title: Commission Regulation (EC) No 2289/97 of 18 November 1997 amending Regulation (EEC) No 1164/89 laying down detailed rules concerning the aid for fibre flax and hemp

eurovoc_concepts:
flax
hemp
production aid
textile fibre

formats: html pdfa1b print


title: Jahresbericht zum Haushaltsjahr 1996 zusammen mit den Antworten der Organe Band I Bericht über die Tätigkeiten im Rahmen des Gesamthaushaltsplans sowie des sechsten und siebten Europäischen Entwicklungsfonds

eurovoc_concepts:
EDF
activity report
financial year
general budget (EU)


title: Komission tiedonanto ympäristöstä ja työllisyydestä (Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen)

eurovoc_concepts:
EU policy
economic policy
employment policy
environmental policy
sustainable development

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 11. 1997 KOM(97) 592 IopuII. KOMISSION TIEDONANTO ympäristöstä ja työllisyydestä (Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen) Tiedonanto ympäristöstä ja työllisyydestä (Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen) /. Johdanto 1. 1. Voimavaraongelma 1. 2. Poliittinen toimivalta 2. Ympäristön ja työllisyyden väliset yhteydet 2. 1. Talouskasvu ja kestävä kehitys 2. 2. Kohti työpaikkavaltaista ja kestävän kehityksen Eurooppaa 2. 3. Siirtymän hallitseminen 3. Työpaikkoja ja ympäristöä tukevat politiikat 3. 1. Kiireelliset tehtävät 3. 1. 1. Tuotantoteollisuus 1. 1. 2. Liikenne 1. 1. 1. Energiantuotanto 1. 1. 4. Maatalouden käytännöt 1. 1. 5. Kotitaloudet ja kulutustavat 3. 2. Alueelliset näkökannat 1. 2. 1. Kaupunkien kehittäminen 3. 2. 2. Maaseudun kehittäminen 3. 3. Tukipolitiikat 1. 1. 1. Yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpano 1. 1. 2. Verotuksen saattaminen työllisyys-ja ympäristöystävällisemmäksi 1. 1. 1. Teknologian arvioiminen ja kehittäminen 1. 1. 4. Tietojen levittäminen 1. 3. 5. Kotimaiset ja ulkoiset markkinat 3. 4. Työmarkkinapolitiikkojen uudelleentarkastelu 3. 5. Taloudellinen 3. 5. 1. Yhteisön kustannukset 3. 5. 2. Euroopan investointipankki 3. 5. 3. Käyttömaksut 4. Tulevaisuuden kysymyksiä - tärkeimmät toimet 4. 1. Ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeva esikuva-analyysi 4. 2. Teknologian arvioiminen ja kehittäminen 4. 3. Rakentaminen Agenda 2000:n pohjalle 4. 4. Verotus ja hinnat 4. 5. Ympäristökoulutus ja -kasvatus Liitteet: I- Itkoliiketoiminta, 2 - Esimerkkejä hyvästä liiketoimintakäytännöstä, î - Jäsenvaltioiden toimet 4^ Tiivistelmä Tämän tiedonannon tarkoitus. Amsterdamin sopimukseen sisältyy uusi työllisyyttä koskeva tavoite ja siinä on lisätty sitoutumista ympäristöön. Sekä työllisyys että ym päristö ovat yhteisiä huolenaiheita, ja perustamissopimuksessa edellytetään näiden kahden alan yhdentämistä kaikkiin muihin toimintapolitiikkoihin. Ehdotuksessaan jäsenvaltioiden työllisyyspoliitikkojen suuntaviivoiksi komissio neuvoo jäsenvaltioita käyttämään uutta teknologiaa ja innovaatioita liikeyritysten luomiseksi ja kehittämi seksi sekä (ympäristön kannalta) kestävien tuotanto-ja kulutustapojen edistämiseksi. Tällaisiin poliittisiin valtuutuksiin perustuvassa tiedonannossa pyritään hahmottele maan strategia, jonka avulla ympäristö- ja työllisyyspolitiikat voivat hyödyttää toisi aan. Voimavaraongelma. EU:n talouksille on yhä luonteenomaista työvoimavarojen "alikäyttö" ja samanaikainen ympäristövarojen "liikakäyttö". Työllisyyden taso on EU:ssa alhainen, samalla kun työttömyystaso on korkea, keskimäärin yli kymmenen prosenttia. Toisaalta teollinen maailma on vastuussa huomattavasta osasta maailman laajuisia ympäristöongelmia. Suurimpia ongelmia aiheuttavat useat talouselämän eri tyisalat (teollisuus, liikenne, energia, maatalous) sekä kulutustavat. Tuotanto- ja kulu tustapamme ovat kokonaisuudessaan kaikkea muuta kuin kestäviä Työllisyyden ja ympäristön väliset yhteydet. Tapa, jolla me nykyisin tuotamme tavaroita ja palveluja, perustuu yhä menneiden aikojen investointi- ja hintasuhteisiin, jolloin ympäristöä koskevien huolien merkitys oli paljon vähäisempi Samoin se tapa. jolla me tuotamme ja rahoitamme julkisia hyödykkeitä ja hyvinvointiyhteiskuntaa, on peräisin ajalta, jolloin toimintasuhteen aleneminen yhdessä työttömyyden kasvun kanssa aiheutti vähemmän ongelmia. Nykyään jäsenvaltioita vaaditaan nopeuttamaan siirtymistä vanhoista saastuttavista teknologioista ja piipunpäätoimenpiteistä uusiin puhtaisiin teknologioihin. Samanaikaisesti niiden on harkittava uudelleen julkisten hyödykkeiden ja hyvinvointivaltion rahoitusta. Tekniikan muutos voidaan toteuttaa parhaiten silloin, kun vanha pääoma korvataan uudella investoinnilla, johon alusta alkaen sisällytetään korkeat ympäristönormit ja jota tuetaan taloudellisten kannustimien ja pakotteiden yhdistelmällä. Tästä on kah denlaista hyötyä: investointi luo uusia työpaikkoja ja liiketoimintamahdollisuuksia, ja uusi teknologia johtaa parempaan ympäristöön Mitä nopeammin naita uusia teknii koita ja menetelmiä kehitetään ja otetaan käyttöön, sitä nopeammin Eurooppaan syn tyy kestävä talous ja enemmän työpaikkoja. Hyvin suunniteltu ympäristöpolitiikka olisi nähtävä vahvana investointeja ja kestävän kehityksen Euroopan rakentamista kannustavana voimana, joka luo sekä kasvua että työllisyyttä. I ^ Tulevaisuuden kysymyksiä - tärkeimmät toimet. Työllisyys- ja ympäristöpolitiikat voivat tukea toisiaan. Kehitysnopeus riippuu muun muassa siitä, kuinka nopeasti uusi tekniikka otetaan käyttöön pääomahyödykkeiden alalla. Komissio tukee ja kannustaa aloitteita, joilla kehitetään jäsenvaltioiden pitkän aikavälin investointistrategioita Komissio ehdottaa seuraavia keskeisiä toimia: 1. Yritysten ja talouselämän alojen työllisyyden ja ympäristöalan saavutusten esikuva- analyysi viranomaisten sekä yksityisten ja julkisten yritysten kannustamiseksi niiden suuntautuessa kohti puhtaampaa ja ekologisesti tehokkaampaa tuotantoa ja kulutusta. 2. Teknologian arvioiminen ja kehittäminen mukaan lukien uusien nousevien alojen ja teknologioiden edistäminen sekä parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden ja nykyisen seulonnan laajentaminen käsittämään työllisyysvaikutukset samoin kuin energian ja voimavarojen käytön yksityiskohtainen arviointi. 3. Ponnistelujen jatkaminen ja lisääminen Agenda 2000:n pohjalta sen varmistami seksi, että yhteisön rahastoilla ja välineillä tuetaan yhdennetyllä tavalla työllisyyttä ja kestävää kehitystä. Keskittyminen kaupunkien uudistamiseen ja maaseudun kehittä miseen vaikuttaa lupaavalta. 4. Verojärjestelmien rakennemuutoksen asteittainen jatkaminen vähentämällä toisaal ta välillisiä työvoimakustannuksia ja toisaalta sisällyttämällä ympäristö- ja voimava- rakustannukset tavaroiden ja palvelujen markkinahintoihin. 5. Koulutuksen edistäminen uusien ympäristöä säästävien tekniikoiden ja työmene telmien toteuttamisen tukemiseksi. 1. Johdanto 1. 1. Voimavaraongelma EU:n taloudet eivät kehity kestävällä tavalla. Niille on yhä ominaista työvoimavaro jen "alikäyttö" ja ympäristövarojen "liikakäyttö". Työvoimavarojen "alikäyttöa" voidaan kuvata seuraavasti. Kahden vuosikymmenen ajan EU:n talouskasvu on ollut noin 2,5 prosenttia vuodessa, mihin on sisältynyt kah den prosentin tuottavuuden kasvu. Työpaikkojen lukumäärä on lisääntynyt, mutta sa moin on lisääntynyt työpaikkoja etsivien henkilöiden määrä. Tämän seurauksena työllisyysaste on laskenut noin 60,4 prosenttiin työikäisestä väestöstä ja työttömyyden kasvu keskimäärin yli kymmeneen prosenttiin EU. n työvoimasta. Pitkäaikaistyöttö mät edustavat puolta työttömistä eli viittä prosenttia koko työvoimasta. Tämä työ voimavarojen "alikäyttöongelma" aiheutuu etupäässä työpaikkojen puutteesta (liian harvat yrittäjät toteuttavat liian harvoja aloitteita ja palkkaavat liian vähän ihmisiä), tukipolitiikkojen puutteesta ja taitojen puutteesta (liian monilla ihmisillä on vanhoja taitoja, tai heillä ei ole taitoja lainkaan), kun taas yritykset tarvitsevat ihmisiä, joilla on uudet, mukautetut taidot. Pohjimmiltaan Euroopan työttömyysongelma on suurelta osin seurausta työpaikkoja luovien pitkäaikaisten sijoitusten hidastumisesta Luonnonvarojen "liikakäyttöön" liittyvää ongelmaa on analysoitu OECDn piiris sä, ympäristön ja kestävän kehityksen viidennessä toimintaohjelmassa ja sen tarkis tuksessa samoin kuin Euroopan ympäristökeskuksen suorittamissa arvioissa. Teollisen maailman osana EU:n jäsenvaltiot ovat vastuussa merkittävästä osasta maailmanlaa juisia ympäristöongelmia. Suurimpia ongelmia aiheuttavat useat talouselämän eri tyisalat ja kulutusmallit, joilla on vakavia vaikutuksia ihmiselämän kannalta välttä mättömien perustekijöiden veden, maaperän ja ilman laatuun. • Vaikka edistystä onkin tapahtunut, tuotantoteollisuus on edelleen vastuussa huo mattavasta osasta ympäristön saastumista erityisesti käyttämällä energiaa ja raaka- aineita ja muodostamalla vaarallisia jätteitä. • Liikenteen alalla ympäristön negatiivinen yleissuuntaus on jatkunut liikenteen kas vun vuoksi ja moottoreissa ja polttoaineissa tapahtuneista teknisistä parannuksista huolimatta. • Energian alalla fossiilisten polttoaineiden kierrolla on merkittäviä kielteisiä ympä ristövaikutuksia erityisesti ilmakehään. • Nykyisillä maatalouskäytännöillä on yleensä kielteisiä vaikutuksia veden määrään ja laatuun sekä maaperän eroosioon. Vaikka yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) vuoden I992 uudistuksella olikin joitakin myönteisiä vaikutuksia, tarvitaan lisäpon- nisteluja. • Kuluttajat mukaan lukien kotitaloudet edustavat 70 prosenttia tavaroiden ja palve lujen loppukysynnästä, ja niillä on erittäin tärkeä asema sekä niiden teollisuuteen kohdistuvan vaikutuksen vuoksi että loppukäyttäjinä. 1. 2. Poliittinen toimivalta Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pohjusti Euroopan unionin työlli syyden ja ympäristönäkökulman merkittävää edistämistä. Eurooppa-neuvosto teki useita näitä politiikkoja koskevia hyvin tärkeitä päätöksiä: kestävän kehityksen sisäl lyttäminen unionin tavoitteisiin, uuden työllisyyttä koskevan osaston lisääminen pe rustamissopimukseen, kasvua ja työllisyyttä koskeva päätöslauselma sekä puheenjoh tajamaan päätelmät "työllisyydestä, kilpailukyvystä ja kasvusta". Vasta allekirjoitetulla sopimuksella Euroopan unionille asetetaan kaksi uutta tavoitet ta: "tasapainoinen ja kestävä kehitys" sekä "työllisyyden korkea taso". Sen lisäksi, että nykyisin vaaditaan ympäristöä koskevien näkökohtien yhdentämistä muiden po litiikkojen kehitykseen, nyt on myös uusi nimenomainen velvollisuus tehdä samoin työllisyysnäkökohtien osalta. Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1997 antamassa kasvua ja työllisyyttä koskevassa päätöslauselmassa työllisyys asetettiin taloudellisen yhteensovittamisen ytimeksi heti eli jo ennen sopimuksen muodollista ratifiointia. Tämän Amsterdamin huippukokouk sen antaman toimivallan perusteella komissio on ehdottanut neljään toimintalinjaan perustuvia suuntaviivoja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikoille: yrittäjyys, työllistettä vyys, sopeuttaminen ja yhtäläiset mahdollisuudet. Tässä yhteydessä komissio on neu vonut jäsenvaltioita käyttämään uutta teknologiaa ja uusia innovaatioita yritysten luomiseksi ja kehittämiseksi sekä ympäristön kannalta kestävien tuotanto- ja kulutus tapojen edistämiseksi. 2. Ympäristön ja työllisyyden väliset yhteydet OECD on analysoinut kattavasti ympäristön ja työllisyyden välisiä yhteyksiä. Lisäksi komission ja Euroopan parlamentin toukokuussa I997 yhdessä järjestämässä ympäris töä ja työllisyyttä käsitelleessä konferenssissa kaikki asianosaiset saatettiin yhteen vaihtamaan näkemyksiä poliittisista kokemuksista. Seuraavat päätelmät ovat peräisin näistä ja muista analyyseistä: 2. 1. Talouskasvu ja kestävä kehitys Talouskasvun ja kehityksen välillä on tehtävä penisero. Kasvulla tarkoitetaan yleensä taloudellisen toiminnan tason ja määrän lisääntymistä, kun sitä vastoin kehitys mei- kilsee myös laadullista paranemista ja lisämahdollisuuksien luomista Tällaisen paran tumisen ytimenä ovat ilman muuta ympäristöä ja yhteiskuntaa koskevat näkökannat. Kestävän kehityksen tavallisin määritelmä on: kehitys, jolla tyydytetään nykyisen su kupolven tarpeet vaarantamatta tulevien sukupolvien kykyä tyydyttää omat tarpeen sa. Kaikkein tärkeintä tässä käsitteessä on ajatus luonnonpäaomasta: (!) luonnonym päristö tuottaa energiaa ja raaka-aineita, jotka muunnetaan tavaroiksi ja palveluiksi Sellaisena kuin sila käytettiin Ympäristön jo kestävän kehityksen viidennessä nuissd, HY VI. (' IIX, I7. 5. 91, ja ohjelmaa koskevassa kertomuksessa Kohti kestävää kehitys tä, l»W. loimiiituohjel- ihmisten tarpeiden tyydyttämiseksi; (2) se on tuottajien ja kuluttajien synnyttämien jätteiden ja päästöjen kaatopaikka. (3) ympäristö tuottaa myös useita ihmisten elämän ja talouden kannalta välttämättömiä peruselementtejä kuten ilma, maaperä ja vesi. Empiiriset todisteet viittaavat siihen, että talouskasvun ja tämän luonnonpääoman käytön välinen suhde ei ole yksinkertainen eikä suoraviivainen. Vaikka onkin totta, että joidenkin saasteiden päästöt lisääntyvät suurelta osin taloudellisen toiminnan myötä, ympäristöön kohdistuu monenlaisia paineita, jotka itse asiassa vähenevät, kun taloudet kukoistavat. Talouskasvun ja siihen liittyvien politiikkojen ansiosta yhteisö on onnistunut vähentämään useita ympäristön saastumisen muotoja ilmassa, vesissä ja jätehuollossa. Yksi tulevien vuosikymmenien suurimpia jäljellä olevia haasteita koskee kuitenkin maapallon kestokyvyn ylittämistä ja uusiutuvien luonnonvarojen jatkuvaa voimape räistä käyttöä. Siirtyminen kestävämpään kehitykseen vaatii näin ollen primäärienei- gian ja raaka-aineiden käytön tehostamisen lisäämistä, tuotteiden ja jätteiden mahdol lisimman laajaa kierrätystä, tuotteiden suunnittelemista niin, että ne ovat kestäviä, ja suurempaa uusiutuvien energiamuotojen ja raaka-aineiden käyttöä. Komissio julkai see lähiaikoina valkoisen kirja yhteisön strategiasta ja toimintasuunnitelmasta uusiu tuvien energialähteiden alalla. 2. 2. Kohti työpaikkavaltaista ja kestävää Eurooppaa Riittävä määrä korkeatasoisia työpaikkoja on nykyiselle sukupolvelle ja tuleville su kupolville erittäin tärkeä seikka, joka vaikuttaa suuresti kansalaisten elämänlaatuun Kestävän kehityksen Eurooppaa koskeva haaste merkitsee tämän vuoksi kilpailuky kyisen talouden luomista, joka saastuttaa vähemmän ympäristöä, käyttää tehok kaammin energia-ja raaka-ainevaroja ja lisää työllisyyttä. Ennen tämän haasteen muuttamista toimintapolitiikoiksi on analysoitava monia näihin kolmeen seikkaan liittyvien politiikkojen välisiä eri suhteita OECD on tehnyt tästä kattavan analyysin'. Siinä pääteltiin, että työpaikkoja sekä syntyy että menetetään eri alueilla ja aloilla ja että nettovaikutus työpaikkojen kokonaismäärään on positiivinen. OECD:n kertomuksessa pääteltiin myös, että on suotavaa yhteensovittaa ympäristö- ja talouspolitiikat. Oleellisimmat seikat, jotka OECD yksilöi tärkeimmiksi positiivisen ympäristö- ja työllisyystuloksen saavuttamiseksi, on esitetty seuraavassa laatikossa: Talouskasvusta ja ympäristö, lùitoopan komission tiedonanto K()M(V4)K>5 Ympäristöpolitiikat ja tyollisyvs. OI'X'I) IW7, s. 10. Laatikko 1- Seikat, jotka määräävät ympäristöpolitiikkojen nettovaikutuksen työllisyy teen Tekijä 1 Ympäristömenojen tasoja kestävyys —Kkotyöpaikat ovat kestäviä vain, jos ympäristömenot jatkuvat ajallisesti. Tekijä 2: Taloudellinen yhteys, jossa ympäristötoimenpide toteutetaan —Liiketoiminnan suhdannevaihtelut vaikuttavat ympäristötoimenpiteiden työllisyysvaikutukseen. Kun talouselämä toimii täydellä kapasiteetilla, seurauksena on suurelta osin työllisyyden siirtyminen pikemminkin kuin sen absoluuttinen lisääntyminen. Toi saalta taloudellisen laman vallitessa työssä olevien määrä muuttuu yleensä suoraan ja melko nopeasti. Tekijä 3 työttömyyden tasoja sen alakohtaiset, alueelliset ja rakenteelliset mallit —Jos työllisyysmenoja ei pystytä kohdentamaan oikein, niistä on vain vähän hyötyä työllisyyden vähentämisessä tietyillä lamasta kärsivil lä alueilla, teollisuudenaloilla tai ammattiryhmien ja taitojen piirissä. Tekijä 4: Inhimillisten voimavarojen saatavuus —Työllisyysvaikutus riippuu myös riittävät valmiudet ja taidot omaavien inhimillisten voimavarojen saatavuudesta kaikilla tasoilla (hallinto, toiminta, jne. ) Tekijä 5:Noudatettavien ympäristöpoliittisten stmtegioiden luonne —Saastumisen valvonnalla ja piipunpääslra- legioilla on ollut ja on erilainen vaikutus työllisyyden tasoon ja koostumukseen kuin saastumisen ehkäisemisel lä. Sama koskee siirtymistä kertakäyttötaloudesta uusiokäyttöön ja kierrätykseen keskittyvään talouteen. Tekijä 6; Ympäristökulutuksen malli Ympärislösäänlelyn aiheuttamilla investointimenoilla on lodennäköi:. i::. ii erilainen työllisyysvaikutus kuin käyttökulujen tai snasteinaksujen lisäämisellä. Tekijä 7Ympäristöinvestoinnin tai -teknologian laji—Investoinneilla valvontaan tai "lisätekniikkaan" on erilai nen työllisyysvaikutus kuin investoinneilla "puhtaisiin teknologioihin". Tekijä H: Rahoituskeinot sekä lainanoton ja verojen vaikutus—Työllisyysvaikutus on todennäköisesti erilainen, jos kaikki rahoitus tulee yksityisistä lähteistä, verrattuna tilanteeseen, jossa varat tulevat valtion lainanotosta tai veroista. Tekijä 9:Tärke. iden vuotojen merkitys—Jos huomattava osa ympäristömenoista käytetään tuoutilaitteiden os tamiseen, työllisyyttä luodaan ulkomaisessa eikä kotimaisessa taloudessa. Tekijä 10: Ympäristötoimenpiteiden toteuttaminen —Ympäristötoimenpiteiden vaikutukset kilpailukykyyn ja työllisyyteen ovat erilaiset myös sen mukaan, otetaanko ne käyttöön kotimaassa vai kansainvälisesti. Tekijä 11. Kohteena olevien teollisuudenalojen kilpailutilanne—Ympäristöpolitiikkojen nettovaikutus työllisyy teen riippuu paljolti myös kohteena olevien teollisuudenalojen kilpailukyvystä. Komissio haluaisi korostaa seuraavia näkökohtia: • Toimintapoliittiset välineet. Koska ympäristöpolitiikan taloudelliset välineet ovat taloudellisten toimijoiden kan nalta joustavia, ne ovat yleensä halvempia kuin yksityiskohtainen tekninen sääntely Ne kannustavat myös vähentämään saastumista pysyvästi, ja näin ne kannustavat tuottamaan ja soveltamaan innovatiivisia ja vähemmän saastuttavia tekniikoita. • Ympäristöinvestointien luonne: Tähän mennessä suuri osa tuotantoteollisuuden ponnisteluista ympäristövaatimusten täyttämiseksi on keskittynyt piipunpääratkaisujen toteuttamiseen, kuten jätevesien puhdistamiseen, pölysuotimiin, kiinteän jätteen käsittelyyn, jne Piipunpääratkaisul eivät kuitenkaan yleensä lisää tehokkuutta tai tuottavuutta, ja ne merkitsevät yrityksel le tämän vuoksi pelkkiä kustannuksia. Puhdas teknologia toisaalta parantaa tuotannon tehokkuutta. Vaikka investointikustannukset ovat alussa yleensä korkeammat kuin piipunpääratkaisujen kustannukset, niiden takaisinsaantiaika on usein lyhyt Lisäksi puhdas teknologia vähentää tavallisesti saastuttavia päästöjä kaikkiin väliaineisiin sen sijaan, että se siirtäisi niitä toisesta toiseen. Investoinnit puhtaaseen teknologiaan aut tavat säilyttämään kilpailuedun ja luovat sekä ylläpitävät näin työllisyyttä. • Kyseisten liikeyritysten kilpailukyky: Uusi saastumisen valvontalaitteiden, puhtaan teknologian ja ympäristöä säästävien tuotteiden kysyntä ei luo uusia työpaikkoja yhteisössä, jos ne tuotetaan ulkomailla ja tuodaan yhteisöön. Nettovaikutus työllisyyteen riippuu lisäksi myös kyseisten yhtiöi den kilpailutilanteesta. Kuten Euroopan teollisuuden kilpailukykyä koskevassa ker tomuksessa hahmoteltiin, kokonaistasolta on olemassa vain vähän kokemusperäisiä todisteita siitä, että nykyisillä ympäristöpolitiikoilla olisi ollut merkittäviä kielteisiä tai myönteisiä vaikutuksia kilpailukykyyn, mutta erityisaloilla nämä voivat olla merkittäviä. On myös useita hyvin dokumentoituja tapaustutkimuksia aloista ja yrityksistä, jotka ovat pystyneet muuttamaan ankarien standardien asettamisen etulyöntieduiksi inno vaation, tehokkuuden ja tuottavuuden lisääntymisen kautta. Innovaatiot johtivat kustannusten vähenemiseen, tuottojen lisääntymiseen, markkinaosuuksien kasvuun tai uusien markkinoiden ja tuotteiden kehittämiseen. *' Kyseiset yhtiöt väittävät, että eri tyisesti pitemmällä aikavälillä nämä muutokset hyvin usein auttoivat yrityksiä jatka- 7. " maan toimintaansa. Tämän vuoksi on pääteltävä, että liikeyritykset, jotka järjestel mällisesti jättävät ottamatta huomioon ympäristöään ja voimavarojaan koskevat ky symykset, asettavat itsensä usein haavoittuvampaan markkinatilanteeseen. Euroopassa on nykyisin ainakin 3,5 miljoonaa ympäristöön liittyvää työpaikkaa. Nom kaksi miljoonaa näistä työpaikoista liittyy toimiin puhtaan teknologian, uusiutuvan energian, jätteiden kierrätyksen, luonnon- ja maisemansuojelun sekä kaupunkialueiden ekologisen uudistamisen alalla. Niin kutsutussa "ekoliiketoiminnassa" työskentelee noin 1. 5 miljoonaa ihmistä. Nämä yhtiöt tuottavat teknologiaa, tavaroita ja palveluja "vedelle, ilmalle ja maaperälle aiheutettujen ympäristövahinkojen samoin kuin jättei siin, meluun ja ekosysteemeihin liittyvien ongelmien mittaamiseksi, estämiseksi, ra joittamiseksi tai korjaamiseksi". x Tällä alalla on suuret mahdollisuudet kotimaisen työllisyyden luomiseen Erään tut kimuksen mukaan Euroopan unionissa voitaisiin luoda puoli miljoonaa työpaikkaa uusiutuvien energiamuotojen alalla tehostetun, jopa 180 miljardia ecua käsittävän in vestointiohjelman avulla vuoteen 2020 mennessä. Kysyntä laajenee nopeasti ulko maisille markkinoille. Kun eurooppalaiset saastumisen valvontapalvelujen ja - laitteiden markkinat olivat vuonna 1994 noin 90 miljardia ecua, niiden arvioidaan ko ko maailman tasolla olevan nykyisin arvoltaan noin 280 miljardia US-dollaria, ja nii den odotetaan kasvavan 640 miljardiin US-dollariin vuonna 2010, mikä merkitsee Euroopan teollisuuden kilpailukyky. Euroopan komissio 1997, s. 101. Katso joitakin esimerkkejä liitteessä 2 olevissa laatikoissa I - 3. Euroopan teollisuuden kilpailukyky. Euroopan komissio 1997, s. 103. Liiketoiminnan asenne ja strategia ympäristönsuojeluun. Eurosi raionin PO lll:lle, 1995 Kinostat vuoden 1997 EU:n työllisyyskertomukseen. Arvio ekoteollisundesta EH:ssa. Ecolec-Eiuoslal - PO XI, l4>*>7. Katso myös liite I Ekoliikeloiminnnn niààrilelniàstà on sovittu OECDssa. katso ()( 'I )E/( il )(•>(>) 117 TERES II - Tutkimus Euroopan uusiutuvista energialähteistä - llusiutuvien eneryjalähleitlen näkymät JO Euroopan maassa vuosina IW5-2020. Euratomin turvavalvonta (ESI)). Alleneria varten. noin kahdeksan prosentin vuotuista kasvuvauhtia. Lisäksi UNEP arvioi, että ener giatehokkaiden laitteiden markkinoiden määrä on noin 200 miljardia US-dollaria ja että uusien ja uudistettujen "puhtaampien" tuotantoprosenttien myynnin määrä on vielä määrittelemättä. 12 2. 3. Siirtymän hallitseminen Ympäristöpolitiikat ovat sopusoinnussa korkeamman työllisyyden kanssa edellyttäen, että ne ovat johdonmukaisia ja että niissä käytetään hyväksi niitä yhteensovitusmene- telmiä, joille nykyaikainen markkinatalous perustuu. Jos harkitaan molempien on gelmien eli "työvoiman alikäytön" ja "luonnonvarojen liikakäytön" hallitsemista, lu paavin strategia olisikin suhteellisten hintojen vastaava mukauttaminen. Tämä strategia olisi suunniteltava ja toteutettava huolellisesti! Seuraavat seikat on välttämätöntä ottaa huomioon, jotta siirtyminen kestävän kehityksen Eurooppaan ta pahtuisi kitkattomasti: • asteittainen toteuttaminen helpottaa talouden rakenteessa tarvittavia mukautuksia • laaja kansainvälinen yhteensovittaminen helpottaa haavoittuvien teollisuudenalojen kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamista • ympäristökustannukset on suunnattava hyvin sekä alueellisesti että alakohtaisesti. Poliittisten toimenpiteiden ajoittamisella suhdannevaihteluiden mukaan voi myös olla tietty vaikutus. Kun talouselämä toimii täydellä kapasiteetilla, vaikutuksena on suurel ta osin työllisyyden siirtyminen pikemminkin kuin sen absoluuttinen kasvu. Toisaalta talouslaman aikana työllistettyjen henkilöiden määrä lisääntyy tavallisesti suoraan ja melko nopeasti. Näin on erityisesti silloin, kun työmarkkinat toimivat kitkattomasti ja ammattitaitoisia inhimillisiä voimavaroja on käytettävissä kaikilla tasoilla. Jotta vaikutusten jakautumista tietyille talouselämän aloille ja tietyillä alueilla voi taisiin hallita, on löydettävä käytännön ratkaisuja, jotka helpottavat kaikkien kyseisten taloudellisten toimijoiden siirtymistä kohti kestäviä tuotantomalleja. Sitä, missä mää rin esimerkiksi korkeammilla energiaveroilla hankittuja varoja käytetään yksinomaan työvoimakustannusten alentamiseen tai muihin kannustustoimenpiteisiin, on harkitta va tapauskohtaisesti. Näitä rajoitteita sisältävillä politiikoilla luodaan todennäköisesti kehys, joka lisää ko limaisten, työvoimavaltaisten ja kestävien investointien houkuttelevuutta Niitä olisi tuettava vakauteen tähtäävällä makrotalouspolitiikalla ja kestämättömille teknologioil le ja toiminnoille myönnettävien tukien asteittaisella poistamisella. Maailmanlaajuiset ympäristömarkkinat - Ajantasaistetut tiedot. Ecotecin selvitys JEMU:lle (Yhteisten ympäristöinä!kkinoiden yksikölle) ja DTI:llc (Kauppa- ja teollisuusministeriölle). 1997. Yksityisen alan investointivirrat ja ympäristö: mahdollisuuksien ja kysymysten määrittelemi nen. UNEP:n pyöreän pöydän kokous aiheesta Investoiminen ympäristöön, lokakuu 1995. 3. Työpaikkoja ja ympäristöä tukevat politiikat Poliittisena käännekohtana toimineen vuoden 1972 YK. n ympäristökonferenssin jäl keen eli viimeisten 25 vuoden aikana kaikki jäsenvaltiot ovat kehittäneet ympäristö politiikkoja. Totuus on kuitenkin se, että teknologian muutosnopeus on liian hidas ja että puhtaisiin teknologioihin ja järjestelmiin investoidaan liian vähän. Euroopan on aika ottaa käyttöön kaikki politiikat paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla luodakseen hyvin yhteensovitetun ja kestävän toimintaa työpaikkojen ja ympäristön hyväksi. 3. 1. Kiireelliset tehtävät Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen vaatii tärkeitä muutoksia seuraavilla tärkeillä aloilla: teollisuus, kuljetus, energia, maatalous ja kulutus. 3. 1. 1. Tuotantoteollisuus Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen tarjoaa uusia liiketoimintamahdolli suuksia tuotantoteollisuudelle ja siihen liittyvälle palveluteollisuudelle, ja joidenkin alojen voidaan olettaa kasvavan voimakkaasti. 4 Työn ja yritysten uusi organisointi aliurakoinnin muodossa saa työllisyysvaikutuksen näkymään etupäässä pk-yrityksissä erityisesti palvelualalla. Tietotekniikan käyttö on muuttanut ja muuttaa edelleen tuo tanto-, kulutus- ja työllisyysmalleja, millä on hyödyllinen vaikutus ympäristöön (esimerkiksi teleostokset ja etätyö). Yrityksillä on myös edessään ympäristöstä paljon huolestuneempien kuluttajien markkinat, ja investoiminen kestävämpiin tuotteisiin ja tuotantojärjestelmiin hyödyttää liiketoimintaa. 3. 1. 2. Liikenne Raideliikenteen sisämarkkinoiden keskeneräisyys ja nykyiset intermodaaliliikenteen esteet ovat johtaneet liikenteen tehottomuuteen. Tilanteen parantamiseksi on tärkeintä Euroopan rautatiejärjestelmien vapauttaminen ja elvyttäminen, ja tämä voisi vähentää maanteihin kohdistuvaa lisääntyvää painetta ja vähentää moottoripolttoaineiden käyttöä. Tätä vaikutusta voidaan edistää myös älykkäiden liikennejärjestelmien käy töllä. Maantieliikenteen, erityisesti matkustajaliikenteen energiatehokkuutta on paran nettava merkittävästi edelleen muutaman seuraavan vuoden aikana samalla, kun val mistellaan tulevaisuuden auton uutta käsitettä. Näiden aloitteiden onnistuminen on ratkaisevan tärkeätä sekä Euroopan autoteollisuuden työllisyyden että rautateiden selviämisen kannalta. Tärkeitä tekijöitä kyseisten teollisuusalojen tällaisen eteenpäin suuntautuvan ympäristöstrategian kannalta ovat todennäköisesti verokannustimet, maanteiden hinnoittelu, polttoaineiden ekomerkintä ja polttoaineiden laadun paran taminen Katso erityisesti liitteessä 2 olevat laatikot 1 ja 2 Euroopan komission vihreä kirja oikeudenmukaisesta ja tehokkaasta liikenteen hinnoittelusta Ilmastonmuutos - Euroopan unionin käsitykset Kioton ympäristökonferenssin kysymyksistä. Euroopan komission tiedonanto, lokakuu 1997. Katso liitteessä 2 oleva laatikko 4 (esimerkkejä työpaikkojen luomisesta). 3. 1. 3. Energiantuotanto Energiansäästön alalla pitäisi olla merkittäviä mahdollisuuksia luoda työpaikkoja, samalla kun voidaan saavuttaa huomattavia ympäristöetuja erityisesti ilmastonmuu toksen ja happamoitumisen alalla16. Komissio on jo osoittanut konkreettisia tapoja 17 • uusiutuvan energian käytön elvyttämiseksi , ja jotkut jäsenvaltiot kuten Tanska ja Saksa ovat erityisen aktiivisia tällä alalla. Myös yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotan tojärjestelmät lisäävät teollisten ja kaupallisten alojen kilpailukykyä ja luovat samalla työpaikkoja. 3. 1. 4. Maatalouskäytännöt YMP:n jatkuvan uudistuksen, sellaisena kuin siitä ilmoitettiin Agenda 2000:ssa, pi täisi johtaa uuteen tasapainoon korkealuokkaisten maataloustuotteiden riittävän tar jonnan varmistamisen ja luonnonympäristön ja sen voimavarojen, kuten voôon ja maaperän suojelun välillä. Neljä alaa vaikuttaa erityisen tärkeiltä työpaikkojen luomi seksi: (i) maisemien ylläpito, tärkeiden luonnonalueiden ja elinympäristöjen, kuten vesiperäisten alueiden, jokien ja suojelualueiden suojelu, (ii) kestävä metsätalous yl läpitää biologista monimuotoisuutta ja tarjoaa muita (esimerkiksi vapaa-ajan) toimin toja, (iii) uusien satojen kehittäminen ja käyttö muilla kuin elintarviketuotannon aloilla (esimerkiksi teollisiin tarkoituksiin tai biomassaenergiaa varten), (iv) sekä lo puksi luomuviljely. 3. 1. 5. Kotitaloudet ja kulutustavat Kuluttajien kysyntä muuttuu jo kohti ympäristöä säästäviä valintoja Tämän suunta uksen voidaan olettaa voimistuvan, kun käytettävissä on enemmän tietoja esimerkiksi ympäristömerkkien muodossa ja kun ympäristö- ja voimavarakustannukset sisällyte tään yhä paremmin markkinahintoihin. Kotitalousjätteen kierrätys tehostuu merkittävästi edellyttäen, että jätettä käsitellään erillisten keräys-ja lajittelujärjestelmien avulla niin, että jätteestä tulee taloudellisesti houkutteleva teollisuuden toissijainen raaka-aine. Lisäksi jätteiden kierrätys on osoit tanut, että tällä alalla voidaan luoda merkittävä määrä työpaikkoja. Katso Euroopan komission tiedonanto uusiutuvista energialähteistä 1997 Yhteisön strategia ylulistelyn lommon ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi. Euroopan komission tiedonanto K()M(97)5I4. K) 3. 2. Alueelliset näkökannat Kestävän kehityksen Euroopan rakentamisella on voimakas alueellinen ulottuvuus, ja sen merkitys kaupunki- ja maaseutualueille on erilainen. 3. 2. 1. Kaupunkien kehittäminen Kaupunkiympäristön stressi aiheuttaa lisääntyvää huolta useimmille eurooppalaisille. Euroopan kaupungit ovat jo ottaneet käyttöön erilaisia ympäristöstrategioita, jotka perustuvat erilaisiin maantieteellisiin profiileihin, väestötieteellisiin suuntauksiin ja taloudellisiin mahdollisuuksiin. Yhteisen eurooppalaisen kehyksen tarve on tunnustet tu Euroopan kaupunkien kestävän kehityksen peruskirjassa (1994). Euroopan komission tiedonannossa Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa luodaan asianmukainen toimintakehys. Vuonna 1998 pidettävässä kau punkifoorumissa, jossa on edustajia jäsenvaltioista, kaupungeista ja alueilta kehitetään teemaa edelleen. Myös komission aloite Kestävien kaupunkien kampanjaksi (kampanjaan osallistuu noin 320 paikallisviranomaista, jotka edustavat noin 100 mil joonaa asukasta) on tärkeä neuvottelujen ja tulevien toimien väline. Työllisyyden kannalta kaupunkiympäristön uudistaminen tarjoaa tärkeitä mahdolli suuksia ei vain perinteellisempien jätteisiin ja vesien puhdistamiseen tehtyjen, ympä- li) ristöinvestointien kautta vaan myös laajemmalta kannalta. Rakentamistoimenpitei den, kuten yksityisten ja kaupallisten rakennusten peruskorjauksen, kulttuuriperinnön säilyttämisen, kaupunkikeskustojen ja kaupunkien perusrakenteen uudistamisen (mukaan lukien jalankulku- ja pyöräkaistojen rakentaminen ja julkisten liikennemah- dollisuuksien laajentaminen) etuna on työpaikkojen luominen, taloudellisen toimin nan lisääminen paikallistasolla (mukaan lukien matkailualalla), energialähteiden säästäminen, ympäristön laadun parantaminen sekä rakennusten ja liikenteen perusra kenteen parantaminen vastaamaan nykyaikaisia standardeja. Suurin osa rakennusalan työpaikoista on pk-yrityksissä, jotka käsittävät 97 prosenttia rakennusalan 1,8 miljoo nasta yrityksestä. 3. 2. 2. Maaseudun kehittäminen Komission Agenda 2000:een sisältyvissä ehdotuksissa suunnitellaan tukijärjestelmän luomista maaseutujen kehittämispolitiikalle koko unionissa. Taloudellisten ja yhteis kunnallisten hyötyjen sekä ympäristöhyötyjen maksimoimiseksi maaseutualueilla maatalous-, metsätalous-, matkailu-, luonnonsuojelu-ja energiapolitiikkoja on käsitel tävä yhdennetysti Uusien palvelujen (esimerkiksi ekomatkailun) kehittäminen, osit tain luonnollisten elinympäristöjen ja maaseudun monimuotoisuuden arvojen ylläpi täminen sekä luonnollisten ja perittyjen voimavarojen (vesien, metsien) käsittely ovat tärkeitä maaseutuyhteisöjen tehtäviä, ja ne antavat suuria mahdollisuuksia työpaikko- KOM(97)l97. Katso onnistuneita kaupunkihankkcita liitteessä 2 olevassa laatikossa 5 ja Eurooppalainen strategia paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden kannustamiseksi". Euroopan komission tiedonanto KOM(95)27. 1, 11. 6. 95. II jen luomiseen. Koska paikallisyhteisöt voivat hyötyä näistä hankkeista taloudellisesti, niillä on kannustin suojella ja hoitaa luonnonvaroja huolellisesti. Yhdennetymmän lähestymistavan tärkeä näkökohta on se, että rakennerahastojen yhteydessä tapahtuvalla maaseutualueiden kehittämisellä olisi luotava paremmat yh teydet maaseudun ja paikallisten kaupunkien välille. Tämä edistää taloudellista mo nimuotoisuutta ja elävää maaseutua, mikä hyödyttää sekä ympäristöä että työllisyyttä. Olemassa olevien mahdollisuuksien hyväksikäytössä maaseutualueilla on oltava mu kana alueellisia ja paikallisia viranomaisia, maanviljelijöitä, liikeyrityksiä, rahoitus alan edustajia ja valtiosta riippumattomia järjestöjä. Maanviljelijöiden aseman kehit täminen ympäristöhallinnossa voi tukea maaseutuyhteisöjä täydentävien tai vaihtoeh toisten tulo-ja työllisyysmahdollisuuksien luomista. Paikallisia aloitteita ja alueellisia työllisyyssopimuksia olisi käytettävä edelleen ympäristön kannalta terveen työllisyy den luomisen edistämiseksi ja parempien elinolosuhteiden tarjoamiseksi. 3. 3. Tukipolitiikat On erilaisia tapoja luoda kannustimia, jotka johtavat investointeihin uusiin puhtaisiin teknologioihin ja uusiin tuotanto-ja kulutusmalleihin, jotka eivät ole yhtä voimavara- 21 painotteisia. «. * • • • 3. 3. 1. Yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpano Komissio on jo osoittanut, miten ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvon- 22 taa voidaan parantaa jäsenvaltioissa. Lisätoimia suunnitellaan sellaisten menetelmi en käyttöönottamiseksi, joilla ei vain taata lakien noudattamista vaan myös niiden te hokas soveltaminen kentällä. Investointien osalta vallitsee täytäntöönpanoaukko eri tyisesti veden, jätteiden ja luonnonsuojelun alalla. Agenda 2000:n yhteydessä on ponnisteltava yhteisön rahastojen käyttämiseksi mahdollisimman hyvin taloudelliseen tasa-arvoon ponnistelevien alueiden ja jäsenvaltioiden hyväksi ympäristön ja työlli syyden yhdentämisen parantamiseksi. Jäsenvaltioehdokkaiden valmistaminen noudattamaan yhteisön ympäristölainsäädän töä on erittäin tärkeätä. Ensimmäiset arviot osoittavat, että vaadittavat investoinnit voisivat olla jopa 120 miljardia ecua. Suurin osa investoinneista tapahtuu todennäköi sesti ilmansaasteiden valvonnan (40 prosenttia) sekä veden ja jäteveden käsittelyn alalla (40 prosenttia) Olisi korostettava, että näissä aloitteissa on noudateltava EU:n nykyisiä valtion tukea koskevia sääntöjä sellaisina, kuin niistä määrätään perustamissopimuksen 92 - 91 artiklassa Yhteisön ympäristölainsäädännön voimaansaattaminen. Euroopan komission tiedonanto KOM (96)500, 22. 10. %. 12 3. 3. 2. Verotuksen saattaminen työllisyys- ja ympäristöystävällisemmäksi Koko EU:ssa yli 42 prosenttia laskennallisesta verokannasta kohdistuu työllisyyteen. Luku oli 30 prosenttia 20 vuotta sitten. Nykyään vallitsee laaja yhteisymmärrys tar peesta kääntää verorakenteiden suunta vähentämällä työvoiman taakkaa muihin teki jöihin verrattuna. Jokaiselle jäsenvaltiolle on tärkeä kysymys määritellä, miten tämä muutos voitaisiin sisällyttää sen yleiseen veropolitiikkaan. Vaihtoehtoisen rahoituksen mahdollisuuksiin sisältyvät välilliset verot, ympäristö- tai energiaverot sekä pääoman tai kiinteän omaisuuden verotus. Tällaisen verouudistuksen pitäisi samalla mahdolli suuksien mukaan korjata edellä mainittua epäsuhtaa. Tässä yhteydessä komissio hyväksyi ehdotuksen neuvoston direktiiviksi yhteisön energiatuotteiden verotusta koskevan kehityksen rakenneuudistuksesta. - Tämän ehdotuksen tärkeimpinä tavoitteina on poistaa eri polttoainelajien ja jäsenvaltioiden väliset verovääristymät. Direktiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on pyrittävä välttämään kokonaisverorasituksensa lisäämistä (pannessaan direktiiviä täytäntöön) Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on samalla pyrittävä erityisesti vä hentämään työvoiman lakisääteisiä kustannuksia Arvioiden mukaan tämän energia- tuotteiden verotusta koskevan direktiivin läytäntöönpanemisella luotaisiin merkittävä määrä työpaikkoja. Komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen, jonka mukaisesti jäsenvaltiot saisivat ko keellisesti soveltaa (vakiokannan asemesta) alennettua ALV-kantaa tiettyihin työvoi mavaltaisiin palveluihin. Useat jäsenvaltiot ovat myös toteuttaneet hyvin monenlaisia erityistoimenpiteitä, ku ten verotuksellisia toimenpiteitä, lisätäkseen ympäristöinvestointeja ja työllisyyttä. '" Tietyntyyppisten investointien nopeutetut poistojärjestelmät, ympristöinvestointira- hastoista saadun koron verovapaus ja erityisten ympäristöverojen ja korvamerkittyjen maksujen käyttöönotto ovat osoittautuneet erityisen onnistuneiksi. Komissio antoi tiedonannon tukeakseen ympäristöverojen ja -maksujen käyttöä ja varmistaakseen, • 27 että niitä käytetään yhteisen lainsäädännön mukaisesti. 3. 3. 3. Teknologian arvioiminen ja kehittäminen Uusien, puhtaampien ja energiatehokkaampien teknologioiden tutkiminen ja kehit täminen on välttämätöntä kestävän kehityksen Euroopan rakentamiseksi Yhteisön aikaisemmat tutkimus-, teknologia- ja kehitysohjelmat, erityisesti ympäristöohjelma, ovat vaikuttaneet merkittävästi kestävän kehityksen Euroopan rakentamiseen tarvitta- Easkennallinen verokanta: verotulot sekä sosiaaliturvalulot jaettuina työntekijöiden korvausten yhteismäärällä. KOM (97)10. anneltu 12. 1. 1997. Arvio ehdotuksen vaikutuksista. Euroopan komission työasiakirja. 10. 7. 1997 (lisäys asiakir jaan SEC (97)I02(>. 21. 05. 1997). Asiakirjassa arvioidaan, että vuoteen 2005 mennessä on syntynyt 155 OOO - 457 000 uutta työpaikkaa Katso liitteessä * oleva laatikko 1 Ympäristöverot ja julkiset ympäristomaksut yhtenäismarkkinoilla. Euroopan komission tiedon anto KOM(97)9. 26 01. 1997 n van tiedon ja siihen tarvittavien välineiden kehittämiseen. Komission ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi korostetaan entisestään ympäristöä ja työllisyyttä koske via kysymyksiä. Sekä yksityisen että julkisen alan päättäjien kannalta, jotka ovat kiinnostuneita otta maan huomioon työllisyyttä ja kestävää kehitystä koskevia näkökantoja investointi päätöksissään, on usein liian kallista tutkia ja arvioida eri vaihtoehtoja muutoin kuin sen kannalta, ovatko heidän suunnitelmansa oikeudellisten säännösten mukaisia. Jul kiset viranomaiset, jotka haluavat luoda järjestelmän uusien ja ympäristöä säästävien ratkaisujen tukemiseksi, tarvitsevat myös hyvän tietojärjestelmän, koska uusille tek nologioille on ominaista nopea kehitys ja koska toiset ovat ympäristön ja työllisyyden kannalta houkuttelevampia kuin toiset. Joustava tietojärjestelmä vaikuttaa välttämättömältä ympäristön ja yhteiskunnallisten perusteiden nojalla tapahtuneen käytettävissä olevan teknologian arvioinnista saatujen tulosten levittämiseksi. Tällaista tietoa on suunniteltava yrittäjien, pankkiirien, pai kallisviranomaisten, konsulttien, insinööritoimistojen ja muiden investointipäätöksiin osallistuvien tarpeita varten. Näiden tietojen kokoamiseen ja arviointiin tarvitaan teknisiä asiantuntijoita, ympäristöteknologioiden tuottajia ja käyttäjiä sekä yksityisen ja julkisen alan insinöörejä ja tutkijoita. Yhteiskunnalliset ulottuvuuden huomioon ottaen osallistujina on oltava myös muita asianosaisia kuten ammattiliittoja, yhteis kunnallisen alan ja ympäristöalan valtiosta riippumattomia järjestöjä, rahoituslaitoksia ja jäsenvaltioiden viranomaisia. EU on jo tunnustanut, että erityiset ja hyvin tekniset tiedot ovat tarpeen ympäristöase- tuksien noudattamisessa ja perustanut Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston Teknologian tutkimuslaitoksen yhteyteen. "s Toimiston tällä hetkellä suorittamaa arviointia voitaisiin laajentaa työllisyyteen ja Teknologian tutkimuslaitosta koskevan direktiivin ulkopuolelle jääviin aloihin, erityi sesti (usein erittäin tekniikkapainotteisille) uusille aloille. 3. 3. 4. Tietojen levittäminen Monia aloitteita on suoritettu tietojen tuottamiseksi ja levittämiseksi työkirjojen, tie tokantojen, tukilinjojen, konferenssien, ympäristömerkkien, jne. muodossa, kun sijoit tajat ja ympäristöystävällisempien menetelmien, tuotteiden ja palvelujen kuluttajat tarvitsevat ympäristöjohtamiseen liittyvien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaih- toa. Tarvitaan lisäponnisteluja tietojen levittämiseksi järjestelmällisemmin. Kestä vän kehityksen Euroopan rakentaminen edellyttää uusia aktiivisia tiedottamista kos kevia aloitteita, jolta miljoonat päätöksentekijät yksityisissä ja julkisissa toimielimissä koko yhteisössä tavoitettaisiin. Euroopan komission tiedonanto Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimiston perustamisesta yhteisen tutkimuskeskuksen Teknologian tutkimus laitoksen yhteyteen, KOM ( )I997. Katso jäsenvaltioiden aloitteita liitteessä 1 olevassa laatikossa I. 14 3. 3. 5. Kotimaiset ja ulkoiset markkinat Tehokas julkisten hankintojen politiikka on erittäin tärkeä yhtenäismarkkinoiden ta voitteiden saavuttamiseksi: kestävä, pitkäaikainen kasvu ja työpaikkojen luominen, sellaisen liiketoiminnan kehittämisen edistäminen, joka pystyy hyödyntämään yhte näismarkkinoiden luomia mahdollisuuksia ja on kilpailukykyinen maailmanlaajuisilla markkinoilla, sekä antamaan veronmaksajille ja julkisten palvelujen käyttäjille par- haan mahdollisen vastineen heidän rahoilleen. EU:n julkisia hankintoja koskevat politiikat tarjoavat sopimuksia tekeville viranomaisille useita mahdollisuuksia ottaa huomioon yhteiskunnalliset kysymykset ja ympäristökysymykset julkisia hankintoja koskevissa käytännöissään. Komission käsittelee tätä kysymystä laajemmin tulevassa tiedonannossa. Ympäristön kannalta kestävien tuotteiden, palvelujen ja teknologioiden vahva sisäi nen kysyntä luo pohjan maailmanmarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämiselle Unionin tärkeimmät kilpailijat kuten Japani, USA ja Kanada ovat käynnistäneet vien tiä tukevia aloitteita. EU:n nykyiset aloitteet kuten yhteisön ympäristöteknologian alueellinen laitos (RIET) Singaporessa vaikuttavat lupaavilta, koska ne edistävät eu rooppalaista osaamista kansainvälisen yhteistyön yhteydessä. Tämän osalta yhdentä mistä olisi lujitettava myös yhteisön ohjelmissa, esimerkiksi sen kehitysrahaston yh teydessä. 3. 4. Työmarkkinapolitiikkojen uudelleen tarkastelu Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskevissa vuoden 1998 suuntaviivoissa komis sio on hahmotellut uuden työllisyysstrategian, joka perustuu vakauteen ja kasvuun suuntautuvaan makrotalouspolitiikkaan sekä työmarkkinoiden ja muiden rakennepo litiikkojen aktivoimiseen. Suuntaviivoihin sisältyy neljä ensisijaista tavoitetta: yrittä jyys, työllistettävyys, mukautuvuus ja yhtäläiset mahdollisuudet. Näitä suuntaviivoja seuraamalla jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikat helpottavat meneillään olevaa talous elämän rakenneuudistusta riippumatta siitä, onko sen syynä uusi teknologia, maail manlaajuinen kauppa vai kestävän Euroopan rakentaminen. Jäsenvaltioiden politiikoissa on kuitenkin kiinnitettävä enemmän huomiota mahdol lisuuksiin luoda työpaikkoja sekä kestävän kehityksen Euroopan rakentamiseen liit tyvien uusien taitojen tarpeeseen. Tarvitaan uusia koulutusmalleja, jotta voitaisiin luoda ja käyttää uusia ympäristöä säästäviä teknologioita ja perusrakenteita Siirty minen kohti kestävää kehitystä edellyttää lisäksi motivoitunutta työvoimaa, jolla on erityistaitoja ja hyvin kehittynyt ympäristötietoisuus, ja näin ollen korkeatasoista koulutusta. Johtajille ja työntekijöille nykyisin tarjolla oleva koulutus on kuitenkin kaukana näistä vaatimuksista. Tiedot ympäristöön liittyvien laitojen puutteesta osoittavat hyvin monenlaisia eri tai peita. Eri ammateissa tarvitaan biologeja ja kemistejä, geologeja ja maanmittareita, Euroopan komission vihreä kirja julkisista hankinnoista Euroopan unionissa, 1996. Esimerkiksi EAST. 15 arkkitehtejä ja maankäytön suunnittelijoita, maa- ja vesirakennusalan, mekaanisen alan, sähkötekniikan ja tuotannon insinöörejä sekä ympäristöteknikoita samoin kuin toiminnan ja koulutuksen asiantuntijoita. On olemassa todisteita siitä, että jäsenvaltiot tukevat menestyksellä hyvin monia ym- päristöpalveluja koskevia työmarkkinatoimenpiteitä ja aloitteita. Ensisijaisia huo lenaiheita ovat kulttuuriperinnön säilyttäminen, ympäristönsuojeluja hygienia. Monia lupaavia politiikkoja ja toimenpiteitä on toteutettu paikallisella tai alueellisella tasolla kuten ympäristön kunnostusohjelma Berliinissä. " Tällaisten tietojen vaihtoa voitaisiin parantaa paikallisten toimijoiden verkkojen välityksellä. Kun hankkeiden lukumäärä kasvaa, niistä tulee myös kiinnostavia jäsenvaltioiden monivuotisten ohjelmien ke hyksessä. 3. 5. Rahoitustuki 3. 5. 1. Yhteisön menot Euroopan parlamentti on ilmaissut toivomuksen, että Ellin talousarviossa otettaisiin entistä paremmin huomioon vihreät näkökannat. Komissio on Iästä kysymyksestä sa maa mieltä, ja se haluaa parantaa menetelmiä, joiden avulla voidaan aiheellisesti ottaa huomioon yhteisön varojenkäytön ympäristövaikutukset. Agenda 20(>0:n yhteydessä komissio on lisäksi esittänyt laajan kehyksen, jonka puitteissa on määrä määritellä ympäristö-ja työllisyystavoitteet uusia rahastoasetuksia koskevissa ehdotuksissa. Rakennerahastojen ja useiden yhteisön aloitteiden kautta merkittävä osa EU:n talous arviosta käytetään jo nyt ympäristöön liittyviin hankkeisiin kuten jätevesien puhdis tamiseen, jätehuoltoon, maaperän puhdistamiseen, ilmansaasteiden valvontaan, puh taan teknologian, puhtaamman tuotannon ja teollisuuden jätteiden kierrättämisen tu- keen sekä ympäristöjohtamiseen. Puolet koheesiorahaston varoista käytetään ympä ristön perusrakenteisiin ja puolet liikenteen rakenteisiin, toisinaan julkiseen liikenteen rakenteisiin. ' Työpaikkoja on luotu rakennusteollisuudessa, koneiden ja muiden laitteiden tuotannossa pääomasijoitusten avulla ja myöhemmin ylläpidossa ja huollos- sa. Lisäksi vaaditaan ympäristövaikutusten arviointia harkittaessa suurten hankkei den rahoittamista rakennerahastoista. Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) on myös edistänyt työpaikkojen säilyttämistä maaseutualueilla ja tielyiltä osin ympäristönsuojelua. Jälkimmäisen osalla erityisen tärkeitä ovat olleet liitännäistoimenpiteet (maatalouden ympärislönsuojelutoimenpi- Katso esimerkkejä jäsenvaltioiden työmarkkinatoimcnpitcislä liitteessä 3 olevasta laatikosta 2. Katso myös komission Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen julkaisua Tableau dc Bord" 1966. Katso liitteessä 2 oleva laatikko 5. Euroopan parlamentin päätöslauselma vuoden 1997 talousarvion suuntaviivoista, 2X. 3. I996. 28 kohta. Noin kuusi miljardia ecua EU n kokonaistalousarviosta. Yhteenkuuluvuuspolitiikka ja ympäristö. Euroopan komission tiedonanto KOM (95) 509. Tiedonanto rakenteellisista interventioista ja työllisyydestä, 1996. Esimerkki: rautateiden ra kentamista Italiassa ja kreikassa koskeneilla aluerahastojen ohjelmilla luoliin tai säilytettiin (»4 000 työpaikkaa. teet, viljelymaiden metsittäminen), jotka tukevat ympäristönsuojelua ja maaseudun säilyttämistä. Näihin kuuluu viljelykasvien monipuolistaminen ja luomuviljely, karjan monipuolistaminen, uhattujen lajien kasvattaminen, hylätyn maan kunnostaminen, pitkäaikainen kesannointi ja koulutus. Lisäksi yhteisön tutkimusta, teknologiaa ja kehittämistä koskevien puiteohjelmien kautta käytettäviksi asetetut varat on osittain käytetty ympäristöön liittyviin TTK- toimiin. Se, että ympäristöinvestointeihin on ollut saatavissa rahoitusta, on selvästi vaikuttanut myönteisesti työpaikkojen luomiseen. Monet EU. n ohjelmat ja aloitteet ovat vaikutta neet tähän: kasvua ja ympäristöä koskeva koehanke (johon sisältyi lainojen takauksia pk-yrityksille), Euroopan investointirahasto (EIR), URBAN, LEADER, ehdotettu Eu roopan työllisyyttä edistävä lainavakuusjärjestelmä ELISE, LIFE. Nämä ja muut kokemukset on sisällytettävä Agenda 2000:n toiminnalliseen seurantaan. 3. 5. 2. Euroopan investointipankki laajentamalla toimenpiteitään koulutuksen, terveyden, maaseutuympäristön ja ym Euroopan investointipankki, joka jo investoi noin kolmanneksen \ aroistaan ympäris töhankkeisiin, suunnittelee Amsterdamin huippukokouksen seurannan yhteydessä li säävänsä tukea ympäristöhankkeille seuraavilla tavoilla: • päristön suojelun alalla, • sallimalla Euroopan enimmäisrahoituksen tilapäisen nostamisen 75 prosenttiin, • käyttämällä osan vuoden 1996 ylijäämästä innovatiivisten pk-yritysten rahoitusvä lineisiin (mukaan lukien riskipääoma). lujittamalla toimenpiteitään Euroopan laajuisten verkkojen ja pk-yritysten alalla laajuisten verkkojen ja ympäristöhankkeiden kustannusten Komissio odottaa EIR:n hallintoneuvoston hyväksyvän nämä suunnitelmat ajoissa, jotta ympäristöhankkeita suosiviin lisäponnisteluihin voidaan ryhtyä. 3. 5. 3. Käyttömaksut Kun yleisistä verotuloista rahoitettavat julkiset varat vähenevät, on kehitettävä uusia rahoitusjärjestelyjä kuten ympäristöpalveluja koskevia maksuja. Näillä järjestelyillä ei vain vähennetä ympäristömenojen rahoittamista julkisista talousarvioista, vaan ne antavat myös mahdollisuuden lisätä yleistä taloudellista tehokkuutta 'saastuttaja maksaa" -periaatteen yleisemmän täytäntöönpanon avulla. Lopuksi käyttömaksut luo vat tuloja julkisille ja yksityisille yrityksille ja helpottavat tämän kautta pankkijärjes telmän välityksellä tapahtuvaa rahoitusta. Maatalous ja ympäristö. YMP:n (yöasiakirjat, 1997. Esimerkiksi neljännessä puiteohjelmassa, jonka talousarvio oli 12. 3 miljardia ecua, oli alaoh jelmia, jotka koskivat puhtaita ja tehokkaita teknologioita, ympäristöä ja ilmastoa sekä sosiaa listaloudellista tutkimusta. Katso liitteessä 2 oleva laatikko 6. 17 4. Tulevaisuuden kysymyksiä - tärkeimmät toimet Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen vaatii uusi teknologioita ja uusia inves tointeja. Tämä edellyttää erilaisten poliittisten välineiden käyttöä ja kaikkien kump paneiden yhteistyötä EU:n, jäsenvaltioiden ja liike-elämän tasolla sekä paikallistasolla mukaan lukien yksityiset yritykset, julkiset viranomaiset sekä valtioista riippumatto mien järjestöt. Komissio tukee ja kannustaa aloitteita, joiden tarkoituksena on koota ja analysoida tietoja jäsenvaltioiden pitkän aikavälin strategioiden kehittämiseksi. Ko missio ehdottaa seuraavia keskeisiä toimia: 4. 1. Ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeva esikuva-analyysi Ympäristöä ja/tai yhteiskuntaa koskevien esikuva-analyysien kehittämisellä teollisuu denaloja varten voi olla ratkaiseva merkitys investointien ohjaamisessa puhtaampiin ja energiatehokkaampiin tuotteisiin ja prosesseihin. Euroopan komissio käynnistää aloitteita edistääkseen viiteperusteiden luomista ja tarvittavien tietojen kokoamista yhdessä kaikkien asiaan kuuluvien tahojen ja erityisesti jäsenvaltioiden ja teollisuu denalojen kanssa. 4. 2. Teknologian arvioiminen ja kehittäminen Komissio laajentaa nykyisiä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevia seulon- tajärjestelmiään sisällyttämällä niihin työllisyysvaikutukset ja yksityiskohtaisemman arvioinnin energian ja voimavarojen käytöstä. Tarvittaviin aloitteisiin ryhdytään ny kyisin arvioitavien alojen luettelon laajentamiseksi niin, että siihen sisältyvät uudet kehittyvät teknologiat. 4. 3. Rakentaminen Agenda 2000:n pohjalle On ryhdyttävä jatkuviin ja lisääntyviin ponnisteluihin, jotta varmistetaan, että eu rooppalaiset rahoitusvälineet (rakennerahastot, koheesiorahasto, yhteisöaloitteet) edistävät samanaikaisesti talouskasvua, työllisyyttä ja kestävää kehitystä. Agenda 2000:ssa esitetyt ehdotukset ovat ensimmäinen askel tähän suuntaan. Niitä on kehitet tävä edelleen aktiivisessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa esimerkiksi asianmu kaisten perusteiden yksilöimiseksi. Alueellisten ja paikallisten toimijoiden olisi tehtä vä aloitteita ja ehdotettava ohjelmia ja hankkeita, joissa painotetaan voimakkaasti työllisyyttä ja ympäristöä ja joiden avulla huolehditaan niiden toimien onnistumisesta luomalla kumppanuuksia, joihin eivät sisälly vain julkiset viranomaiset vaan myös kaikki muut asiasta kiinnostuneet tahot. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat kaupunkien uudistamiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävät hankkeet ja ohjelmat. Jäsenvaltioiden olisi lujitettava kaupunkien kehityksen, ympäristönsuojelun ja työ paikkojen luomisen välistä sidettä kehittämällä kaupunkien uudistamissuunnitelmia, joissa keskitytään aloille, joilla on erityisiä mahdollisuuksia luoda ympäristöön liitty vää työllisyyttä. Alueellisten ja paikallisten toimijoiden olisi ryhdyttävä konkreettisiin toimiin toteuttaakseen näitä suunnitelmia sovitun aikataulun mukaisesti. Euroopan komissio tukee näitä toimia kaupunkikysymyksiä koskevan tiedonannon seurannassa, ja valmistellessaan vuoden 1998 'kaupunkifoorumia' se huolehtii siitä, että sen toimil la tuetaan tätä suuntausta. Agenda 2000:a koskevassa ehdotuksessaan Euroopan komissio on hahmotellut, että YMP:n tarkastelua on jatkettava, jotta maataloustuotannon, ympäristönsuojelun ja työpaikkojen luomisen välillä saavutettaisiin parempi tasapaino. Maaseutuyhteisöt voivat hyötyä uusista toimista vastaamalla ympäristön vaatimuksiin. Laadukkaan tuotannon edistäminen edelleen tarjoaa Euroopan maanviljelijöille uusia markkinanä kymiä. Vähemmän voimaperäisen maanviljelyn ja kohdennettujen maatalouden ym päristönsuojelutoimenpiteiden edistäminen merkitsee uusien työllistämismahdolli suuksien lisäämistä samalla, kun niillä parannetaan maaseutualueiden ympäristön ti laa. Kehittämällä uusia palveluja kuten matkailua ja luonnonvarojen hoitoa maaseutuyh- teiskunnat löytävät uusia maahan liittyviä työllistämismahdollisuuksia. Lisäksi raken nerahastot edistävät talouden monipuolistamista yleisemmin tukeen oikeutetuilla maaseutualueilla ja tarjoavat näin ihmisille lisäkannustimia pysyä maaseudulla ja näin vastustaa maan hylkäämistä. 4. 4. Verotus ja hinnat Suuntaus lisätä työvoiman verotaakkaa on käännettävä. Komission energialuotteiden verotusta koskevaa komission ehdotusta on pidettävä ensimmäisenä askeleena perus tamissopimuksen uusien tavoitteiden sisällyttämiseksi veropolitiikkaan Osana yleistä politiikkaansa, jonka mukaan ympäristöpolitiikassa käytetään kustan nustehokkaiden välineiden yhdistelmää, komissio pyrkii edelleen nykyisessä verojär jestelmässä olevien vääristymien korjaamiseen ja antamaan korkean etusijan markki napohjaisten välineiden käytölle, verotukselliset välineet mukaan lukien. 4. 5. Ympäristökoulutus ja -kasvatus Uusia ja ajantasaisia työpaikkaprofiileja vastaavien erityisten ammattipätevyyksien kehittäminen on hyvin tärkeätä. Komissio aikoo esittää erityisiä ympäristökasvatusta ja -koulutusta koskevia suuntaviivoja. Inhimillisten voimavarojen valmentaminen "vihreämpiä" tuotantomenetelmiä varten riippuu aktiivisista työmarkkinapolitiikoista, jotka on kohdistettu koko työvoimaan ja joissa lisäksi keskitytään työttömien yhdentämiseen niihin uudelleen Jäsenvaltiot noudattavat näitä työmarkkinapolitiikkoja työllisyyttä koskevien suuntaviivojen (yrittäjyys, mukautuvuus, työllistettävyys ja yhtäläiset mahdollisuudet) yhteydessä, ja ne antavat niistä säännöllisiä kertomuksia Edistyminen politiikkojen kuten verotuksen sekä koulutuksen ja kasvatuksen käytössä ympäristön ja työllisyyden yhteiseksi lujittamiseksi sisällytetään yhteiseen vuoden 1998 työllisyyskertomukseen. 00000 LIITE 1 - Ekoliiketoiminta EU:ssa, 1994 Ekotcollisuuksien tärkeimmät toimet ovat: veden ja jäteveden puhdistus (42 prosenttia EU:n koko naistuotannosta); jätehallinto ja kierrätys (29 prosenttia), ilmansaasteiden valvonta (19 prosenttia); melun ja tärinän valvonta; saastuneen maan ja saastuneiden vesien puhdistustyöt; ympäristötutkimus ja tutkimuksen kehittäminen sekä ympäristöpalvelut/konsultointi. Noin 20 000 - 30 000 pientä ja suurta yhtiötä työllistää miljoona henkeä, ja puoli miljoonaa työskentelee niihin liittyvissä loimissa. Tuotannon arvo oli 90 miljardia ecua vuonna 1994, ja tähän lukuun sisältyvät sekä julkiset että yksi tyiset ostajat. Näiden uusien loimien ja työpaikkojen suurimmat markkinat ovat: Saksa (35 prosenttia EU:n tuotan nosta) ja seuraavina Ranska (20 prosenttia). Yhdistynyt kuningaskunta (12 prosenttia). Halia (10 pro senttia). Alankomaat (kahdeksan prosenttia) ja Itävalta (neljä prosenttia). Kansalliselta kannalta eko liiketoiminta on tärkeintä Itävallassa (teollisuuden liikevaihto vastaa 2,3 prosenttia BKT. sta). Alan komaat (2,3 prosenttia). Saksa (kaksi prosenttia). Ranska (1,5 prosenttia) ja Ruotsi (1,5 prosenttia). Ympäristöön liittyvien työpaikkojen laajempi määrittely antaa yhteismääräksi lähemmäs 3,5 miljoo naa, jos laskemme mukaan uusiutuvan energian, kierrätyksen, luonnon- ja maisemansuojelun sekä kaupunkialueiden ekologisen uudistamisen. Lähteet: Arvio ekoteollisuudesta Euroopan unionissa 1994. Ecolcc/BIPE/IFO PO XI. Ile ja Eurostat. 1997, sekä Eurostatin tiedot vuoden 1997 EU:n työllisyyskertomukseen. 20 LUTE 2 - Esimerkkejä hyvästä liiketoimintakäytännöstä Laatikko 1 - Jätteiden minimointihankc Aircn ja Calderin alueilla - Yhdistynyt kuningaskunta Aircn ja Calderin hankkeen tavoitteena oli osoittaa, että jätteiden minimointia koskevien aloitteiden avulla saavutettavat kustannussäästöt voivat tuoda monenlaisia etuja kyseisille yhtiöille. Näihin sisäl tyy tuottavuuden lisääntyminen ja kilpailukyvyn parantuminen, sääntelyn parempi noudattaminen ja liiketoiminnan riskien väheneminen. Aire ja Caldcr toimivat Yhdistyneen kuningaskunnan muiden yhtiöiden ja teollisuudenalojen esittely hankkeena. Tarkoituksena oli levittää hankkeen tuloksia laajalti jätteiden minimoinnin etujen edistä miseksi. Järjestelmän tarkoituksena oli osoittaa, että huolimatta siitä, kuinka pienestä yhtiöstä on kyse. täysin erilainen lähestymistapa jälehallintoon aiheuttaa etuja pitkällä aikavälillä. Hankkeen tavoitteisiin kuuluivat : * sellaisen jätteiden minimointia koskevan järjestelmällisen lähestymistavan kannustaminen, jota suuret ja pienet yritykset voisivat soveltaa ilman konsulttien tai muiden laitosten apua. * jätteiden minimointia koskevien mahdollisuuksien ja menetelmien yksilöiminen ja esittäminen mää rällisesti. Kustannusten arviointina takaisinmaksuajat ja mahdollisuus vähentää syntyviä jätteitä. * jätehuollon hierarkian siirtäminen keräämisestä ja hävittämisestä jätteiden syntymisen estämiseen ja minimointiin. * kumppanuuden luominen teollisuuden, sääntelijöiden ja tukilailostcn välille jätteiden minimointiky- symysten käsittelemiseksi. Tulokset: Järjestelmä kesti IX kuukautta. Tämän kauden jälkeen 1 l:n mukana olevan yrityksen osalla tehokkuuden parantamiseksi yksilöidyt 542 eri toimenpidettä aiheuttivat 2. 5 miljoonan ecun kustan nussäästöt vuodessa. Vuoden kuluttua hankkeen päättymisestä eli syyskuussa ll>l)| o7l:n tehokkuu teen tähdänneen toimenpiteen aiheuttamat säästöt olivat lisääntyneet 4. 1 miljoonaan ecuun vuodessa. Kymmenen prosenttia käyttöön otetuista toimenpiteistä ei vaikuttanut kustannuksiin, ja oO prosentissa toimenpiteistä takaisinmaksuaika oli alle vuoden. Yksilöidyt säästöt olivat yhteensä O. î prosenttia osallistuvien yhtiöiden liikevaihdosta. Nämä säästöt ovat auttaneet kyseisten yhtiöiden kilpailuk\v\n ja tehokkuuden parantamista. Tämän seurauksena näiden teollisuuksien pitkän aikavälin t\öllistämis- kyky on parantunut. Ympäristösäästöt olivat myös merkittäviä, ja syyskuuhun 1994 mennessä niitä olivat: * viemäreihin ohjattujen jätevesipäästöjen väheneminen 600 000 niellä vuodessa. * jokiin ohjattujen päästöjen vuotuinen väheneminen 36 000 nvMlä. * vedenkäytön väheneminen 15 prosentilla. Lähde: Kestävän kehityksen kannustaminen tavoitteen 2 ohjelmien kautta: Ohjausta ohjelmajohtajil le. Loppukertomus. Ecotcc (Euroopan komissiollc),Brysscl 1997. ?\ Laatikko 2- Puhtaamman teknologian käyttöönotto hollantilaisessa nahkatehtaassa Tapaus: Nahkatehdas, joka tuotti nahkaa huonekalu- ja autoteollisuudelle, työllisti 107 henkilöä ja jonka liikevaihto oli 40 miljoonaa floriinia vuonna 1993. Yrityksellä oli lisääntyviä kilpailupaineita mutta se omaksui kaikesta huolimatta myönteisen lähestymistavan ympäristökysymyksiin. Investoinnit: Vuosina 1985 -1993 yhtiö investoi viisi miljoonaa floriinia uuden puhtaan karvanpoisto- tekniikan kehittämiseen ja käyttöönottoon, jonka kustannukset olivat 1,5 miljoonaa vuosina 1990 - 1991, mikä vastasi yhtiön nettotulosta vuodelta 1990. Yhtiö sai 300 000 floriinia tukea hallituksen teknologiaohjelmasta. Edut: * ympäröivien alueiden elinympäristön paraneminen, koska kemikaaleja käytettiin vähemmän karvojen poistoon, jätteiden syntymisen väheneminen, jäteveden laadun paraneminen, * liiketoiminnan kannalta: alhaisemmat ympäristökustannukset, (3,5 prosentista kahteen prosenttiin liikevaihdosta), alhaisemmat kemikaalikustannukset, voitto vuodista poistettujen karvojen myynnistä, imagon paraneminen, poissaolojen vähentyminen, investoinnin sisäisen tuottoprosentin odotetaan olevan 40. * Työllisyysvaikutukset: yksi ympäristöasioiden koordinaattori nimitettiin; henkilökunnalta vaadittu pätevyystaso lisääntyi (insinöörit, kemistit), tarvittiin vähemmän alhaisen pätevyyden omaavaa henki lökuntaa (jopa 30 prosenttia vähemmän!). Viimeksi mainittuja ei ole erotettu, koska tuotannon odote taan kasvavan. * Yhteiskunnalliset vaikutukset: parempi ilmanlaatu työntekijöille ja naapureille. Lähde: Tapaus 3: Puhtaampi teknologia. Arthur D. Little Tulevaisuuden tutkimusyksikölle, Euroopan komissio, 1995. Laatikko 3- Käyttöakselien uusiovalmistus Ranskassa Ranskalainen autoteollisuuden käyttöakselien valmistaja aloitti vuonna 1976 rinnakkaisen uusioval- mistettujen käyttöakselien valmistamisen. Tämä tuotantolinja työllistää nyt 100 ihmistä (80 kokopäi väisesti). Kymmenessä vuodessa tuotanto kasvoi 50 000 yksiköstä yli 427 000 yksikköön ja mallien lukumäärä kasvoi 50:sta 275:een. Vuonna 1996 myynnin kokonaismäärä oli 18 miljoonaa ecua. Ver tailun vuoksi todettakoon, että yhtiö tuottaa myös 3,5 miljoonaa uuttaa käyttöakselia vuodessa. Kilpailukyky: Uusiovalmistetut käyttöakselit ovat korkealaatuisia, ja ne ovat 50 prosenttia halvempia kuin uudet. Tuotantokustannukset ovat alhaisemmat kuin uusien käyttöakselien tuotantokustannukset (18,5 ja 38), ja tuotanto tuottaa voittoa. Vaikka uusiovalmistus on vähäistä verrattuna uusien käyttö akselien valmistukseen, se edistää yhtiön imagoa. 'Ympäristö: Uusiovalmistuksen ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät kuin uusien käyttöakselien valmistuksen vaikutukset: voimavarojen käyttö on vähäisempää ja energiaa kuluu 24 prosenttia vä hemmän. Vaikka jätteiden tuotanto yksikköä kohti on vähäisempää, jätteiden hävityskustannukset ovat kuitenkin kuusi kertaa korkeammat kuin uusien käyttöakselien kohdalla, ja ne ovat nousseet viisinkertaisiksi vuoden 1994 jälkeen. Kiinteän jätteen (metallijätteen, rasvojen ja hiekkapuhallusjät- teen) hävityskustannukset yksikköä kohti ovat 26-kertaiset. Työvoima: Uusiovalmistus on kaksi kertaa niin työvoimavaltaista kuin uusien akselien valmistus, ja työpaikat vaativat korkeaa ammattitaitoa. Tulokset: hyvät kilpailukyvyn työllisyyden ja ympäristön kannalta; jätteenkäsittelyn korkeammat kustannukset vähentävät niitä jossakin määrin. Lähde: Tapaustutkimus 6: Tuotteen eliniän vaikutus kilpailukykyyn, työllisyyteen ja ympäristöön. Arthur D. Little Tulevaisuuden tutkimusyksikölle, Euroopan komissio, 1997. 22 Laatikko 4- Esimerkkejä energiansäästöön ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvästä työpaikko jen luomisesta: * 26:n parhaan käytettävissä olevan tekniikan soveltaminen energiansäästöön ja energiatehokkuuteen: nettokustannukset = 19 miljardia ecua 12 jäsenvaltion EU:ssa luo 690 000 työpaikkaa. (Lähde: Ecotcc Euroopan elin- ja työolojen parantamissäätiöllc, 1994). * EU n koko rakennuskannan yksinkertaisten ikkunoiden korvaaminen tehokkailla kaksinkertaisilla ikkunoilla. Tulokset: investoinnit 84 miljardia ecua (kymmenen vuoden aikana) ja 127 000:n työpai kan luominen lo vuodeksi (Lähde: Industries du Verre ja PO XVII - Thermic, 1995) * Parhaiden mahdollisten uusiutuvia energialähteitä koskevien tukipolitiikkojen soveltaminen yksit täisten maiden asemesta kaikkiin EU-maihin johtaa 180 miljardin ecun lisäinvestointiin vuoteen 2020 mennessä ja 500 000 ylimääräiseen työpaikkaan. (Lähde: Teres 11/ Altcner, PO XVII, 1966) * Noin 3. 4 miljoonaa työvuotta voitaisiin luoda suoraan asentamalla cncrgiansäästölaitteila ja - materiaaleja. Alkuvaiheissa työpaikkojen enemmistö syntyy tavaroiden ja laitteiden jakelusta ja asentamisesta eikä niiden tuotannosta. Lähde: EuroACE. Laatikko 5- Esimerkkejä onnistuneista ympäristöhankkeista kaupungeissa * Äskettäin työttömiksi jääneet: (i) Berliinissä käynnistettiin hanke, johon sisältyi kaupunkisuunnitte lua, kaupungin uudistamisia, kaupungin vihertämistä, puhtaiden teknologioiden käyttöönottoa pk- yrityksissä ja vedcnsäästöloimcnpiteilä. ja (ii) Tampcrclla on työllistetty nuoria erilaisin toimin kier rätys, ajoneuvojen kunnostus, jälchallinlo. * Useiden sukupolvien työttömät: (ilasgovvssa autetaan työttömien aiheuttamaa yhteiskunnallista ongelmaa tilapäisillä työpaikoilla ja koulutuksella, joista osa koskee ympäristöä, (koska ensiluokkai sia työpaikkoja ci syntyne). * Nuoret työttömät: (i) Baix Llobregatissa Espanjassa nuoret työskentelevät taiteellisen luonnonperin nön tai kulttuuriperinnön korjaamisessa ja edistämisessä, kaupunkien ympäristöjen tai muun ympäris tön korjaamisessa, (ii) Strasbourgissa on perusteltu yrityksiä, jotka työllistävät (sosiaalisista ongel mista kärsiviä) nuoria taloustavaroiden keräämisessä ja kierrätyksessä. * Hyvät taidot omaavat työttömät: Tukholmassa ympäristöön liittyvää pätevyyttä omaavia henkilöitä autetaan löytämään töitä yrityksistä. * Sosiaalisesti vammaiset työttömät: Grazissa on perustettu kicrrätyshankkeila yhteistyössä paikallis ten teollisuuslaitosten ja kunnallisten jätehuoltopalvcluiden kanssa (siirtymisproscntti ensisijaisille työmarkkinoille on korkea). Lähde: Työpaikkojen luominen ympäristöalalla. Euroopan kaupunkiympäristön vmpäristöakalcmia PO V, 1997 Laatikko 6- LIFE-Naturc -hankkeiden työllisyysvaikutus LlfTi-Nnluron 63 hankkeen arvo vuonna 1996 oli 45 miljoonaa ecua ja niillä luotiin noin 500 täysi päiväistä työpaikkaa vastaavaa työpaikkaa (jotka koskivat I 300 työntekijää), joista *00 oli suoraa seurausta EU n varoista ja 200 liittyi jäsenvaltioiden rahoitukseen. Koska hankkeiden keskimääräinen kesto on 3,3 vuolta, LIFE:n vuoden 1996 varoilla on luotu noin I 500 täysipäiväistä työpaikkaa vas taavaa työpaikkaa. EU:llc yhdestä täysipäiväisestä työpaikasta vuodessa aiheutuvat kustannukset ovat noin 30 000 ecua. Lähde: "Lifc-Naturc 1996 & L'Emploi", Ecosphcrc PO XI, 1997. n LIITE 3 - Esimerkkejä jäsenvaltioiden toimista tietojen vaihtamiseksi ympäristöhankkeista, Laatikko 1- Jäsenvaltioiden suora ja epäsuora tuki ympäristöalan työpaikoille - Toimenpiteet tietojen tarjoamiseksi niin, että markkinat voivat toimia paremmin: tietoa parhaista käytettävissä olevista tekniikoista tietokantojen, tukilinjojen, ohjekirjojen, tietoarkkien, messujen, konferenssien, tietokeskusten tai "seurantakeskusten" kautta. Myös tietoja vientimarkkinoista, tuot teista (ympäristömerkinnät) ja yrityksistä (ympäristötilinpito, ympäristökertomusten suuntaviivat). - Vapaaehtoiset sopimukset tiettyjen alojen kanssa (vaarallisten jätteiden tuottajat, tuotteiden kierrä tys), yhteistyösopimukset julkisen hallinnon eri tasojen välillä ympäristön perusrakenteista, alueiden välinen yhteistyö tuki yhtiöiden verkottumisel le/kumppanuuksille/yhdistyksille. - Rahoitustukea investoinneille puhtaampiin teknologioihin tai energiansäastämiseen taikka niiden rakentamiseen tai niitä koskevaan koulutukseen (usein teknologian tukiohjelman kautta ja toisinaan koehankkeiden kautta), tukea ympäristöön liittyvien työpaikkojen luomista koskeville järjestelmille (luonnonsuojeluhankkeille, maantiemelun vähentämiselle, ympäristötarkastajien/neuvonantajien tila päiseen palkkaamiseen, kaupunkialueiden ekouudistusohjelmien kautta, jne. ) - Verotustoimenpiteitä kuten ympäristöinvestointien tai -rakentamisen poistojen nopeuttamista, "vihreisiin varoihin" tehdyistä investoinneista saadun koron verohelpotuksia, uusiutuvien voimavaro jen alhaisempi alv. Useissa EU:n jäsenvaltioissa käytössä olevat maksut jätteiden tuotannosta ja veden käytöstä sekä hiili/energiaverot olisi myös nähtävä kannustimena investoinneille puhtaampaan tuotan toon ja energiansäästöön. - Tuki T&K:lle ja innovaatiolle. i Laatikko 2- Esimerkkejä jäsenvaltioiden työmarkkinatoimista: - Elinympäristön parantaminen tukien avulla, joiden määrä on jopa 50 prosenttia yksityisten talouksi en tai asunnonomistajien korjaustyöstä maksamista palkkakustannuksista (vaikutus: luo noin 5 000 työpaikkaa); jätteiden hävittämistä ja kierrätystä koskevan päätöksen hyväksyminen vuonna 1993, johon sisältyy tukea hankkeille, jne. (Tanska); - Koulut-seminaarit (Programa de Escuelas-Taller), ohjelma, jolla tarjotaan kurssimaista koulutusta työttömille nuorille; sekä teoreettista koulutusta että: työkokemusta, joka liittyy kulttuuriperinnön turvaamiseen (Espanja); - Rahoitustukea työttömien järjestöille; ympäristökysymyksiin kiinnitetään yhä enemmän huomiota kaikissa yhteisöjen ja yhteisöjen toimissa, tarvittavaa osaamista ja teknologiaa kehitetään (Suomi); - Asuinrakennusohjelma (kunnostus); lailla nro 451/94 otettiin käyttöön uusia säännöksiä, jotka kos kevat julkisen edun mukaista työtä sellaisilla aloilla kuten kulttuuriperintö, ympäristönsuojelu, kau punkien elvyttäminen ja pk-yritysten tuki (Italia); - Nuorten yrittäjien kannustusjärjestelmät muun muassa ympäristön turvaamiseen tähtääville hank keille (Portugali); - Tuet kaupunkien ja maaseudun elvyttämiselle yhteisen elvytysbudjetin (Single Regeneration Budget, SRB) kautta. Yritysvyöhykkeiden kumppanuudet edistävät työpaikkojen luomista ja investointia jou tomaan ja vapaiden rakennuspaikkojen siivoamisessa ja käyttämisessä (Yhdistynyt kuningaskunta). - Uusien pysyvien työpaikkojen luominen jätehuollossa ja ympäristökonsultoinnissa (Itävalta). 24 ISSN 1024-4492 KOM(97) 592 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 04 05 Luettelonumero : CB-CO-97-642-F1-C ISBN 92-78-28053-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg