joukko kehitysmaita seka¤ Latvia, Viro ja Vena¤ja¤n federaatio (cid:148)pesa¤kkeina¤(cid:148), joissa tuberkuloosi on antibiooteille vastustuskykyinen, ja hoitoa kuvataan (cid:148)sekasortoiseksi(cid:148). Ta¤lla¤ on selva¤sti vaikutuksia useisiin EU:n politiikan na¤ko¤kohtiin ja ka¤yta¤nto¤ihin, jotka liittyva¤t unionin kykyyn myo¤ta¤vaikuttaa ihmisten terveyden suojeluun kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 artiklassa on ma¤a¤ra¤tty. Laatiiko komissio na¤in ollen kiireisesti suunnitelman tuberkuloosiongelman hoitamiseksi ottaen erityisesti huomioon PHARE-ohjelman piiriin kuuluvien maiden terveysohjelmien avustamisen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3624/97 del Luciano VECCHI a la Comisión. Garantías de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Austria

eurovoc_concepts:
Austria
EU financing
EU initiative
EU programme
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/29 (98/C 187/43) PREGUNTA ESCRITA E-3621/97 de Giuseppe Rauti (NI) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Defensa de las condiciones de trabajo del personal de vuelos comerciales ¿Esta· siguiendo la Comisio·n las vivas pole·micas en curso en casi todos los Estados de la Unio·n ›y en particular en Italia› sobre las condiciones de trabajo del personal de los vuelos comerciales: pilotos, te·cnicos y personal de cabina. Los interesados sostienen que las condiciones han empeorado particularmente porque, en estos an(cid:152)os, el aumento de la competencia entre las empresas ha agravado los problemas ocasionados por los ritmos de trabajo del personal, lo que esta· dando lugar a una aute·ntica «disminucio·n de las defensas inmunitarias y, por consiguiente, a un aumento del riesgo de infecciones, especialmente las de origen tropical», tal como demuestran los estudios del profesor Scano. ¿Piensa intervenir la Comisio·n en favor del personal de vuelo? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (21 de enero de 1998) Como Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a probablemente ya sabe, el sector de la aviacio·n civil esta· excluido de la Directiva 93/104/CE del Consejo, de 23 de noviembre de 1993, relativa a determinados aspectos de la ordenacio·n del tiempo de trabajo (1). La Comisio·n prepara en la actualidad propuestas para regular el tiempo de trabajo y los per(cid:14)·odos de descanso en este sector. Las iniciativas actuales se basan en las respuestas al Libro Blanco de la Comisio·n de julio de 1997 sobre los sectores y las actividades excluidos de la Directiva relativa a la ordenacio·n del tiempo de trabajo. Esta· previsto que la Comisio·n adopte estas propuestas en el verano de 1998. No obstante, en la Directiva 89/391/CEE del Consejo relativa a la aplicacio·n de medidas para promover la mejora de la seguridad y de la salud de los trabajadores en el trabajo (2) se exige a los empresarios, en el marco de sus responsabilidades, que adopten las medidas necesarias para la proteccio·n de la seguridad y la salud de los trabajadores. Uno de los principios generales de prevencio·n en los que el empresario debe basar la puesta en pra·ctica de estas medidas es «planificar la prevencio·n buscando un conjunto coherente que integre en ella la te·cnica, la organizacio·n del trabajo, las condiciones de trabajo, las relaciones sociales y la influencia de los factores ambientales en el trabajo» (letra (g) del apartado 2 del art(cid:14)·culo 6). Italia ha incorporado a su legislacio·n esta Directiva y corresponde a las autoridades italianas decidir co·mo deber(cid:14)·a ponerse en pra·ctica. La Comisio·n considera que la prevencio·n del estre·s en el trabajo es un importante problema de salud y seguridad, y tiene la intencio·n de establecer directrices sobre el estre·s en el trabajo que tengan en cuenta las recomendaciones del «Informe sobre el estre·s derivado del trabajo», elaborado por su Comite· Consultivo tripartito de Seguridad, Higiene y Proteccio·n de la Salud en el Trabajo, y que se transmite directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a as(cid:14)· como a la Secretar(cid:14)·a del Parlamento. La Comisio·n cree que ser(cid:14)·a asimismo adecuado aplicar estas acciones a sectores o profesiones espec(cid:14)·ficos. (1) DO L 307 de 13. 12. 1993. (2) DO L 183 de 29. 6. 1989. (98/C 187/44) PREGUNTA ESCRITA E-3624/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Austria Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3594/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. For 117. gang: diskriminering af en italiensk statsborger

text: C 134/176 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 (98/C 134/240) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3575/97 af Ba·rbara Du¤hrkop Du¤ hrkop (PSE) til Kommissionen (4. november 1997) Om: Afskaffelse i Spanien af kravet om, at personer, der łnsker jagttegn, skal best(cid:229) en prłve I forl(cid:230)ngelse af mit spłrgsm(cid:229)l H-0727/97 (1) łnskes det oplyst, hvordan Kommissionen stiller sig til, at det spanske parlament med (cid:230)ndringen af lov 4/1989 om bevarelse af naturomr(cid:229)der, den vilde flora og fauna, har afskaffet kravet om, at personer, der łnsker jagttegn, skal best(cid:229) en prłve? (1) Europa-Parlamentets forhandlingsreferat (oktober 1997). Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. november 1997) Kommissionens befłjelser er begr(cid:230)nset i henhold til EF-traktaten, og den kan kun protestere mod en medlemsstats lovgivning, dersom denne er i modstrid med F(cid:230)llesskabets lovgivning. F(cid:230)llesskabets miljłlovgivning indeholder bestemmelser vedrłrende jagt, men rummer ingen krav med hensyn til prłver, som j(cid:230)gerne skal best(cid:229) for at opn(cid:229) jagttegn. Derfor har Kommissionen ingen bemyndigelse til at gribe ind i denne sag, ligesom den heller ikke anser det for hensigtsm(cid:230)ssigt af kommentere den. (98/C 134/241) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3594/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (13. november 1997) Om: For 117. gang: diskriminering af en italiensk statsborger Borgmesteren i Aiseau/Presles har gjort sig skyldig i en arrogant og racistisk adf(cid:230)rd over for en italiensk statsborger, som siden 1957 har boet og arbejdet i n(cid:230)vnte kommune og udm(cid:230)rket sig i samfundsm(cid:230)ssig, sportslig og integrationsm(cid:230)ssig henseende, ikke blot til fordel for den italienske befolkningsgrupe p(cid:229) stedet, men til fordel for samtlige beboere uanset nationalitet. Med en handling, der udm(cid:230)rket lader sig beskrive som magtmisbrug, har borgmesteren i kommunen eksproprieret et jordareal, der tilhłrer hr. Scanderberg, og som denne gratis har stillet til r(cid:229)dighed for kommunens unge fodboldspillere. Vil Kommissionen › idet vi ikke skal komme n(cid:230)rmere ind p(cid:229) de ganske vist alvorlige n(cid:230)rmere omst(cid:230)ndigheder i forbindelse med borgmesterens og de retlige myndigheders adf(cid:230)rd, samt under hensyn til, at hr. Scanderberg gentagne gange havde udtalt, at han agtede at bruge arealet til opfłrelse af en sportshal, som ville have givet alle de unge mulighed for gennem sportsudłvelse og konkurrencesport at udvikle sig til ligev(cid:230)gtige kulturelle og sociale individer, og p(cid:229) baggrund af dommen af 14. juli 1997 fra fłrsteinstansdomstolen i Charleroi, som gav hr. Scanderberg medhold › gribe ind over for de belgiske myndigheder for at forsvare i Kongeriget Belgien bosiddende f(cid:230)llesskabsborgeres rettigheder mod enhver form for overgreb; henvende sig til Indenrigsministeriet med anmodning om en afklaring p(cid:229) den adf(cid:230)rd, som borgmesteren i Aiseau/Presles har lagt for dagen over for en f(cid:230)llesskabsborger; og henvende sig til Justitsministeriet for at f(cid:229) opklaret, om der har v(cid:230)ret tale om overtr(cid:230)delser i forbindelse med den procedure, som de retlige myndigheder har fulgt i forbindelse med deres opbakning af borgmesterens fremf(cid:230)rd, og for at f(cid:229) undersłgt, om denne i virkeligheden har benyttet sig af pengeafpresning for at forhindre, at hr. Scanderberg generhvervede et gode, der retligt set tilkommer ham? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (6. Januar 1998) Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spłrgsm(cid:229)l, som udelukkende sorterer under de p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale myndigheder


title: QUESTION ECRITE no 3639/97 de David MARTIN à la Commission. Primates utilisés comme animaux de laboratoire

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3563/97 do Deputado Graham MATHER à Comissão. Comunicação da Comissão intitulada "Rumo a uma coordenação em matéria fiscal" (COM (97) 495)

eurovoc_concepts:
competition
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
savings
tax harmonisation
tax on investment income

text: 22. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 196/5 Resposta comum a‘s perguntas escritas E-3548/97 e E-3549/97 dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Janeiro de 1998) Numa declara(cid:231)a(cid:152)o para acta da reunia(cid:152)o do Conselho referente a‘ Directiva 92/83/CEE do Conselho, de 19 de Outubro de 1992, relativa a‘ harmoniza(cid:231)a(cid:152)o da estrutura dos impostos especiais de consumo de a·lcool e bebidas alcoo·licas (1), o Conselho e a Comissa(cid:152)o declararam o seguinte: «os Estados-membros que, tradicionalmente, isentam do pagamento de imposto pequenas quantidades de a·lcool produzidas por particulares, para consumo pro·prio podem continuar a aplicar essas isen(cid:231)o(cid:152)es». De acordo com esta declara(cid:231)a(cid:152)o, a Fran(cid:231)a continuou a isentar ate· ao limite de dez litros de a·lcool puro por ano, a produ(cid:231)a(cid:152)o de particulares a quem desde ha· muito tem vindo a ser concedido este direito. A‘ excep(cid:231)a(cid:152)o deste caso em concreto, o imposto especial de consumo deve ser aplicado a qualquer produ(cid:231)a(cid:152)o de bebidas espirituosa. O artigo 22o da Directiva 92/83/CEE permite contudo que os Estados-membros apliquem taxas reduzidas de imposto a‘s bebidas produzidas por pequenas destilarias. Tal como a maioria dos Estados-membros, a Fran(cid:231)a decidiu na(cid:152)o utilizar essa possibilidade. Perante esta op(cid:231)a(cid:152)o da Fran(cid:231)a, os princ(cid:14)·pios gerais enunciados na Directiva 92/12/CEE, 25 de Fevereiro de 1992, relativa ao regime geral, a‘ deten(cid:231)a(cid:152)o, a‘ circula(cid:231)a(cid:152)o e aos controlos dos produtos sujeitos a impostos especiais de consumo (2) sa(cid:152)o aplica·veis, pelo que, a‘ excep(cid:231)a(cid:152)o dos produtos de destila(cid:231)o(cid:152)es caseiras, todas as destilarias francesas sa(cid:152)o tratadas como entrepostos fiscais em que o pagamento do imposto esta· suspenso ate· a‘ entrada em circula(cid:231)a(cid:152)o dos bens produzidos e relativamente aos quais sa(cid:152)o tomadas em considera(cid:231)a(cid:152)o as perdas inerentes a‘ natureza dos produtos da destilaria. Por u·ltimo, no que diz respeito a‘ posi(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o relativamente a uma futura harmoniza(cid:231)a(cid:152)o neste dom(cid:14)·nio, uma das razo(cid:152)es que determinaram a concessa(cid:152)o dessas derroga(cid:231)o(cid:152)es › embora sujeita aos para(cid:136)metros estabelecidos › foi o facto dos efeitos do tratamento fiscal concedido a estes pequenos produtores no mercado interno na(cid:152)o serem suficiente importantes para justificarem uma uniformiza(cid:231)a(cid:152)o a n(cid:14)·vel comunita·rio. A Comissa(cid:152)o continuara· a seguir esta questa(cid:152)o a‘ luz dos factos apresentados pelo Senhor Deputado, pore·m na(cid:152)o pretende refor(cid:231)ar a harmoniza(cid:231)a(cid:152)o do tratamento fiscal neste dom(cid:14)·nio. (1) (2) JO L 316, 31. 10. 1992. JO L 76, 23. 3. 1992. (98/C 196/08) PERGUNTA ESCRITA E-3563/97 apresentada por Graham Mather (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Objecto: Comunica(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o intitulada «Rumo a uma coordena(cid:231)a(cid:152)o em mate·ria fiscal» (COM (97) 495) Na reunia(cid:152)o do Conselho ECOFIN de 13 de Outubro de 1997, foi debatida pela primeira vez esta Comunica(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o. Este documento propo(cid:152)e um pacote de medidas destinadas a combater o que considera ser « uma concorre(cid:136)ncia prejudicial em mate·ria fiscal». O Conselho solicitou a‘ Comissa(cid:152)o que apresente uma nova Comunica(cid:231)a(cid:152)o, o mais tardar ate· 12 de Novembro, que tenha em conta os resultados desta reunia(cid:152)o, bem como da reunia(cid:152)o do Grupo «Pol(cid:14)·tica Fiscal» de 20 de Outubro. Os Ministros foram una(cid:136)nimes em sublinhar que devem ser envidados todos os esfor(cid:231)os para se chegar a um acordo pol(cid:14)·tico sobre este tema na reunia(cid:152)o do Conselho ECOFIN de 1 de Dezembro. No que se refere a‘ tributa(cid:231)a(cid:152)o dos rendimentos do capital, o no 19(III) da Comunica(cid:231)a(cid:152)o afirma: «Cada Estado-membro deveria quer aplicar um imposto m(cid:14)·nimo com reten(cid:231)a(cid:152)o na fonte quer fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre os rendimentos da poupan(cid:231)a aos outros Estados-membros. ». No no 19(IV) pode ler-se: «A comunidade deveria igualmente promover uma extensa(cid:152)o da solu(cid:231)a(cid:152)o acordada para ale·m das suas fronteiras. » Atrave·s de que mecanismos e organiza(cid:231)o(cid:152)es internacionais pretende a Comissa(cid:152)o promover a solu(cid:231)a(cid:152)o 1. acordada? 2. Que meios ira(cid:152)o ser utilizados no quadro destas organiza(cid:231)o(cid:152)es e mecanismos?


title: WRITTEN QUESTION No. 3642/97 by Clive NEEDLE to the Commission. The rise in the incidence of tuberculosis


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2258/97 av den 13 november 1997 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den femtonde delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3638/97 del Christof TANNERT a la Comisión. Reconocimiento en la UE de la formación de profesiones en el ámbito de la pedagogía y la asistencia social

eurovoc_concepts:
Germany
education
higher education
professional qualifications
recognition of diplomas
social worker
traineeship
vocational training

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/33 Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Espan(cid:152)a esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/57) PREGUNTA ESCRITA E-3637/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Suecia Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Suecia esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3624/97, E-3625/97, E-3626/97, E-3627/97, E-3628/97, E-3629/97, E-3630/97, E-3631/97, E-3632/97, E-3633/97, E-3634/97, E-3635/97, E-3636/97 y E-3637/97 dada por el Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (30 de enero de 1998) La Comisio·n no dispone de datos sobre la obligacio·n impuesta por los Estados miembros a las organizaciones sin a·nimo de lucro de presentar una garant(cid:14)·a bancaria para poder acceder a las financiaciones previstas en los diversos programas comunitarios. Este asunto es competencia de la legislacio·n nacional. En lo que se refiere a la concesio·n de subvenciones dentro de la iniciativa Empleo, compete a las autoridades nacionales firmantes de los convenios con los promotores de los proyectos exigir garant(cid:14)·as bancarias segu·n las normas nacionales vigentes. En Alemania, Grecia, Espan(cid:152)a, Austria y Portugal normalmente no se piden dichas garant(cid:14)·as a los promotores potenciales para permitirles acceder a la iniciativa Empleo. Si bien es verdad que la constitucio·n de una garant(cid:14)·a bancaria puede suponer una carga suplementaria sobre todo para las empresas de la econom(cid:14)·a social, no es menos cierto que dicha garant(cid:14)·a resulta indispensable cuando las consecuencias del mal cumplimiento de una obligacio·n contractual puedan exceder los recursos financieros del deudor. El Reglamento Financiero de 21 de diciembre de 1977 (1), en su versio·n modificada (2), que se aplica al presupuesto general de las Comunidades Europeas, exige la constitucio·n de una fianza por los contratistas en el caso de contratos muy importantes o de la concesio·n de subvenciones de envergadura para la realizacio·n de proyectos. Sin embargo, a la mayor(cid:14)·a de la asociaciones de cara·cter social rara vez le afecta esta obligacio·n, habida cuenta de la amplitud limitada de los proyectos que proponen. (1) DO L 356 de 31. 12. 1997. (2) DO L 240 de 7. 6. 1995. (98/C 187/58) PREGUNTA ESCRITA E-3638/97 de Christof Tannert (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Reconocimiento en la UE de la formacio·n de profesiones en el a·mbito de la pedagog(cid:14)·a y la asistencia social El Senado de Berl(cid:14)·n preve· una ley sobre el reconocimiento estatal de las profesiones en el a·mbito de la pedagog(cid:14)·a y la asistencia social en Berl(cid:14)·n (Ley de reconocimiento de las profesiones en el a·mbito social). Conforme a dicha ley, durante un periodo transitorio que se prolongara· como ma·ximo hasta el 31. 12. 2006, se pretende reducir en seis meses el actual per(cid:14)·odo de pra·cticas de doce meses correspondiente a la formacio·n de los asistentes y pedagogos sociales (consistente hasta la fecha en unos estudios de tres an(cid:152)os y un per(cid:14)·odo de pra·cticas)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3633/97 του Luciano VECCHI προς την Επ τροπή. Εγγυήσεις που ζητούνται για την πρόσβαση στις πρωτοβουλίες απασχόλησης στην Ολλανδία

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Netherlands
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

formats: pdf print

text: C 187/32 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 6. 98 Gnvri·zontaw o·ti h ptyxh· ayth· ryumi·zetai diaforetika· sta dia· fora kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw, mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n sto Loyjemboy·rgo proble·petai na zhtei·tai apo· tiw epixeirh·seiw «non profit» (kai geniko·tera apo· tiw epixeirh·seiw thw koinvnikh·w oikonomi·aw kai toy «tri·toy systh·matow») h paroxh· oikonomikv· n h· trapezikv· n eggyh·sevn kai an nai ypo· poi·oyw o·royw; (98/C 187/53) GRAPTH ERVTHSH E-3633/97 ypobolh· : Luciano Vecchi (PSE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Eggyh·seiw poy zhtoy·ntai gia thn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew apasxo·lhshw sthn Ollandi·a (cid:211)pvw e·xei h·dh epishmanuei· se prohgoy·menew ervth·seiw, h apo·fash tvn italikv· n arxv· n na ypoxrev· noyn tiw epixeirh·seiw «non profit» (mh kerdoskopike·w) na syna·ptoyn trapezike·w eggyh·seiw gia na mporoy·n na e·xoyn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew gia thn apasxo·lhsh, apedei·xuh dapanhrh· kai plh·ttoysa tiw epixeirh·seiw ekei·new poy e·xoyn pra·gmati dyskoli·ew sto na para·sxoyn i·diew oikonomike·w eggyh·seiw. Gnvri·zontaw o·ti h ptyxh· ayth· ryumi·zetai diaforetika· sta dia·fora kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw, mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n sthn Ollandi·a na zhtei·tai apo· tiw epixeirh·seiw «non profit» (kai geniko·tera apo· tiw epixeirh·seiw thw koinvnikh·w oikonomi·aw kai toy «tri·toy systh·matow») h paroxh· oikonomikv· n h· trapezikv· n eggyh·sevn kai an nai ypo· poi·oyw o·royw; (98/C 187/54) GRAPTH ERVTHSH E-3634/97 ypobolh· : Luciano Vecchi (PSE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Eggyh·seiw poy zhtoy·ntai gia thn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew apasxo·lhshw sthn Portogali·a (cid:211)pvw e·xei h·dh epishmanuei· se prohgoy·menew ervth·seiw, h apo·fash tvn italikv· n arxv· n na ypoxrev· noyn tiw epixeirh·seiw «non profit» (mh kerdoskopike·w) na syna·ptoyn trapezike·w eggyh·seiw gia na mporoy·n na e·xoyn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew gia thn apasxo·lhsh, apedei·xuh dapanhrh· kai plh·ttoysa tiw epixeirh·seiw ekei·new poy e·xoyn pra·gmati dyskoli·ew sto na para·sxoyn i·diew oikonomike·w eggyh·seiw. Gnvri·zontaw o·ti h ptyxh· ayth· ryumi·zetai diaforetika· sta dia·fora kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw, mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n sthn Portogali·a na zhtei·tai apo· tiw epixeirh·seiw «non profit» (kai geniko·tera apo· tiw epixeirh·seiw thw koinvnikh·w oikonomi·aw kai toy «tri·toy systh·matow») h paroxh· oikonomikv· n h· trapezikv· n eggyh·sevn kai an nai ypo· poi·oyw o·royw; (98/C 187/55) GRAPTH ERVTHSH E-3635/97 ypobolh· : Luciano Vecchi (PSE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Eggyh·seiw poy zhtoy·ntai gia thn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew apasxo·lhshw sto Hnvme·no Basi·leio (cid:211)pvw e·xei h·dh epishmanuei· se prohgoy·menew ervth·seiw, h apo·fash tvn italikv· n arxv· n na ypoxrev· noyn tiw epixeirh·seiw «non profit» (mh kerdoskopike·w) na syna·ptoyn trapezike·w eggyh·seiw gia na mporoy·n na e·xoyn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew gia thn apasxo·lhsh, apedei·xuh dapanhrh· kai plh·ttoysa tiw epixeirh·seiw ekei·new poy e·xoyn pra·gmati dyskoli·ew sto na para·sxoyn i·diew oikonomike·w eggyh·seiw. Gnvri·zontaw o·ti h ptyxh· ayth· ryumi·zetai diaforetika· sta dia·fora kra·th me·lh thw (cid:201)nvshw, mporei· h Epitroph· na anafe·rei ea·n sto Hnvme·no Basi·leio proble·petei na zhtei·tai apo· tiw epixeirh·seiw «non profit» (kai geniko·tera apo· tiw epixeirh·seiw thw koinvnikh·w oikonomi·aw kai toy «tri·toy systh·matow») h paroxh· oikonomikv· n h· trapezikv· n eggyh·sevn kai an nai ypo· poi·oyw o·royw; (98/C 187/56) GRAPTH ERVTHSH E-3636/97 ypobolh· : Luciano Vecchi (PSE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Eggyh·seiw poy zhtoy·ntai gia thn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew apasxo·lhshw sthn Ispani·a (cid:211)pvw e·xei h·dh epishmanuei· se prohgoy·menew ervth·seiw, h apo·fash tvn italikv· n arxv· n na ypoxrev· noyn tiw epixeirh·seiw «non profit» (mh kerdoskopike·w) na syna·ptoyn trapezike·w eggyh·seiw gia na mporoy·n na e·xoyn pro·sbash stiw prvtoboyli·ew gia thn apasxo·lhsh, apedei·xuh dapanhrh· kai plh·ttoysa tiw epixeirh·seiw ekei·new poy e·xoyn pra·gmati dyskoli·ew sto na para·sxoyn i·diew oikonomike·w eggyh·seiw


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2262/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Νοεμβρίου 1997 για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιμών και των προσθέτων εισαγωγικών δασμών ορισμένων προϊόντων του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3580/97 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Feuchtbiotope in Nea Fokaia, Chalkidiki

eurovoc_concepts:
European Commission
Macedonia
biotope
building industry
environmental protection
exchange of information
humid zone
island
tourism
wildlife


title: WRITTEN QUESTION No. 3629/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Germany

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Germany
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/31 On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Ranskassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/49) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Saksassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Saksassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/50) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3630/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Kreikassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Kreikassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/51) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3631/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Irlannissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Irlannissa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/52) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3632/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Luxemburgissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3585/97 af Kirsten JENSEN til Kommissionen. Den Stående Komité for Plantesundhed

eurovoc_concepts:
European Commission
agricultural labour force
committee (EU)
decision-making
plant health product
professional association
trade union
worker consultation

text: C 158/158 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 Kalveforarbejdningspr(cid:230)mien er fuldt forenelig med direktiv 91/628/E(cid:216)F‰ om beskyttelse af dyr under transport (1), hvis transporten af dyrene sker i overensstemmelse med direktivets forskrifter. Kommissionen har grundigt undersłgt mulighederne for at stoppe transporten af disse kalve og er n(cid:229)et til den konklusion, at en s(cid:229)dan foranstaltning ville v(cid:230)re i alvorlig modstrid med princippet om varers frie bev(cid:230)gelighed, hvis alle EF-forskrifter om transport af dyr er overholdt. Da medlemsstaterne i oktober 1996 vedtog foranstaltninger med henblik p(cid:229) at genoprette ligev(cid:230)gten p(cid:229) oksekłdsmarkedet, blev der indfłrt en pr(cid:230)mie for tidlig markedsfłring, som skulle begr(cid:230)nse produktionen af oksekłd ved at tilskynde kalveproducenterne til at reducere slutv(cid:230)gten af kalve til kalvekłdsproduktion, idet antallet af faktisk anvendte kalve samtidigt blev forhłjet. Hver medlemsstat kan v(cid:230)lge mellem at anvende kalveforarbejdningspr(cid:230)mien eller pr(cid:230)mien for tidlig forarbejdning. (1) EFT L 340 af 11. 12. 1991 ((cid:230)ndret ved direktiv 95/29/EF, EFT L 148 af 30. 6. 1995). (98/C 158/210) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3585/97 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Den St(cid:229)ende Komite· for Plantesundhed Vil Kommissionen oplyse, hvilke organisationer der er repr(cid:230)senteret i Den St(cid:229)ende Komite· for Plantesundhed? Det Europ(cid:230)iske Landarbejderforbund (EFA) har igennem l(cid:230)ngere tid anmodet om at f(cid:229) plads i denne komite·. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor EFA endnu ikke er blevet medlem af komiteen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997) Den St(cid:229)ende Komite· for Plantesundhed blev oprettet ved R(cid:229)dets afgłrelse 76/894/E(cid:216)F af 23. november 1976 (1) og er sammensat af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaterne med en repr(cid:230)sentant for Kommissionen som formand. Komite·en udfłrer de opgaver, den f(cid:229)r tildelt som led i de foranstaltninger, der vedtages af R(cid:229)det p(cid:229) plantesundhedsomr(cid:229)det, i de tilf(cid:230)lde og p(cid:229) de betingelser, der er fastsat i afgłrelsen. I flere direktiver s(cid:229)som direktiv 79/117/E(cid:216)F om forbud mod markedsfłring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler indeholdende visse virksomme stoffer (2) og direktiv 91/414/E(cid:216)F om markedsfłring af plantebeskyttelsesmidler (3) har Kommissionen f(cid:229)et mandat til at tr(cid:230)ffe visse foranstaltninger efter forskriftskomite·proceduren. Den St(cid:229)ende Komite· for Plantesundhed afgiver udtalelse om foranstaltninger, som Kommissionen frems(cid:230)tter forslag om efter denne beslutningstagningsprocedure. Deltagelse af repr(cid:230)sentanter for interesseorganisationer i denne komite· er ikke forudset. Der arrangeres dog hłring af interesseorganisationerne inden for de r(cid:229)dgivende komite·er, som Kommissionen har oprettet for EU-landbrugets hovedsektorer. Den planlagte omstrukturering af disse komite·er omfatter ogs(cid:229) oprettelse af en st(cid:229)ende arbejdsgruppe vedrłrende plantesundhedsspłrgsm(cid:229)l. (1) EFT L 340 af 9. 12. 1976. (2) EFT L 33 af 8. 2. 1979. (3) EFT L 230 af 19. 8. 1991


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3599/97 af Gianni TAMINO til Kommissionen. Information om oksekød

text: C 158/160 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/213) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3592/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Status over IMPACT-planen 1989-1995 Kan Kommissionen fremsende en status over IMPACT-planen, der er en handlingsplan med sigte p(cid:229) udvikling af et marked for informationstjenester og styrkelse af konkurrenceevnen inden for den europ(cid:230)iske industri for informationstjenester? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (18. december 1997) Uafh(cid:230)ngige eksterne eksperter har udarbejdet en endelig evalueringsrapport om et program med henblik p(cid:229) etablering af et indre marked for informationstjenester (1). Rapportens titel er »final evaluation report of the EC Impact programme«, og den opsummerer resultaterne af programmets gennemfłrelse. Rapporten blev fremsendt til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det sammen med en meddelelse fra Kommissionen (2). (1) EFT L 377 af 31. 12. 1991 › i overensstemmelse med artikel 6 i R(cid:229)dets afgłrelse 91/691/E(cid:216)F af 12. december 1991. (2) KOM(96) 273. (98/C 158/214) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3599/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Information om oksekłd Jeg har fłrst for nylig f(cid:229)et kendskab til indholdet af det informationsmateriale, der omdeltes p(cid:229) den fłrste europ(cid:230)iske »European Quality Beef«-kongres (Venezia, april 1997), hvor der uddeltes pressemeddelelser, der var trykt p(cid:229) papir med b(cid:229)de EU-flaget som hoved og p(cid:229)skriften »Finansieret med stłtte fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab«, og som bar titlerne »Hvorfor kłd er et nłdvendigt n(cid:230)ringsmiddel« og »Vegetarkost som en risikofaktor i forbindelse med tuberkulose i Det Forenede Kongerige«, idet forfatteren til sidstn(cid:230)vnte var J. D. Maxwell. Har Kommissionen kendskab til dette informationsmateriale, og deler den den opfattelse, der gives udtryk for heri? Er Kommissionen klar over, at Istituto di Autodisciplina Pubblicitaria, som er medlem af AEEP (den europ(cid:230)iske alliance for etik i reklamevirksomhed), flere gange har forbudt, at kłd defineres som »et nłdvendigt n(cid:230)ringsmiddel«, helt bortset fra, at almindelig sund fornuft siger, at oplysninger af denne art, hvis de var sandf(cid:230)rdige, ville v(cid:230)re ensbetydende med dłden for omkring 10 mio mennesker i EU-landene og for i hundredvis af millioner i hele verden? I mods(cid:230)tning til ovenst(cid:229)ende stłtter undersłgelser gennemfłrt af Verdenssundhedsorganisationen og af Committee on Medical Aspects of Food Policy (resultaterne af sidstn(cid:230)vnte undersłgelse offentliggjordes i Financial Times af 15. 9. 1997) den p(cid:229)viste »fare« ved for stor indtagelse af kłd, som kan medfłre hjerte-kar-sygdomme og kr(cid:230)ft. Hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at stłtte en informationskampagne til fordel for en ern(cid:230)ring, der begr(cid:230)nser eller helt fjerner indholdet af animalske proteiner i kosten, og p(cid:229) denne m(cid:229)de fremme den europ(cid:230)iske levnedsmid- delproduktion, der g(cid:229)r i denne retning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997) Kommissionen skal głre det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at selvom den deltog i finansieringen af den europ(cid:230)iske kongres om oksekłd i Venedig, er den ikke ansvarlig for de indl(cid:230)g, som blev afholdt af de forskere, der var inviteret til kongressen. Kommissionen vurderer, at adgangen til animalske og vegetabilske produkter skulle głre det muligt for den enkelte at v(cid:230)lge en sund, afbalanceret og varieret kost og s(cid:229)ledes f(cid:229) d(cid:230)kket sine ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige behov


title: WRITTEN QUESTION No. 3596/97 by Cristiana MUSCARDINI , Gastone PARIGI , Amedeo AMADEO to the Commission. Slaughter of pigs infected with swine fever

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
decontamination
epidemic
health control
health risk
slaughter of animals
swine

text: 17. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 223/9 3. viitaten direktiiviin 80/217 (2), mika¤ on komission kanta siihen, etta¤ tarkkaa arviota ei ole taudin saaneista, taudin mahdollisesti saaneista tai suojelu- ja valvonta-alueille sijoitetuista sioista? (1) EYVL L 355, 5. 12. 1992, s. 32. (2) EYVL L 47, 21. 2. 1980, s. 11. (98/C 223/09) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3596/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) ja Amedeo Amadeo (NI) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Ruttoon sairastuneiden sikojen teurastaminen A¤ sketta¤in saatujen tietojen mukaan Alankomaissa on puhjennut sikarutto. Huhujen mukaan maassa olisi pita¤nyt ennen ruton puhkeamista teurastaa suuri ma¤a¤ra¤ sikoja. Ottaen huomioon, etta¤ ruttoon sairastuneiden ela¤inten teurastamistoimenpiteilla¤ on huomattava vaikutus unionin talouteen, kysyn komissiolta, 1. voiko se arvioida, takaako alankomaalaisten ka¤ytta¤ma¤ (cid:148)ja¤rjestelma¤(cid:148) valvonnan moitteettomuuden niin, etta¤ tekniset ja hallinnolliset puutteet voidaan paljastaa ennen kaikkea tautipesa¤kkeisiin ja la¤hiteurastukseen liittyvien tietojen osalta, 2. katsooko se, etta¤ taloudelliset arviot ovat luotettavia, toisin sanoen, etta¤ lukuja ei ole liioiteltu? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3595/97 ja E-3596/97 (12. tammikuuta 1998) Komissio analysoi vuoden 1997 aikana tarkasti klassisen sikaruton etenemista¤ Alankomaissa. Epidemiologista tilannetta on tarkasteltu jatkuvasti ja¤senvaltioiden edustajien kanssa pysyva¤n ela¤inla¤a¤kinta¤komitean kuukausit- taisissa kokouksissa. Komissio on tehnyt useita tarkastusmatkoja Alankomaihin avustaakseen Alankomaiden viranomaisia ja varmistaakseen taudin ha¤vitystoimenpiteiden tehokkuuden. Tarkastusmatkojen aikana on havaittu, etta¤ Alankomaiden viranomaiset ovat tehneet suuria ponnistuksia epidemian keston rajoittamiseksi, mutta tautien hallinnasta on myo¤s lo¤ydetty ongelmia. Kyseiset ongelmat liittyva¤t uniek bedrijfsnummer (UBN) -numeron oikeanlaiseen ka¤ytto¤o¤n, tilojen luettelointiin, ka¤ytetyn kirjanpitoja¤rjestelma¤n tehokkuuteen ja tartunnan saaneiden tai sellaisiksi epa¤iltyjen teurastettujen sikojen korvausten arviontiin. Parhaillaan komissio ja Alankomaiden viranomaiset tutkivat ongelmia huolelli- sesti ja keskustelevat niista¤. (98/C 223/10) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3606/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto euron ka¤ytto¤o¤noton vaikutuksista pa¤a¤omamarkkinoihin (KOM(97)0337 lopullinen) Tiedonannossa tarkastellaan muun muassa euron ka¤ytto¤o¤noton vaikutuksia ja¤rjestyneilla¤ markkinoilla. Po¤rssi- toimintaa ka¤sitteleva¤ssa¤ kohdassa sanotaan seuraavasti: (cid:148)Koska osakkeen nimellisarvon ja markkinahinnan va¤lilla¤ ei ole merkitta¤va¤a¤ yhteytta¤, arvopaperinoteerausten ja -kauppojen suorittamiselle osaksi euroina ja osaksi kansallisina rahoina ei ole vahvoja perusteita. (cid:148) Voiko komissio selkeytta¤a¤ ta¤ta¤ kohtaa?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3636/97 von Luciano VECCHI an die Kommission. Vorlage von Bankbürgschaften für den Zugang zu den Beschäftigungsinitiativen in Spanien

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Spain
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/32 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 6. 98 Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in Luxemburg von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/53) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3633/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in den Niederlanden Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen. Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in den Niederlanden von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rg- schaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/54) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3634/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in Portugal Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen. Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in Portugal von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/55) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3635/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen im Vereinigten Ko¤nigreich Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen. Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob im Vereinigten Ko¤nigreich von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/56) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3636/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in Spanien Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3610/97 af Pervenche BERES til Kommissionen. Invalidekort

eurovoc_concepts:
approximation of laws
disability insurance
facilities for the disabled
health card
mutual recognition principle
parking area
physically disabled person

text: C 174/86 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 6. 98 (98/C 174/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3609/97 af Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Forbedring af den almenlingvistiske forsknings stilling ved EU(cid:146)s finansiering af forskning I fremtiden vil en stadig stłrre del af midlerne til den europ(cid:230)iske sprogforskning komme direkte fra EU. I EU(cid:146)s forskningsprogrammer er sprogforskningen opdelt i fire hovedgrupper: › informationssłgesystemer og programmer for udvikling og anvendelse af automatisk sproganalyse, › programmer for den generelle kulturforskning, › programmer, der is(cid:230)r rettet mod forskning og teknologisk udvikling i det tidligere Sovjetunionen og de tidligere socialistiske lande og udviklingslande, › programmer, der stłtter samarbejdet mellem forskere og uddannelsesinstitutioner. For łjeblikket findes der imidlertid meget f(cid:229) s(cid:229)danne delomr(cid:229)der, der besk(cid:230)ftiger sig med den s(cid:229)kaldte grundforskning og teoretiske forskning indenfor sprogforskning. Grundforskningens vanskeligheder skyldes frem for alt, at der ofte g(cid:229)r lang tid, inden resultaterne kan udnyttes. Blandt de enkelte medlemslande har imidlertid Holland og Tyskland set det som en łkonomisk investering at stłtte den teoretiske sprogforskning. I begge lande ligger forskningen p(cid:229) omr(cid:229)det p(cid:229) et s(cid:230)rdeles hłjt niveau. Hvilke mulige foranstaltninger har Kommissionen overvejet at gennemfłre for at styrke den almenlingvistiske forsknings stilling? Er det f. eks. muligt at inddrage sprogforskning i Det F(cid:230)lles Forskningscenters aktiviteter eller oprette et s(cid:230)rligt program for grundforskningen inden for sprog? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af E· dith Cresson (23. januar 1998) Kommissionens forslag til det femte rammeprogram for forskning (1) l(cid:230)gger ikke op til et s(cid:230)rligt program for sproglig grundforskning. Men i s(cid:230)rprogrammet »Udvikling af et brugervenligt informationssamfund« er det tanken, at der skal arbejdes med ny sprogteknologi for at głre informations- og kommunikationssystemerne mere brugervenlige. Det skal is(cid:230)r ske inden for nłgleaktion III om multimediernes indhold. Herunder sigtes der bl. a. mod visse aspekter af grundforskning. Det F(cid:230)lles Forskningscenter har ingen sprogforskning i gang eller p(cid:229) beddingen. I łvrigt giver FFC(cid:146)s kommissorium ikke mulighed for, i hvert fald p(cid:229) kort sigt, at s(cid:230)tte aktiviteter i gang p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (1) KOM(97) 142. (98/C 174/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3610/97 af Pervenche Bere‘s (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Invalidekort Den 1. september 1997 stillede jeg en skriftlig forespłrgsel til Kommissionen om muligheden for at indfłre harmoniserede invalidekort overalt i Unionen (skriftlig forespłrgsel E-2815/97 (1)). Det overraskede mig, at Kommissionen i sit svar af 3. oktober fremfłrte, at den ikke p(cid:229) grundlag af de befłjelser og den kompetence, traktaterne giver den, har planer om at gennemfłre en harmonisering af de invalidekort, der udstedes i de forskellige medlemsstater


title: WRITTEN QUESTION No. 3569/97 by Frédéric STRIBY to the Commission. Chronic intoxication of sheep by copper

eurovoc_concepts:
copper
food contamination
food poisoning
food standard
foodstuffs legislation
metal pollution
sheep
sheepmeat

text: C 134/174 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 4. 98 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (19 november 1997) Kravet p(cid:229) publicitet fo¤r sto¤d fr(cid:229)n strukturfonderna, inbegripet Europeiska utvecklings- och garantifonden fo¤r jordbruket (EUGFJ) › avdelningen fo¤r utveckling, fo¤ljer av artikel 32 i r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om a¤ndring av fo¤rordning (EEG) nr 4253/88 om tilla¤mpningsfo¤reskrifter fo¤r fo¤rordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbo¤rdes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter (1). Kommissionen har vidareutvecklat kravet i artikel 32 i denna fo¤rordning genom sitt beslut 94/342/EG av den 31 maj 1994 om de informations- och publicitets(cid:229)tga¤rder som skall genomfo¤ras av medlemsstaterna i fr(cid:229)ga om sto¤d fr(cid:229)n strukturfonderna och Fonden fo¤r fiskets utveckling (FFU) (2). I beslutet har kommissionen na¤rmare angivit de normer fo¤r publicitet och information som alla strukturfondernas sto¤dmottagare skall uppfylla. Betra¤ffande infrastruktur a¤r tro¤skeln fo¤r obligatoriska (cid:229)tga¤rder 1 miljon ecu fo¤r strukturfonderna och 500 000 ecu fo¤r Fonden fo¤r fiskets utveckling (FFU). De nationella, regionala och lokala myndigheterna svarar fo¤r att genomfo¤ra kommissionens beslut. Sto¤dmottagarna skall fo¤lja de anvisningar som dessa myndigheter ger. Fo¤r att underla¤tta de bero¤rda myndigheternas arbete har kommissionen utarbetat en praktisk va¤gledning fo¤r dem. Denna va¤gledning o¤versa¤nds ha¤rmed till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (1) EGT L 193, 31. 7. 1993. (2) EGT L 152, 18. 6. 1994. (98/C 134/237) SKRIFTLIG FR¯GA E-3568/97 fr(cid:229)n Fre·de·ric Striby (I-EDN) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Kronisk kopparfo¤rgiftning hos lamm Det finns tydligen skillnader na¤r det ga¤ller vid vilken kopparhalt, uttryckt i ppm, man anser att f(cid:229)r drabbats av kopparfo¤rgiftning i Europeiska unionens olika medlemsstater. Detta p(cid:229)verkar bland annat den ekonomiska ersa¤ttningen fo¤r do¤da f(cid:229)r. Ka¤nner kommissionen till vilka kopparhalter som de olika medlemsstaterna sa¤tter som gra¤ns fo¤r kronisk kopparfo¤rgiftning hos f(cid:229)r? Kopparhalt i levern? I njurarna? I blodet? (98/C 134/238) SKRIFTLIG FR¯GA E-3569/97 fr(cid:229)n Fre·de·ric Striby (I-EDN) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Kronisk kopparfo¤rgiftning hos lamm Finns det n(cid:229)gra europeiska regler om ett tro¤skelva¤rde fo¤r koppar, o¤ver vilket man godka¤nner diagnosen kronisk kopparfo¤rgiftning hos f(cid:229)r? Om s(cid:229)dana regler saknas p(cid:229) europeisk niv(cid:229), anser d(cid:229) inte kommissionen att tro¤skelva¤rdena bo¤r harmoniseras s(cid:229) att samma fo¤rgiftningsniv(cid:229) erka¤nns i alla europeiska la¤nder?


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2264/97 DE LA COMMISSION du 13 novembre 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1883/97

eurovoc_concepts:
ACP countries
Ceuta and Melilla
award of contract
common wheat
export refund


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3593/97 του Yves VERWAERDE προς την Επ τροπή. Ομάδα εμπειρογνωμόνων υψηλού επιπέδου για τις κοινωνικές και κοινωνιολογικές όψεις της κοινωνίας των πληροφοριών

eurovoc_concepts:
information
research report
self-employed person
social analysis
social situation

text: 8. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 174/81 (98/C 174/129) GRAPTH ERVTHSH E-3590/97 ypobolh· : Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Belti·vsh tvn epikoinvniakv· n synde·sevn ston tome·a tvn plhroforiv· n gia lo·goyw asfalei·aw tvn politv· n Oi syne·peiew apo· thn eley·uerh kyklofori·a epikindy·nvn katadi·kvn ende·xetai na ei·nai idiai·tera sobare·w. H a·poch ayth· epalhuey·uhke teleytai·vw sthn Finlandi·a o·tan, pro merikv· n hmerv· n, Dano·w drape·thw apo· tiw fylake·w fo·neyse dy·o astynomikoy·w. Ua h·uela na me plhroforh·sei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ti proti·uetai na ka·nei gia thn belti·vsh tvn epikoinvniakv· n synde·sevn ston tome·a thw plhrofori·aw metajy· tvn astynomikv· n yphresiv· n tvn diafo·rvn kratv· n prokeime·noy na katastei· sto me·llon dynath· h pro·lhch paromoi·vn me to proanaferue·n peristatikv· n. Pvw proti·uetai h Epitroph· na diasfali·sei o·ti oi plhrofori·ew sxetika· me drape·tew h· eyriskome·noyw ekto·w tvn fylakv· n se no·mimh a·deia katadi·koyw sta dia·fora kra·th ua diabiba· zontai egkai·rvw stiw armo·diew arxe·w tvn kratv· n melv· n prokeime·noy na diaue·toyn ayte·w pa·nta ton aparai·thto xro·no kai thn ikano·thta na antidroy·n p. x. se periptv· seiw drape·teyshw; Proti·uetai h Epitroph· na diaue·sei megaly·tera posa· gia th xrhmatodo·thsh thw eyrvpo·l, h opoi·a e·xei th dynato·thta na syntoni·zei th synergasi·a metajy· tvn diafo·rvn kratv· n ston tome·a thw diafy·lajhw thw ta·jhw kai asfa·leiaw; Epi· ple·on, ervtv· thn Epitroph· pvw proti·uetai na ajiopoih·sei tiw sxedo·n aperio·ristew dynato·thtew thw epikoinvni·aw dedome·nvn kai thw texnologi·aw thw plhrofori·aw, kauv· w kai thn oloe·na kai ayjanome·nh synergasi·a metajy· tvn kratv· n melv· n thw (cid:201)nvshw sto plai·sio thw symfvni·aw Se·gken; (98/C 174/130) GRAPTH ERVTHSH E-3647/97 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Synergasi·a tvn arxv· n sthn EE Kata· th dia·rkeia tvn teleytai·vn hmerv· n, to koino· parakoloy·uhse mi·a alysi·da dramatikv· n gegono·tvn ta opoi·a odh·ghsan sto bi·aio ua·nato dy·o astynomikv· n orga·nvn en v· ra yphresi·aw. Ta gegono·ta a·rxisan o·tan e·naw eyrisko·menow se nomimh a·deia apo· tiw fylake·w Dano·w egklhmati·aw pragmatopoi·hse lhstei·a se jenodoxei·o toy Elsi·nki kai telei·vsan o·tan fo·neyse me idiai·tera a·grio tro·po dy·o astynomikoy·w. H tragvdi·a ayth· e·xei egei·rei orisme·na ervth·mata sth Filandi·a kai, o·pvw pistey·v, kai sth Dani·a. Gi’ ayto· kai ua h·uela na ypoba·lv sthn Epitroph· tiw ako·loyuew ervth·seiw: Poia· me·tra mporei· na lhfuoy·n prokeime·noy na apofeyxuei· h epana·lhch paromoi·vn peristatikv· n; Me poioy·w tro·poyw ua dieykolynuei· kai ua katastei· apotelesmatiko·terh h antallagh· plhroforiv· n metajy· tvn arxv· n sthn EE; Pv· w mporei· na katastei· apotelesmatiko·terh h diafy·lajh tvn syno·rvn, h synergasi·a kai › idi·vw › na beltivuei· h paroxh· plhroforiv· n sxetika· me thn kyklofori·a tvn katadi·kvn kai tiw egkriuei·sew se aytoy·w a·deiew; To peristatiko· ayto· den pei·uei asfalv· w toyw poli·tew thw EE gia to aparai·thto thw symfvni·aw Schengen. Dedome·noy o·ti para· tiw safei·w arnhtike·w thw pleyre·w, h eley·uerh kyklofori·a ei·nai sto sy·nolo· thw idiai·tera vfe·limh, pre·pei opvsdh·pote na lhfuoy·n o·la ta anagkai·a me·tra gia thn epi·lysh tvn problhma·tvn poy e·xoyn enskh·cei ston tome·a ayto·. Koinh· apa· nthsh toy kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-E-3590/97 kai E-3647/97 (16 Ianoyari·oy 1998) Efo·son oi ervth·seiw toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy anafe·rontai sth synergasi·a sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, pre·pei na shmeivuei· o·ti h astynomikh· synergasi·a geniko·tera kai h synergasi·a me·sv thw mona·daw narkvtikv· n thw Europol kai thw mellontikh·w Europol eidiko·tera periori·zetai sthn katapole·mhsh sobarv· n periptv· sevn dieunoy·w egklh·matow. Oi periptv· seiw ayte·w diafe·royn apo· to pro·blhma thw apo·drashw fylakisme·nvn h· anurv· pvn poy e·xoyn afeuei· prosvrina· eley·ueroi, periptv· seiw oi opoi·ew antimetvpi·zontai se dimere·w epi·pedo h· me·sv thw Interpol. Kauv· w h synuh·kh toy `msterntam proble·pei thn epe·ktash thw astynomikh·w synergasi·aw sthn pro·lhch, thn epish·mansh kai thn ana· krish tvn poinikv· n adikhma·tvn geniko·tera ua pre·pei na ejetastei· meta· thn e·narjh isxy·ow thw synuh·khw toy `msterntam ea· n h synergasi·a ayth· perilamba·nei to zh·thma to opoi·o ue·toyn ta Ajio·tima Me·lh toy Koinoboyli·oy. Ston tome·a thw dikastikh·w synergasi·aw kai thw ape·lashw ypa·rxoyn ryumi·seiw metajy· tvn kratv· n melv· n gia na antimetvpi·zontai oi periptv· seiw para·doshw tvn drastv· n kai a·llew ryumi·seiw oi opoi·ew aforoy·n sobaro·tera egklh·mata. Stiw periptv· seiw ayte·w proble·petai h dynato·thta prosvrinh·w kra·thshw meta· apo· ypobolh· epi·shmhw ai·thshw. Oi ryumi·seiw ayte·w proble·pontai se dia·forew dieunei·w synuh·kew, idi·vw sthn Eyrvpai¤kh· Symfvni·a toy 1957 sxetika· me thn ape·lash, kai e·xoyn symplhrvuei· kai h efarmogh· toyw e·xei dieykolynuei· apo· th Symfvni·a thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw sxetika· me thn ape·lash toy 1996 h opoi·a bri·sketai sto sta·dio thw epiky·rvshw


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3611/97 af Elly PLOOIJ-VAN GORSEL til Kommissionen. Tekstilhandelen med Kina

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
developing countries
dominant position
preferential agreement
tariff preference
textile industry


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3634/97 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Garantier, der kræves i forbindelse med adgang til beskæftigelsesinitiativer i Portugal

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Portugal
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 6. 98 P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Luxembourg kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/53) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3633/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Nederlandene Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Nederlandene kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/54) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3634/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Portugal Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Portugal kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/55) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3635/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Det Forenede Kongerige Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Det Forenede Kongerige kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/56) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3636/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Spanien Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3609/97 van Esko SEPPÄNEN aan de Commissie. De verbetering van de positie van algemeen taalwetenschappelijk onderzoek in de communautaire onderzoeksprogramma's

eurovoc_concepts:
EU programme
computer applications
information system
linguistics
new technology
research and development
research programme

text: C 174/86 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 6. 98 (98/C 174/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3609/97 van Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: De verbetering van de positie van algemeen taalwetenschappelijk onderzoek in de communautaire onderzoeksprogramma(cid:146)s In de toekomst zal een steeds groter deel van de financiering van Europees taalonderzoek rechtstreeks afkomstig zijn van de EU. Het taalonderzoek is in de onderzoeksprogramma(cid:146)s van de EU in vier hoofdcategoriee¤n ingedeeld: › programma(cid:146)s voor de ontwikkeling en benutting van automatische taalanalyse en systemen voor informatievoorziening, › programma(cid:146)s voor algemeen cultuuronderzoek, › programma(cid:146)s voor onderzoek en ontwikkeling, met name gericht op de voormalige Sovjetunie, de voormalige socialistische landen en de ontwikkelingslanden, › programma(cid:146)s ter ondersteuning van de samenwerking tussen en de scholing van onderzoekers. Momenteel is er in de communautaire programma(cid:146)s voor taalkundig onderzoek zeer weinig aandacht voor het zogeheten taalkundige basisonderzoek en het theoretisch onderzoek. De financiering van basisonderzoek is vooral problematisch, omdat het gaat om onderzoek waarvan het nut meestal pas na lange tijd duidelijk wordt. Toch wordt in lidstaten als Nederland en Duitsland steun voor theoretisch taalonderzoek gezien als een economische investering. In beide landen staat het theoretisch taalkundig onderzoek dan ook op een buitengewoon hoog niveau. Welke maatregelen overweegt de Commissie ter verbetering van de positie van het algemeen taalkundig onderzoek? Zou het bijvoorbeeld mogelijk zijn taalonderzoek deel te laten uitmaken van de activiteiten van het GCO (Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek) of een programma te ontwikkelen dat specifiek gericht is op taalkundig basisonderzoek? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (23 januari 1998) Het voorstel van de Commissie voor het vijfde kaderprogramma voor onderzoek (1) voorziet niet in een specifiek programma voor taalkundig basisonderzoek. Wel worden binnen het bestek van het specifieke programma (cid:132)Totstandbrenging van een gebruikersvriendelijke informatiemaatschappij(cid:148) activiteiten met betrekking tot nieuwe taaltechnologie voorzien om de informatie- en communicatiesystemen gebruiksvriendelijker te maken, speciaal in het kader van kernactiviteit III (cid:132)Multimedia-inhoud en -instrumenten(cid:148). Deze activiteiten betreffen onder andere bepaalde aspecten van het fundamenteel onderzoek. Wat het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek (GCO) betreft, omvatten de huidige werkzaamheden geen taalonderzoek. Bovendien beschikt het GCO niet over de nodige bevoegdheden om, althans op korte termijn, werkzaamheden op dit gebied te ondernemen. (1) COM(97) 142 def. (98/C 174/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3610/97 van Pervenche Bere‘s (PSE) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Invaliditeitsbewijs Op 1 september 1997 verzocht ik de Commissie na te gaan of het mogelijk was in alle lidstaten een geharmoniseerd model invaliditeitsbewijs in te voeren (schriftelijke vraag E-2815/97) (1). Het verrassende antwoord van de Commissie d. d. 3 oktober luidde dat (cid:132)gezien de bevoegdheden en competenties die haar door de Verdragen zijn toegekend, (. ) de Commissie momenteel niet voornemens (is) om de in de verschillende lidstaten afgegeven invaliditeitsbewijzen te harmoniseren(cid:148)