title: Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om koordineringen af aktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV) og håndværksfagene (1997)

eurovoc_concepts:
EU activity
business policy
competitiveness
handicrafts
small and medium-sized enterprises

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •Ct * Bruxelles, den 25. 11. 1997 KOM(97) 610 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET RÅDET DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM KOORDINERINGEN AF AKTIVITETERNE TIL FORDEL FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV) OG HÅNDVÆRKSFAGENE 1997 INDHOLDSFORTEGNELSE RESUME INDLEDNING Formålet med og omfanget af koordineringen Rapportens opbygning En fælles definition af SMV Et bedre kendskab til SMV'erne KAPITEL I. FORBEDRING AF SMV'ERNES RAMME-BETINGELSER 1. Administrativ forenkling og forbedring af de juridiske rammebetingelser 1. 1. Samordnet aktion med medlemsstaterne og de organisationer,som repræsenterer virksomhederne, med hensyn til lovgivnings-mæssig og administrativ forenkling 1. 2. Evaluering af fællesskabslovgivningens indvirkning på virk-somhederne 1. 2. 1. Samråd mellem tjenestegrenene om lovforslag 1. 2. 2. Et fælles system til vurdering af lovforslags indvirkning på virksomhederne, navnlig SMV'erne 1. 3. Forenkling og forbedring af lovgivningen vedrørende det indre marked 1. 4. Programmet for det indre marked 1. 5. Overdragelse af virksomheder 1. 6. Konkurrencepolitik 1. 6. 1. Konkurrenceregler, som finder anvendelse på virksomheder. 1. 6. 2. Statsstøtte 2. Pe finansielle rammebetingelser 2. 1. Betalingsforsinkelser i handelsforhold 2. 2. Forberedelse af SMV'erne på indførelse af euroen 2. 3. Grænseoverskridende pengeoverførsler 2. 4. Adgang til finansiering af innovation 3. Skattemæssige rammebetingelser 3. 1. Beskatning af virksomheder 3. 2. Indirekte beskatning: moms 3. 3. Told 2000 4. De sociale rammebetingelser 4. 1. Aktion for beskæftigelsen i Europa: En tillidspagt 4. 2. Den sociale dialog 4. 3. Høring af de faglige organisationer 4. 3. 1. Konsultationsmøder med europæiske SMV-erhvervsorganisationer 4. 3. 2. Høring af de berørte parter inden for sektoren erhvervsdrivende foreninger 4. 3. 3. Høring af organisationerne for handel og distribution 4. 4. Den lokale udvikling og beskæftigelsen 4. 5. Hygiejne, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 5. Miljølovgivning 5. 1. Femte miljøhandlingsprogram 5. 2. Miljøstyrings- og miljørevisionsordning 5. 3. Flygtige organiske forbindelser 5 9 10 10 11 11 13 13 13 14 14 14 15 16 20 20 20 21 22 22 23 23 23 24 24 24 25 26 26 27 29 29 29 30 30 31 32 32 33 33 KAPITEL ILPROGRAMMER OG FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR SMV'er 34 34 1. Aktioner til støtter for SMV'erne, samordnetmed medlemsstaterne 35 2. benchmarking 37 3. Adgang til finansiering og kredit 37 3. 1. Foranstaltninger til at sikre lettere adgang til finansiering 3. 1. 1. Partnerskab mellem banker og SMV'er: Rundbords-konferencen mellem banker og SMV'er 3. 1. 2. De europæiske kapitalmarkeder 3. 1. 3. Gensidig sikkerhedsstillelse 3. 2. EU's finansielle instrumenter 3. 2. 1. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 3. 2. 1. 1. EIB's globallån til SMV'er 3. 2. 1. 2. SMV-faciliteten: rentegodtgørelse tiljobskabende SMV'er 3. 2. 1. 3. Det særlige Amsterdam-aktionsprogram 3. 2. 2. Den Europæiske Investeringsfond 3. 2. 2. 1. Sikkerhedsstillelse for lån til SMV'er 3. 2. 2. 2. Pilotprojektet "Vækst og møljø": sikkerheds-stillelse for miljølån 3. 2. 3. Pilotaktioner vedrørende risikovillig kapital 3. 2. 3. 1. Pilotaktionen "Startkapital" 3. 2. 3. 2. Aktionen Eurotech Capital 3. 2. 3. 3. Finansiering af innovation 4. Støtte til regionale SMV'er 4. 1. Interventioner på regionalt plan 4. 2. EU-initiativerne 4. 3. Nye former for interventioner 5. Interventioner til fordel for SMV'er i specifikke sektorer (Landbrug og Fiskeri) 6. Støtte til SMV'er til EuropÆisering og inter-nationalisering af deres strategier, navlig gennem bedre informationstjenester og samarbejde 6. 1. Informering af virksomhederne 6. 1. 1. Nettet af Euro Info Centres (EIC) 6. 1. 2. Andre informationsaktioner 6. 2. Samarbejde og partnerskaber mellem virksomhederne med henblik på europæisering og internationalisering 6. 2. 1. Virksomhedernes europæisering 6. 2. 1. 1. Juridisk instrument til fremme af tværnationalt samarbejde: europæiske 37 37 3 8 38 3 8 38 39 40 40 40 41 42 42 43 43 44 44 47 49 51 52 52 52 54 54 55 6. 2. 2. Internationalisering af virksomhederne: samarbejde med tredjelande økonomiske firma-grupper (EØFG) 6. 2. 1. 2. Partnerskabsprogrammerne:EUROPARTENARIAT og INTERPRISE 6. 2. 1. 3. Fremme af det tværregionale samarbejde:RECITE II 6. 2. 1. 4. Tværnational underleverandørvirksomhed 6. 2. 1. 5. Joint ventures i EU: JEV-instrumentet 55 55 57 57 60 60 60 6. 2. 2. 1. Handelspolitik 61 6. 2. 2. 2. Samarbejdet med EFTA 61 6. 2. 2. 3. Samarbejde med det nordamerikanske marked 63 6. 2. 2. 4. Industrielt samarbejde med Japan 6. 2. 2. 5. Samarbejde med landene i Middelhavsområdet, Latinamerika og Asien 64 6. 2. 2. 6. Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater67 6. 2. 2. 7. Udviklingssamarbejde med de associerede AVS-lande (Afrika, Vestindien og Stillehavslandene) 6. 2. 2. 8. Samarbejde med Sydafrika 71 72 7. Styrkelse af SMV ernes konknrrenceevne og forbedret adgang til forsking, innovation og uddannelse 7. 1. Virksomhedernes konkurrenceevne 7. 1. 1. Tekstil og beklædning 7. 1. 2. Den kemiske industri 7. 2. Kvalitet og standardisering 7. 2. 1. En kvalitetspolitik 7. 2. 2. Certificering og standardisering 7. 2. 2. 1. Oplysningskampagne om standardisering 7. 2. 2. 2. NORMAPME 7. 3. Forskning og teknologisk udvikling 7. 3. 1. SMV'ernes deltagelse i det fjerde rammeprogram 7. 3. 1. 1. Teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er 7. 3. 1. 2. Andre foranstaltninger i 4. Rammeprogram med relevans for SMV'er 7. 3. 1. 3. Det femte rammeprogram (1998-2002) 7. 4. Innovation 7. 5. Informationssamfundet 7. 5. 1. Programmet for informationsteknologi (IT-programmet) 7. 5. 2. Programmet Avancerede Kommunikationsteknologier og -tjenester (ACTS) 7. 5. 3. Multimedie-udviklingsprojekter 7. 5. 4. Telematikapplikationsprogrammet (TAP) 7. 6. Elektronisk handel 7. 7. Erhvervsuddannelse 7. 7. 1. Den Europæiske Socialfonds mål nr. 4 7. 7. 2. ADAPT-initiativet 7. 7. 3. LEONARDO DA VINCI-programmet 7. 7. 4. Programmet MEDIA li-Uddannelse 7. 8. Miljø 7. 8. 1. Ordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) 7. 8. 2. Pilotaktionen Euromanagement-Miljø 7. 8. 3. Vej ledning i Øko-management 7. 8. 4. LIFE 7. 9. Energi og transport 7. 10. Den audiovisuelle sektor 7. 10. 1. Programmet MEDIA II - Udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner (1996-2000) 7. 10. 2. Handlingsplan 16:9 for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa 8. Fremme af iværksættererånd og støtte til særlige målgrupper 8. 1. Håndværk, små virksomheder og mikrovirksomheder 8. 2. Kvindelige virksomhedsledere og mediværksættende ægtefæller, virksomheder ledet af iværksættere fra dårligt stillede grupper 8. 3. Virksomheder inden for handel og distribution 8. 4. Erhvervsdrivende foreninger KONKLUSIONER 72 72 73 73 73 73 74 74 74 75 75 76 82 84 84 87 87 89 89 90 90 92 92 93 94 100 100 100 101 102 102 102 104 104 104 105 105 107 108 108 110 RESUME Rapporten om koordinering af aktiviteterne til fordel for SMV'er og håndværksfagene udarbejdes på grundlag af Rådets afgørelse af 9. 12. 1996 om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV). Den indgår som et led i opfølgningen af Rådets resolutioner fra 1996 om samordning og om det integrerede program samt af Europa- fra 1997. Den giver et samlet overblik over Parlamentets beslutninger herom fællesskabsaktiviteter til fordel for SMV'er, og den konkretiserer således målsætningerne i det integrerede program, der er tænkt som ramme for koordineringen af aktiviteterne til fordel for SMV'erne. Formålet med rapporten er at gøre EU's samlede indsats til fordel for virksomhederne mere synlig, mere sammenhængende og mere effektiv. Koordineringen skal sikre, at SMV-dimensionen integreres i opstillingen og iværksættelsen af fællesskabspolitikkerne, og at SMV'ernes deltagelse i fællesskabsprogrammerne fremmes. Rapporten fokuserer på to prioriterede områder: for det første en forbedring af SMV'ernes rammebetingelser, og for det andet programmerne og støtteforanstaltningerne til fordel for SMV'er. Samtidig føres den sidste rapport fra 1995 ajour. I konklusionerne gøres der rede for de fremskridt, der er gjort siden udarbejdelsen af den første rapport i 1992. SMV-politikken har efterhånden opnået en høj politisk prioritering i EU, idet man har erkendt, at SMV'erne ligger inde med et stort jobskabelsespotentiale. Den politiske prioritering er kommet til udtryk i form af positive signaler på de seneste møder i Det Europæiske Råd. det social- indre marked, beskatning, miljø, Med henblik på at få SMV'ernes administrative, juridiske, skattemæssige og finansielle rammebetingelser forbedret vil Kommissionen tage større hensyn til SMV'ernes særlige karakter ved udarbejdelsen af de forskellige fællesskabspolitikker (som f. eks. programmet vedrørende og konkurrence, arbejdsmarkedspolitik), og den har foreslået specifikke aktioner. Den nye definition af SMV'er, som blev vedtaget i 1996, gør det lettere at målrette foranstaltningerne til fordel for SMV'er. Koordineringen af lovforslagene og arbejdet på tværs af tjenestegrenene sker på grundlag af SMV-konsekvensanalysen. Hvad angår den nuværende lovgivning er der taget initiativer til at forenkle lovgivningen for det indre marked. I forlængelse af Det Europæiske Råds møde i Amsterdam i juni 1997 har Kommissionen oprettet taskforcen "BEST" med henblik på at forbedre og forenkle virksomhedernes rammebetingelser. I 1997 vedtoges en henstilling om forbedring og forenkling af rammebetingelserne for virksomheder, der befinder sig i etableringsfasen. Arbejdet vedrørende betalingsforsinkelser og overdragelse af virksomheder skrider frem. Forbedring af SMV'ernes finansielle rammebetingelser var det centrale tema i arbejdet på rundbordskonferencen for ledende repræsentanter for banksektoren og var også emnet for en meddelelse om de europæiske kapitalmarkeder. De praktiske spørgsmål i forbindelse med overgangen til euroen gennemgås i arbejdsgrupper, hvoraf én specielt tager sig af SMV'ernes situation. Desuden foreslog Kommissionen på baggrund af rådsmødet i Amsterdam en række retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik som debatoplæg til det særlige beskæftigelsestopmøde i Luxembourg den 21. og 22. september. Disse retningslinjer vedrører en lang række emner, herunder fremme af en ny iværksætterkultur i Europa. Programmerne for og støtteforanstaltningerne til fordel for virksomhederne vedrører først og fremmest bedre finansieringsmuligheder, støtte til udvikling af SMV'er i ugunstigt stillede områder, europæisering og internationalisering af SMV'er, styrkelse af konkurrenceevnen, bedre adgang til forskning, innovation og uddannelse, fremme af iværksætterånden og større hensyntagen til miljødimensionen. led De støtteforanstaltninger, der gennemføres som i erhvervspolitikken, vedrører hovedsagelig information via Euro Info Center-nettet, der er anerkendt som virksomhedernes sig om EU-information, europæisering og første kontaktpunkt, når det drejer internationalisering af virksomhederne via net for samarbejde mellem virksomhederne (BC NET og BRE) og programmerne EUROPARTENARIAT og INTERPRISE samt aktioner i forbindelse med tværnational underleverandørvirksomhed, bl. a. afholdelse af købestævner (International Buyers' Exhibition - IBEX). Aktiviteterne vedrører ligeledes håndværksfagene, handelssektoren (som har været emnet for en grønbog) og erhvervsdrivende foreninger. Afholdelsen af den tredje europæiske konference for håndværksfagene i Milano den 20. og 21. november 1997 om innovation og beskæftigelse markerer den betydning, der tillægges denne sektor af økonomien. Med henblik på at bistå håndværksvirksomhederne og de små virksomheder er der desuden iværksat en række aktioner især for at udvikle en iværksætterkultur og iværksætterånd og for at støtte kvindelige iværksættere. Til fremme af oprettelsen af joint venture-foretagender inden for Den Europæiske Union har Kommissionen vedtaget det nye program "JEV - Joint European Venture". Der er ligeledes iværksat en Euromanagement-Environment-aktion med henblik på at fremme SMV'ernes deltagelse i Fællesskabets miljøstyrings- og miljørevisionsordning. De øvrige fællesskabsstøtteprogrammer- og foranstaltninger af interesse for SMV'erne er først og fremmest strukturfondene, programmerne vedrørende forskning og teknologisk udvikling samt programmerne vedrørende faglig uddannelse og internationalt samarbejde. Andre aktioner vedrører SMV'erne, f. eks. inden for områderne kvalitet og standardisering, innovation, miljø (ECO-AUDIT), transport, energi og den audiovisuelle sektor. SMV'ernes deltagelse i programmerne er steget gradvist. For det første udgør SMV'eme en af målgrupperne for den bistand, der ydes via strukturfondene, som er de vigtigste finansielle instrumenter i EU. Fra perioden 1989-1993 til perioden 1994-1999 kan man konstatere en næsten fordobling af bevillingerne til SMV'erne, som tegner sig for gennemsnitlig 10% af støtten for målene som helhed, og endnu mere specielt hvad angår mål nr. 2-områderne, hvor de gennemsnitligt får tildelt 16% af støtten i programmerne for 1997-1999. I de nye medlemsstater når støtten op på 30-40%. Kommissionen har ligeledes foreslået, at den disponible margen inden for de eksisterende programmer anvendes til fordel for SMV'erne. Fællesskabets SMV-initiativ, som er ved at blive iværksat, er specielt beregnet på at tilpasse SMV'erne til det indre marked. Man noterer globalt en forøgelse af bevillingerne til fordel for SMV'erne. Kommissionen vil iværksætte en evaluering af i slutningen af 1997 strukturfondenes indvirkning på SMV'erne. Den Europæiske Investeringsbank har i perioden 1993-1996 fordoblet globallånene til fremme af SMV'ernes konkurrenceevne, og der er ligeledes sket en fordobling af antallet af SMV'er, der far lån, så antallet i 1996 nåede op på 11 034. Desuden har 4 435 SMV'er nydt godt af SMV-faciliteten, og de har skabt mere end 45 000 nye job. 34% af Den Europæiske Investeringsfonds aktiviteter er nu rettet mod SMV'erne, og der er tale om et beløb på 613 mio. ECU i garantier, heraf 397 mio. ECU til pilotprogrammet "Vækst og miljø". I programmerne vedrørende forskning og teknisk udvikling (FTU) har indførelsen af specifikke foranstaltninger til fordel for SMV'er gjort det muligt at styrke SMV'ernes deltagelse i det fjerde rammeprogram, og der har således været tale om en næsten fordobling af deres deltagelse i forhold til tredje rammeprogram. 2 500 SMV'er har draget nytte af i perioden 1994-1996, hvor flertallet har været teknologifremmende virksomheder med under 50 ansatte. Desuden søsatte Kommissionen som i innovationsprogrammet i juli 1997 pilotprojektet I-TEC til fremme af investeringen af startkapital i teknologisk innovative SMV'er. foranstaltninger led For at fremme SMV'ernes internationalisering er de eksisterende fællesskabsmctodologier og -værktøjer inden for information og partnerskab i EU blevet udvidet til at også at omfatte en i Middelhavsområdet (MEDA), i række tredjelande som led i fællesskabsprogrammer Latinamerika (AL-INVEST) og senest i Asien (ASIA-INVEST) samt i de central- og østeuropæiske lande (PHARE, COOPME) og lande, som modtager støtte gennem TACIS- programmet. Der arrangeres partnerskabskontakter i tredjelande i lighed med programmerne EUROPARTENARIAT og INTERPRISE. Hvad angår faglig uddannelse tilgodeses SMV'erne først og fremmest gennem de programmer, der henhører under mål nr. 4 under Den Europæiske Socialfond og ADAPT- initiativet, hvor bevillingerne varierer mellem 50 og 80% alt efter medlemsstat. I LEONARDO da VINCI-programmet udgør SMV'er inden for den del, der er bestemt for virksomhederne, 16% af partnerne i mobilitetsprojekterne. Disse procentsatser vil sandsynligvis stige i forbindelse med de næste indkaldelser af projektforslag som følge af en øget indsats fra formidlernettene og en større prioritering af SMV'erne, håndværksfagene og mikrovirksomhederne. i pilotprojekterne og 26% af partnerne Endelig viser rapporten, hvilke fremskridt der er gjort, og det understreges, at det er muligt at styrke koordineringsbestræbelseme yderligere med henblik på at få aktionerne til fordel for SMV'er rationaliseret og gjort mere effektive. For at kunne fremme SMV'ernes deltagelse i fællesskabsprogrammerne er det nødvendigt at finde ud af, hvad det er, der hindrer SMV'erne i at udnytte de eksisterende foranstaltninger fuldt ud, og samtidig finde frem til mulige løsninger. Selv om SMV-politikken principielt henhører under medlemsstaterne, kan Kommissionen spille en betydelig rolle. I henhold til artikel 130 i traktaten om Den samarbejde mellem Europæiske Union medlemsstaterne gennem udveksling og overførsel af god praksis, for så vidt angår forbedring og forenkling af virksomhedernes rammebetingelser og støtteforanstaltninger rettet mod SMV'erne. I øvrigt danner en struktureret dialog mellem Kommissionen og de faglige organisationer grundlaget for dels at sikre, at der tages tilbørlig hensyn til SMV'erne faktiske situation, dels at de politiske tiltag formidles videre. En koordinering af samtlige parters indsats er nødvendig for at få omsat de politiske prioriteter til konkrete resultater og herigennem sikre, at SMV'ernes beskæftigelses-, vækst- og konkurrenceevnepotentiale udnyttes optimalt. fremmer samordnede aktioner et tættere DE FINANSIELLE INSTRUMENTER, FÆLLESSKABSPROGRAMMERNE OG SMV'ERNE EU-foranstaltninger Fjnanisifflte instrumenter EIB - Lån ydet af løbende globallån siden 1990 i 1995 i 1996 SMV-faciliteten - Globallån med rentegodtgørelse 1994 EIF (garantier) 1994-1997 heraf "Vækst og mUjø" Aktion vedrørende startkapital Strukturfondene (94-991 ÇÇA/PQCUP Fællesskabsinitiativer (94-991 SMV LEADER II EMPLOI-NOW Forskning og udvikling III FTU-rammeprogram (91-94) IV FTU-rammeprogram (94-98) TSME (i 10 programmer) (94-98) Resultater 94-96 Innovationsprogrammet Mål nr. 4 under ESF ADAPT LEONARDO da VINCI (95-99) Internationalt samarbejde JOP (91-97) PHARE-SMV (95-96) nationale programmer COOPME (95-97) TACIS-SMV (95-96) MED-INVEST/MEDA (95-96) AL-INVEST (95-99) ECIP (95-99) ASIA-INVEST (97-2002) Mujø Det finansielle instrument LIFE (93-97) Programmet MEDIA II heraf udviklingslån til SMV Handlingsplan 16:9 Beløb tildelt SMV'er (ECU) Antal SMV'er Antal projekter med SMV-dehageJse i % af det samlede antal projekter SMV-deltagelse i % af det samlede budget 11 mia. 2,9 mia. 2,6 mia. 1 mia. 613,5 mio. 397 mio. 35 mio. (investeringer) 42. 000 11. 736 11. 034 4. 435 (45. 000 nye arbejdspladser) 207 (3. 000 arbejdspladser) 1 mia. 700 mio. (vejledende) 6. 276 (4 år) 5. 439 (2 år) 2. 500 100% 100% 100% 100% 100% 18% 24% 100% 47% 45% af lånene blev ydet til industrien og servicefagene 58,4% 100% 34% af EIF's samlede aktiviteter 100% 10% i gennemsnit for mål nr. 1 16% for mål nr. 2 30-40% for de nye medlemsstater 100% 20% 50% 100% Over halvdelen 16% (virksomheder) 26% (mobilitet) 50-80% Over halvdelen 117,5 mio. 124 venture virksomheder Over halvdelen, heraf 69% SMV < 100 ansatte Over halvdelen, for så vidt angår SMV 33 mio. 13 mio. 31 mio. 41 mio. 250 mio. 42 mio. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 4. 000 partnerskabs- kontakter 825 (95-96) SMV-orienteret Facilitet 1 : 100% Facilitet 2 :80% 250 projekter 3 mio. 220 220 40% 45% NB: Denne tabel viser fællesskabsforanstaltninger af forskellig art (tilskud, lån, garantier) dækkende forskellige perioder, hvorfor beløbene ikke kan lægges sammen. Her er angivet et skøn over SMV'ernes forventede deltagelse. * INDLEDNING Nærværende rapport er udarbejdet i henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets afgørelse af 9. 12. 1996 om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV) i Den Europæiske Union (1997-2000)', som siger, at "Kommissionen hvert andet år forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en rapport med en vurdering af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at tilgodese SMV-dimensionen i alle fællesskabspolitikker og -programmer som følge af dens samordningsindsats". Det er den fjerde rapport om koordinering af fællesskabsaktiviteterne til fordel for SMV og håndværksfagene, og den følger efter 1995-rapporten2 (som blev offentliggjort i 1996 og udsendt i 20 000 eksemplarer til de interesserede parter), 1994- rapporten3 og 1992-rapporten4. Den vedrører årene 1995, 1996 og til dels 1997. til fordel Den imødekommer ligeledes opfordringerne fra Rådet, som har vist sin interesse for 1995- rapporten ved at vedtage resolution af 22. april 1996 om samordning af fællesskabsaktiviteterne for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene5, hvori det opfordrer bl. a. Kommissionen til at foretage en mere detaljeret analyse af fællesskabspolitikkernes indvirkning på SMV. Ved vedtagelsen i juli 1996 af det ajourførte integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene6 bekræftede Kommissionen det formålstjenlige i at have en samlet ramme, hvori alle aktionerne til fordel for SMV indgår, med henblik på at gøre dem mere synlige og effektive. Det integrerede program udgør således et koordineringsværktøj såvel udadtil, ved tilskyndelse til samordnede aktioner medlemsstaterne imellem, som indadtil, ved at understrege samordningen mellem erhvervspolitikken og de andre fællesskabspolitikker eller -programmer. Denne rapport gengiver målene i det integrerede program til fordel for SMV, og den skal ses i sammenhæng med Rådets anmodning, der kom til udtryk i resolution af 9. december 19967 vedrørende det integrerede program, om at der fremsættes en henstilling om midlerne til at forøge SMV'ernes andel i fællesskabspolitikkerne og -programmerne. Også Europa-Parlamentet har vist interesse for koordinering af aktionerne til fordel for SMV ved den 24. april 1997 at vedtage en beslutning om 1995-rapporten8 og en beslutning om det integrerede program for 1996°, hvori Kommissionen opfordres til at styrke og konkretisere sine koordineringsbestræbelser. Den betydning, Kommissionen tillægger sine aktioner til fordel for SMV, gav sig udslag i, at den i april 1996 ved omstruktureringen af de tjenestegrene, der tager sig af erhvervspolitikken, oprettede et nyt direktorat, som har ansvaret for de samordnede aktioner inden for erhvervs- og turismepolitikken. Et nyt kontor har fået til opgave specielt at tage sig af de aktioner, der skal gennemføres i fællesskab af medlemsstaterne vedrørende SMV, samt varetage koordineringen af aktionerne med de pågældende fællesskabspolitikker og forbedringen af SMV'ernes adgang til fællesskabsstøtteprogrammerne. Kommissionen har således markeret 1 2 ^ 4 5 6 7 8 9 Rådets afgørelse 97/15/EF af 9. 12. 1996, EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25 KOM(95) 362 af 8. 9. 1995. Når 1995-rapporten nævnes i det følgende, er det denne meddelelse, der henvises til. KOM(94) 221 af 7. 9. 1994. Når 1994-rapporten nævnes i det følgende, er det denne meddelelse, der henvises til. SEK(92) 704 af 26. 5. 1992 Rådets resolution 96/C 130/01 af 22. 4. 1996 om samordning af fællesskabsaktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene, EFT C 130 af 3. 5. 1996, s. 1 KOM(96) 329 af 10. 7. 1996 Rådets resolution 97/C 18/01 af 9. 12. 1996 om fuld udnyttelse af potentialet i små og mellemstore virksomheder, herunder håndværks- og mikrovirksomheder, i et integreret forsøg på at forbedre erhvervsklimaet og stimulere foranstaltninger til støtte for erhvervslivet, EFT C 18 af 17. 1. 1997, s. 1 Ordfører Garosci, A4-0100/97, EFT C 150 af 19. 5. 1997, s. 50 Ordfører Peijs, A4-0034/97, EFT C 150 af 19. 5. 1997, s. 47 sin vilje til at foretage en bedre koordinering af aktionerne til fordel for SMV i betragtning af SMV'ernes betydning for vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Denne rapport vedrører SMV'erne generelt, uanset hvilken sektor de tilhører, eller hvilken retlig status de har. Hvad angår turismen, som antager en horisontal karakter, vedtog Kommissionen i 1997 en særrapport om fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen10. Heri gøres der rede for, hvilke bidrag fællesskabspolitikkerne yder til denne sektor, som er af voksende betydning for den europæiske økonomi og beskæftigelsen i Europa. FORMÅLET MED OG OMFANGET AF KOORDINERINGEN fremme formål er at Koordineringen har to aspekter: eksternt, gennem de fælles aktioner, som gennemføres sammen med medlemsstaterne, hvis samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen, bl. a. gennem udveksling af erfaringer og "bedste praksiser", og internt, gennem det arbejde, som udføres i et samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene. Den interne koordinering vedrører samtlige fællesskabsprogrammer, -politikker og -aktioner, som kan være af interesse for SMV'erne, såvel ud fra et reguleringssynspunkt (social- og arbejdsmarkeds- , miljø- eller konkurrencelovgivning) som ud fra et finansielt synspunkt (finansielle instrumenter og programmer såsom strukturfondene, den teknologiske forskning og udvikling eller den faglige uddannelse). Koordineringen opfylder en dobbelt målsætning, som dels består i at sikre, at SMV- dimensionen integreres i fastsættelsen og iværksættelsen af fællesskabspolitikkerne på en sådan måde, at der tages mere hensyn til SMV'ernes særlige karakter, og dels i at sikre SMV'erne større deltagelse i fællesskabsprogrammerne. Det er først og fremmest ved konsultationerne mellem tjenestegrenene vedrørende lovforslagene (se systemet med SMV-konsekvensanalyser) og vedrørende forslagene til fællesskabsprogrammer, at der tages hensyn til SMV-dimensionen i de øvrige politikker. For støtteprogrammernes vedkommende vedrører koordineringen ud over planlægnings- og programmeringsfasen ligeledes iværksættelses-, opfølgnings- og evalueringsfasen. RAPPORTENS OPBYGNING socialt synspunkt. Det Rapporten indeholder to kapitler, som behandler Kommissionens prioriteringer inden for erhvervspolitikken i overensstemmelse med de områder, der er fastsat i det tredje flerårige program til fordel for SMV af 9. december 1996. Første kapitel omhandler forbedring af SMV'ernes rammebetingelser set ud fra et administrativt, juridisk, finansielt, skattemæssigt og støtteprogrammerne og -foranstaltningerne til fordel for SMV, og det omfatter bl. a. samordnede aktioner, adgang til finansiering og kredit, støtte til europæisering og internationalisering, styrkelse af SMV'ernes konkurrenceevne og forbedring af deres adgang til forskning, innovation og faglig uddannelse, samt fremme af iværksætterånden og støtte til forskellige kategorier af virksomheder som f. eks. håndværksvirksomheder, handelsvirksomheder og virksomheder af kategorien erhvervsdrivende foreninger. Konklusionerne indeholder en redegørelse for de fremskridt, der er gjort med hensyn til koordinering. andet kapitel omhandler 10 KOM(97)332af2. 7. 1997 10 EN FÆLLES DEFINITION AF SMV Kommissionen har for første gang fastlagt en referenceramme for samtlige foranstaltninger tiî fordel for SMV ved den 3. april 1996 at vedtage en henstilling om definitionen af små og mellemstore virksomheder1 { henvendt til medlemsstaterne, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF). I denne henstilling opfordres der til at anvende én og samme definition af SMV'er, små virksomheder og mikrovirksomheder, såvel på nationalt plan som på fællesskabsplan for at forbedre sammenhængen, effektiviteten og synligheden af samtlige aktioner til fordel for disse virksomheder. Ved en SMV forstås således en virksomhed, som har under 250 ansatte, som har en årlig omsætning på ikke over 40 mio. ECU, som har en årlig samlet balance på ikke over 27 mio. ECU, og som er en uafhængig virksomhed, dvs. en virksomhed, hvor en enkelt virksomhed eller flere virksomheder i fællesskab, der ikke opfylder definitionen på en SMV, ikke besidder 25% eller derover af kapitalen eller stemmerettighederne. Små virksomheder er virksomheder, som har under 50 ansatte, som har en årlig omsætning på ikke over 7 mio. ECU, som har en årlig samlet balance på ikke over 5 mio. ECU, og som opfylder kriteriet om uafhængighed. Mikrovirksomheder er virksomheder, som har under 10 ansatte. Da Kommissionens tjenestegrene er forpligtet til at respektere indholdet af denne henstilling, dvs. der skal anvendes én og samme definition for samtlige fællesskabsprogrammer rettet mod SMV'er, skulle det være muligt at forøge sammenhængen mellem disse programmer og sikre en bedre koordinering mellem programmerne, samt mellem programmerne og de nationale støtteforanstaltninger til fordel for SMV'er. ET BEDRE KENDSKAB TIL SMV'erne Mere end 99,8% af de 17,9 mio. virksomheder, der findes i Den Europæiske Union, er SMV'er, og de beskæftiger 66% af den samlede private arbejdsstyrke og tegner sig for 56,2% af den samlede omsætning. For at forbedre sit kendskab til SMV'erne har Kommissionen gennemført to vigtige aktioner. For det første har den i samarbejde med de nationale statistiske kontorer gennemført statistiske arbejder, som er mundet ud i etableringen af det europæiske statistiske system vedrørende SMV'er, en database, der indeholder oplysninger om virksomhederne opdelt efter størrelsesklasse. For det andet har Kommissionen fornyet det samarbejde, som den etablerede i 1992 med Det Europæiske Observationscenter for SMV'er, en af de vigtigste analytiske informationskilder vilkår. Observationscentret udarbejder hvert år en uafhængig rapport. økonomiske vedrørende SMV'ernes resultater og Det statistiske system vedrørende SMV'er I løbet af de seneste to år har Kommissionen foretaget en betydelig udbygning af det europæiske statistiske system vedrørende SMV'er, idet den samtidig har sørget for at begrænse arbejdsbyrden for virksomhederne. Systemets indhold er blevet anvendt i den fjerde udgave af publikationen "Enterprises in Europe" og i tredje og fjerde rapport fra Det Europæiske Observationscenter for SMV'er. 11 EFTL107af30. 4. 1996,s. 4 11 Fjerde udgave af publikationen "Enterprises in Europe", som blev offentliggjort i slutningen af 1996, indeholder en beskrivende analyse af de statistiske oplysninger, illustreret med grafer og understøttet med tabeller. Der gives en portræt af de europæiske virksomheder (med angivelse af deres antal, antallet af ansatte og deres omsætning), suppleret med en sammenligning med USA og Japan, emneopdelte analyser (virksomhedernes demografi, innovation i SMV'erne, SMV'ernes arbejdsomkostninger og produktivitet, SMV'erne og underleverandører, SMV'erne og recessionen i Europa), regionale analyser, sektoranalyser (27 sektorer gennemgås) og nationale analyser (vedrørende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde). Man er netop gået i gang med en ny ajourføring af det europæiske statistiske system vedrørende SMV'er, som skal munde ud i udgivelse af femte udgave af publikationen "Enterprises in Europe" i begyndelsen af 1998. landene Desuden indeholder BACH-databasen virksomhedsregnskabsdata med en opdeling på forskellige størrelsesgrupper baseret på en harmoniseret definition. Oplysningerne leveres af centralbankerne og de statistiske myndigheder. Databasen er velegnet til finansielle analyser, og en første undersøgelse, "European Ecomomy (Supplement A): Financial situation of European enterprises", blev offentliggjort den 14. juli 199712. Det Europæiske Observationscenter for SMV'er I perioden 1995-1996 udarbejdede Det Europæiske Observationscenter for SMV'er to rapporter: den tredje og den fjerde. Disse rapporter indeholder både kvantitative og kvalitative oplysninger samt flere dybtgående temaundersøgelser. Den tredje rapport dækker 15 EU- medlemsstater samt Norge, den fjerde dækker staterne i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde samt Schweiz. I sidstnævnte behandles bl. a. de virkninger, som internationalisieringen af markederne har på SMV'erne og på disses resultater i det indre marked. Man kommer frem til den konklusion, at gennemførelsen af det indre marked indtil nu har haft en positiv indvirkning på den økonomiske vækst i Europa, navnlig på virksomhedernes eksport og produktivitet, og at SMV'erne har haft betydelig gavn heraf. Det er SMV'erne, der for øjeblikket råder over det største vækstpotentiale med mulighed for skabelse af mange nye arbejdspladser. De dybtgående temaundersøgelser, som præsenteres i den fjerde rapport, vedrører dels kvinderne og SMV'erne, dels andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser. I 1997 påbegyndtes de forberedende arbejder til den femte rapport, som vil komme til at indeholde to temaundersøgelser vedrørende turisme og miljø og nye kapitler om samarbejde mellem SMV'erne, anvendelse af ekstern rådgivning samt konkurser og fallitter. 12 ISSN-0379-2056 12 KAPITEL I. FORBEDRING AF SMV ERNES RAMMEBETINGELSER forenkling, hensyntagen Fællesskabsforanstaltningerne til forbedring af SMV'ernes rammebetingelser vedrører bl. a. administrativ til SMV'ernes behov og begrænsninger ved udarbejdelsen af lovforslag og i de politikker, som vil kunne have indvirkning på dem (bl. a. konkurrence, det social- og arbejdsmarkeds- og skat og afgifter, miljøpolitikken), forenkling af den eksisterende lovgivning, specifikke initiativer som f. eks. initiativerne vedrørende betalingsforsinkelser og overdragelse af SMV'er, og endelig høringen af SMV-organisationerne og SMV'ernes repræsentanter, bl. a. i den sociale dialog. indre marked, 1. ADMINISTRATIV FORENKLING OG FORBEDRING AF DE JURIDISKE RAMMEBETINGELSER 1. 1. Samordnet repræsenterer administrativ forenkling aktion meji medlemsstaterne Og Û& organisationer, som lovgivningsmæssig og virksomhederne, med hensyn til for inden De administrative byrder, som hviler på virksomhederne, skyldes i det væsentlige medlemsstaternes lovgivning og ikke Den Europæiske Unions lovgivning13. Dette er grunden til, at Kommissionen, ud over de procedurer, der skal forbedre fællesskabslovgivningen, og som er beskrevet i punkt 1. 2. , har besluttet at indlede en udveksling af oplysninger og god praksis sammen med medlemsstaterne og repræsentanterne for virksomhederne14. Målet er at udbrede denne "udveksling af bedste praksis" for at give medlemsstaterne mulighed for at vurdere deres resultater gennem "benchmarking" og således tilskynde dem til om nødvendigt at udvikle nye forenklingstiltag. Disse arbejder er blevet gennemført med bistand fra ekspertgruppen for forbedring og forenkling af virksomhedernes rammebetingelser sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne og virksomhederne15. lovgivningsmæssig og administrativ forenkling For at kunne strukturere disse arbejder har man vurderet, at det vil være hensigtsmæssigt i første omgang at koncentrere sig om begyndelsesfasen af en virksomheds livscyklus, dvs. virksomhedens etablering og de første år af dens udvikling. Til trods for en virksomheds betydning for beskæftigelsen tager det i nogle lande alt for lang tid at etablere en virksomhed som følge af manglende koordinering mellem de administrative myndigheder, hvilket giver sig udslag i en labyrint af formaliteter og procedurer. Denne konstatering er blevet bekræftet af en sammenlignende analyse af situationen i Europa, i USA og i Japan foretaget som led i innovationsprogramment EISM-96/142. En første samordnet aktion med medlemsstaterne og de organisationer, der repræsenterer virksomhederne, blev således lanceret i forbindelse med et forum, som blev afholdt i juni 1995 i Paris, og som blev fulgt op af tre specialworkshopper. Udvekslingen af oplysninger og af bedste praksis gav anledning til en henstilling fra forbindelse med Kommissionen om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet virksomhedsetablering16. Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at fastlægge samtlige de formaliteter, der kræves på de forskellige niveauer ved en virksomhedsetablering, ved at oprette særskilte kontaktknudepunkter, ved at anvende en enkel registreringsformular og et enkelt registreringsnummer samt accelererer godkendelsesprocedurerne. Den opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at fremme virksomhedernes udvikling i de første år af deres i 13 14 ,5 16 Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivningsmæssig og administrativ forenkling (Molitor-gruppen), KOM(95) 288 af 21. 6. 1996 og UNICE's 1995-rapport om retlig regulering ("Releasing Europe's Potential: Through Targeted Regulatory Reform") Se det integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene, KOM(96) 329 endelig udg. af 10. 7. 1997 Rådets resolution af 10. oktober 1994, EFT C 294 af 22. 10. 1994, s. 6 Kommissionens henstilling af 22. april 1997, EFT L 145 af 5. 6. 1997, s. 29 13 eksistens ved at lempe de skattemæssige, sociale, miljømæssige og statistiske forpligtelser, som pålægges virksomhederne. 1. 2. Evaluering af fællesskabslovgivningens indvirkning på virksomhederne 1. 2. 1 Samråd mellem tjenestegrenene om lovforslag Erhvervspolitikkens rolle i samrådene mellem tjenestegrenene, herunder lovforslag, er at sikre, at Kommissionen tager tilstrækkeligt hensyn til indvirkningen på erhvervslivet, og specielt på SMV'erne. Lovgivning er ofte nødvendig for at beskytte miljøet eller for at sikre de ansattes sundhed og sikkerhed eller for at indføre nødvendige bestemmelser på indvirkning på socialsikringsområdet. Men en sådan virksomhederne, til overholdelse af bestemmelserne og administrative byrder, som kan true deres konkurrencemæssige stilling, deres vækst og deres muligheder for at skabe varige arbejdspladser. Denne byrde hviler uforholdsmæssigt tungt på mindre virksomheder, som i sammenligning med større virksomheder ikke har tilstrækkelige menneskelige eller finansielle ressourcer. SMV'erne er ofte ikke klar over eller har vanskeligt ved at forstå de komplekse regler. De har ikke tid til eller ekspertise til at deltage i samrådsprocedurerne og udarbejdelsen af lovforslagene. lovgivning har ofte en stor idet den medfører udgifter I betragtning af SMV-sektorens betydning i Den Europæiske Unions økonomi er det erhvervspolitik-tjenestegrenene, der har ansvaret for at sikre, at der, når der er sandsynlighed for, at et lovforslag vil have indvirkning på SMV'erne, tages behørigt hensyn ikke kun til omkostningerne i forbindelse med overholdelse af loven og andre byrder i forbindelse med selve loven, men også de administrative procedurer og krav, som er en direkte konsekvens af retsforskrifterne. Som en del af samrådsproceduren indfører erhvervspolitiktjenestegrenene et "tænk småt førsf'-princip, som bør anvendes af Kommissionen, når lovgivningen udarbejdes. Det forudsættes nemlig, at selv om store firmaer kan tilpasse sig lovgivningsmæssige krav, som er blevet udarbejdet med henblik på SMV'er, behøver det modsatte ikke at være tilfældet. Dette betyder, at man må betragte et lovforslag ud fra en lille virksomheds synspunkt og sikre, at de pågældende SMV-erhvervsorganisationer er blevet tilbørligt hørt. Af politikområder, hvor erhvervspolitiktjenestegrenene har været aktive og været direkte involveret i samrådene mellem tjenestegrenene på grund af de potentielle implikationer for erhvervslivet og SMV'erne, kan nævnes: den sociale dialog, programet for det indre marked (nyt fælles moms-system, offentlige indkøb, revideret INTRASTAT-forordning (Eurostat), revideret om levnedsmiddellovgivning og kommerciel kommunikation. I forbindelse med alle disse spørgsmål, hvor der er tale om betydelige implikationer for SMV'erne, bestræbte de kommissionstjenestegrene, som er ansvarlige for erhvervspolitikken, sig for at sikre, at SMV'ernes problemer blev forstået, at der blev taget behørigt hensyn til dem, og at SMV- erhvervsorganisationerne blev hørt og inddraget i arbejdet. euro, miljøansvar, øko-mærkning, forordning grønbog om 1. 2. 2. Et fælles system til vurdering af lovforslags indvirkning på virksomhederne, navnlig SMV'erne Er der sandsynlighed for, at et bestemt lovforslag vil få betydelig indvirkning på erhvervslivet, navnlig SMV'er, vil erhvervspolitiktjenestegrenene kræve, at det pågældende generaldirektorat udarbejder en erhvervskonsekvensanalyse, som skal give et nøjagtigt og dækkende billede af implikationerne for SMV'erne, således at beslutningstagerne kan se, at der er taget tilbørligt hensyn til SMV'ernes særlige forhold. I Kommissionens årlige lovgivningsprogram er de lovforslag, som kræver udarbejdelse af en erhvervskonsekvensanalyse, angivet således, at interesser udenfor får forhåndsmeddelelse om, 14 at erhvervslivet vil blive påvirket. Dette giver dem mulighed for at blive involveret i høringsprocessen. Erhvervskonsekvensanalysen vil være baseret på den pågældende lovgivningsmæssige konsekvensanalyse, som foretages af dt generaldirektorat, der er ansvarlig for lovforslaget. Formålet er at sikre, at der er skabt en passende balance mellem nye krav, f. eks. miljøkontrol eller sundheds- og sikkerhedskontrol og omkostningerne til overholdelse af lovbestemmelserne samt andre administrative byrder for erhvervslivet. I 1995 blev der udarbejdet 14 erhvervskonsekvensanalyser i forbindelse med fire lovforslag vedrørende strukturel erhvervsstatistik17, beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer18, samtrafik på teleområdet19 og emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i ikke-vej gående maskiner20. Af de 19 lovforslag, som var indeholdt i Kommissionens lovgivningsprogram for 1996, blev 10 betragtet som lovforslag, der ville have betydelig indvirkning på erhvervslivet, navnlig på SMV'er, særlig generaldirektorater erhvervskonsekvensanalyse. Der blev udarbejdet 7 erhvervskonsekvensanalyser, mens 3 blev udskudt til 1997. pågældende udarbejde skulle og en de Disse omfattede forslag vedrørende anvendelse af organiske opløsningsmidler i visse industrielle aktiviteter, herunder kemisk rensning, trykning og reparation af køretøjer, hvor der er involveret mange SMV'er21, gennemførelse af rammeaftalen om forældreorlov, hvor en række europæiske SMV-erhvervsorganisationer var optaget af nødvendigheden af at se på SMV'ernes særlige stilling22, afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af vejnettet23 og udarbejdelse disse erhvervskonsekvensanalyser kan studeres ved at rekvirere de pågældende KOM-dokumenter hos Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. lønomkostningsniveauet24. statistik over Alle af Endelig har Kommissionen som et led i den første handlingsplan for innovation i Europa påtaget sig at indføre en ordning gående ud på at foretage en forhåndsvurdering af, hvilken indvirkning lovgivningen har på innovation inden for de generelle retningslinjer for lovgivningspolitik. Forenkling og forbedring af lovgivningen vedrørende det indre marked 1. 3. SLIM-projektet25 (forenkling af lovgivningen om det indre marked), som blev lanceret af Kommissionen i maj 1996, sigter mod at finde midler til at reducere de begrænsninger, som reglerne for det indre marked pålægger virksomhederne, navnlig de mindste virksomheder, og at gøre EU's funktion mere gennemsigtig og mere effektiv. SLIM-metoden indeholder det nye, at den overlader varetagelsen af udarbejdelsen af henstillinger med henblik på forenkling af lovgivningen til små team bestående af eksperter fra de nationale myndigheder og repræsentanter for brugerne, som f. eks. virksomhederne (produktion og handel, herunder SMV'er). 17 18 19 20 21 22 23 24 25 KOM(95) 99 endelig udg. af 31. 3. 1995 KOM(95) 425 endelig udg. af 13. 9. 1995 KOM(95) 379 endelig udg. af 19. 7. 1995 KOM(95) 350 endelig udg. af 6. 9. 1995 KOM(96) 538 endelig udg. af 6. 11. 1996 KOM(96) 26 endelig udg. af 31. 1. 1996. Rådets direktiv 96/34/EF af 3. 6. 1996, EFT L 145 af 19. 6. 1996, s. 4 KOM(96) 331 endelig udg. af 10. 7. 1996 KOM(96) 475 endelig udg. af 16. 10. 1996 KOM(96) 204 endelig udg. af 8. 5. 1996 15 Første fase af SLIM-projektet var fokuseret på følgende fire sektorer: INTRASTAT (system til indsamling af statistikker om samhandelen i EU), byggevarer, anerkendelse af eksamensbeviser og prydplanter. For hver af disse sektorer har ekspertteamene udarbejdet løsninger, som gør det muligt at forenkle eller forbedre lovgivningen26. På basis af disses henstillinger har Kommissionen nu udarbejdet forslag til forbedring af INTRASTAT- systemet27 og vil om kort tid fremsætte forslag inden for andre områder. Anden fase af SLIM-projektet, som er i gang for øjeblikket, vedrører følgende sektorer: forpligtelserne i forbindelse med merværdiafgiften (momsen), banktjenesteydelser, den kombinerede nomenklatur for udenrigshandel og gødningsstoffer. Arbejdet vil munde ud i henstillinger, som skal indgå i en meddelelse fra Kommissionen til Rådet i november 1997. SLIM-projektet er kun et element i et større program, for forenkling og forbedring af lovgivningen vedrørende det indre marked, som sigter mod at gøre dette mere effektivt. Det er en af de strategiske foranstaltninger i handlingsplanen for det indre marked. Dette variable forenklingsprogram vil kombinere SLIM-metoden med andre rationaliseringsforanstaltninger med henblik på fra nu af og frem til 1999 at forenkle flere lovgivningsområder, som f. eks. forsikringer og værdipapirer, forbrugertjenesteydelser, telekommunikation, toldbestemmelser og -procedurer samt selskabsret. 1. 4. Programmet for det indre marked Kommissionen prøver at sikre, at SMV'ernes behov og tilgodeses af Kommissionens tjenestegrene ved gennemførelsen af programmet for det indre marked. Euro Info Centrene leverer nyttig feedback-information fra SMV'er, der opererer på det indre marked. Hvad angår offentlige indkøb blev der offentliggjort en grønbog28, som giver de interesserede parter mulighed for at fremsætte deres synspunkter. Desuden undersøger Kommissionens tværtjenestlige grupper, hvilken indvirkning lovgivningen om det indre marked vil kunne få på forskellige politikområder. interesser Fuld udnyttelse af mulighederne på det indre marked, som udgør et af de vigtigste elementer i tillidspagten for beskæftigelse29, er et af de prioriterede områder i EU-institutionernes aktion. I den forbindelse anbefales det stærkt at hjælpe virksomhederne med at drage nytte af det indre marked. I sin rapport om virkningen og effektiviteten af det indre marked30 bekræftede Kommissionen betydningen af den positive økonomiske virkning af det indre marked (en stigning i væksten på næsten 1,5% og næsten 900 000 nye arbejdspladser), men den mindede samtidig om, at forsinkelserne i gennemførelsen på nationalt plan af reglerne vedrørende det indre marked fortsat var med til at begrænse dets positive bidrag til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. På basis af rapporten har Kommissionen fastlagt, hvilke områder der skal prioriteres med henblik på at forbedre resultaterne på det indre marked i de kommende år, og den har præsenteret dem i sin handlingsplan til fordel for det indre marked31. Denne handlingsplan bygger på 4 strategiske målsætninger: at styrke effektiviteten af reglerne; at fjerne de vigtigste forvridninger, som påvirker markedet; at fjerne de sektormæssige hindringer for integrering af markederne; og at stille det indre marked til rådighed for alle borgere. Visse af de specifikke 2^ 27 28 29 30 31 Kommissionens rapport om SLIM-pilotprojektet - KOM(96) 559 endelig udg. af 6. 11. 1996 KOM(97) 252 endelig udg. af 30. 5. 1997 og KOM(97) 275 endelig udg. af 4. 6. 1997 KOM(96) 583 af 27. 11. 1996 CSE (96) 1 endelig udg. af 5. 6. 1996 KOM (96) 520 endelig udg. af 30. 10. 1996 CSE(97) 1 endelig udg. af 4. 6. 1997 16 aktioner er specielt beregnet på at skulle forbedre SMV'ernes adgang til det indre marked det gælder navnlig de aktioner, der sigjer mod at forbedre virksomhedernes adgang til den information, de har brug for - gennem etablering af en infolinje på Internet, som skal supplere Euro Info Centrenes aktiviteter, dog i et koordineret samarbejde med disse; forenkling af de nationale og de fælles bestemmelser; samt forbedring af betalingsfristerne i handelsforhold. Det Europæiske Råd i Amsterdam (16. og 17. juni 1997) godkendte aktionsplanen og var enig i dens målsætninger, og det bekræftede således nødvendigheden af nye politiske impulser for at få fjernet de stadig eksisterende barrierer og sikre fuld udnyttelse af de potentielle fordele ved det indre marked. En række undersøgelser og studier viser, at større virksomheder har haft størst fordel af programmet for det indre marked. SMV'er opererer på regionalt plan, mens større virksomheder har et bredere kendskab til og er mere fortrolige med lovgivningen for det indre marked. Det fremgår imidlertid også, at SMV'er, som opererede på EU-plan før iværksættelsen af programmet for det indre marked, eller SMV'er, der opererede i grænseoverskridende regioner, er af den formening, at programmet for det indre marked havde en positiv indvirkning på deres forretning. De indrømmede, at en forøgelse af det konkurrencemæssige pres i erhvervsmiljøet har resulteret i bedre kvalitetsstandarder og forøget produktivitet. For de fleste SMV'er er, hvad enten de opererer på internationalt plan eller ikke, et af de i forbindelse med overholdelse af nye tekniske, største problemer omkostningerne administrative og skattemæssige regler. Større virksomheder rapporterer, at de har været i stand til at afsætte en medarbejder til udelukkende at tage sig af det nødvendige papirarbejde i forbindelse med overholdelse af den nye lovgivning. Mindre virksomheder siger imidlertid, at det medfører betydelige omkostninger for deres forretning. Der er tale om faste engangsomkostninger, som har tendens til at udgøre en større andel af en SMV s samlede omsætning end af en større virksomheds. Desuden er der tendens til, at småproducenter i f. eks. maskinsektoren, producerer specialfremstillet udstyr, hvorfor nogle sektorer, omkostningerne i forbindelse med overholdelse af loven for hver ny model er høje. For eksempel nødvendigt markedsføringsredskab. Omkostningerne ved overholdelse af reglerne er en fast omkostning, som uundgåeligt hæver break-even punktet. Dette er uvæsentligt for større producenter, som producerer i store mængder, men kan være af stor betydning for producenter, som fremstiller en enkelt specialmaskine eller maskiner i mindre antal. små maskinproducenter EF-mærkningen som ser et indre marked på deres aktiviteter. For eksempel Ikke desto mindre har SMV'er fra forskellige sektorer udtrykt sig positivt om virkningen af det inden for vaskemiddel- og kosmetiksektoren har SMV'er draget fordel af forbedret adgang til de europæiske markeder. Inden for sektoren byggepladsudstyr32 føler 29% af SMV'erne, sammenlignet med 7% af de større virksomheder, at lovgivningen for det indre marked har tilskyndet dem til at sælge på andre markeder. Små virksomheder, som allerede nu opererer på internationalt plan, inden for f. eks. maskinsektoren, var af den opfattelse, at systemet med selv-certificering for EF- mærkning er til stor gavn for SMV'er, ved at hjælpe dem til at hæve den tekniske standard af deres produkter og konkurrere mere effektivt med større virksomheder. Andre undersøgelser33viser, at 37% af de undersøgte SMV'er siden gennemførelsen af det indre marked har forbedret deres europæiske distributions- og markedsføringsaktiviteter betydeligt, 27% hævder at have udviklet forbedrede produkter eller produktionsprocesser og yderligere 32 33 Ws/Atkins "Impact and effectiveness of the Internal Market Programme in the Construction Site Equipment sector", maj 1996 "EU initiatives for SMEs - are the policies appropriate?", Deloitte Touche Tohmatsu International, 1995 17 12% havde ansat personale med nye færdigheder for at tilpasse sig det europæiske markeds behov. Og hvad angår moms-procedurerne for intra-EU salg mente 32% af SMV'erne, at det nye system har haft en positiv indvirkning på deres aktiviteter sammnelignet med kun 30% af de større virksomheder. Selskabsret lige indledt en omfattende høring af medlemslande, Europa-Kommissionen har brancheorganisationer og universitetskredse om indre marked og selskabsretten"34. Med denne høring vil Kommissionen prøve at finde ud af, om de juridiske strukturer, hvori virksomhederne opererer, er hensigtsmæssige, eller om der er behov for ændringer inden for rammerne af det indre marked og Den Økonomiske og Monetære Union. Kommissionen søger bl. a. at finde ud af, hvor stort behovet er for at forenkle de gældende regler, især i forhold til SMV'erne. temaet "Det at vedtage Kommissionen påtænker tiende direktiv om grænseoverskridende fusioner af kapitalselskaber. Anvendelsesområdet for dette nye til aktieselskaber, men vil vedrøre alle forslag vil kapitalselskaber. Denne udvidelse vil først og fremmest komme SMV'er til gode, som ofte er oprettet som selskaber med begrænset ansvar. længere være begrænset et nyt forslag ikke til Muligheden for at foretage grænseoverskridende fusioner vil bidrage til internationaliseringen af disse virksomheders aktivitet, således som Kommissionen har slået til lyd for i sit flerårige program til fordel for SMV. Desuden påtænker Kommissionen at vedtage et forslag til fjortende direktiv om flytning af selskabers hjemsted fra én medlemsstat til en anden. Dette direktiv, hvis anvendelsesområde falder til direktiv om grænseoverskridende fusioner af kapitalselskaber, vil ligeledes kunne blive et effektivt instrument i forbindelse med internationaliseringen af SMV'erne. sammen med anvendelsesområdet for det nye forslag Anerkendelse af eksamensbeviser Den 8. februar 1996 vedtog Kommissionen et forslag til direktiv om en ordning for anerkendelse af eksamensbeviser for de former for erhvervsvirksomhed, der er omfattet af direktiverne om liberalisering og overgangsforanstaltninger, og til supplering af den generelle ordning for anerkendelse af eksamensbeviser35. Formålet med dette forslag er at få gennemført en omarbejdelse af de vigtigste bestemmelser i direktiverne om "overgangsforanstaltninger" og "liberalisering", især vedrørende handel, industri og håndværk, med henblik på at gøre fællesskabslovgivningen klarere og enklere. Forslaget tager også sigte på at indføre en ordning for anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervsvirksomhed, som ikke er omfattet af det almindelige system. Denne ordning skal gøre det muligt for vandrende arbejdstagere at få anerkendt deres eksamensbeviser, såfremt de ikke har den faglige erfaring, der kræves for at kunne henholde sig til et direktiv om overgangsforanstaltninger. 34 35 På grundlag af en rapport fra Kommissionen med titlen "The Simplification af the Operating Regulations for Public Limited Companies in the European Union", 1995 KOM(96) 22 endelig udg. af 8. februar 1996 18 Regnskabsregler Direktiv 78/660/EØF36 om årsregnskaberne for visse selskaber og 83/349/EØF37 om konsoliderede regnskaber hjemler mulighed for, at medlemsstaterne kan undtage små og mellemstore selskaber eller små grupper af virksomheder, som ikke overskrider visse beløbsgrænser, fra visse af deres forpligtelser. Artikel 53, stk. 2, i direktiv 78/660/EØF fastsætter, at disse beløbsgrænser revideres hvert femte år under hensyntagen til den økonomiske og valutariske udvikling i EU. Den seneste revision fandt sted i marts 1994. Den næste revision vil finde sted i 1999. Ændringen af beløbsgrænserne vil blive foretaget som led i et projekt, der går ud på at tilpasse direktiverne til den økonomiske udvikling, især hvad angår små og mellemstore selskaber. Nogle af de planlagte ændringer har forbindelse med indførelsen af euroen, men Kommissionen foretager ligeledes en fornyet gennemgang af den regnskabsordning, som anvendes i forbindelse med små og mellemstore selskaber med henblik på en eventuel lempelse af denne ordning, idet der dog tages hensyn til de behov, der eksisterer som følge af det indre marked. Kommissionen har udsendt et spørgeskema vedrørende SMV-regnskaber, og de kommentarer, der fremsættes, vil der blive taget hensyn til, når der udarbejdes ændringer til direktiverne. Den nye definition af SMV'er38 udgør et andet element, som Kommissionen vil tage hensyn til ved forberedelsen af sine forslag. Beskyttelse af den intellektuelle og industrielle ejendomsret lanceringen indledt med Efter den høring, der blev i 1995 af en grønbog om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked39, skulle Kommissionen inden længe kunne foreslå en foranstaltning til harmonisering af de nationale lovgivninger på dette område under hensyntagen til de aktuelle forskelles indvirkning på den frie bevægelighed for varer og på betingelserne for en ufordrejet konkurrence. Brugsmodellerne er en form for fleksibel, ikke inden for visse særlig bekostelig beskyttelse, velegnet innovationssektorer. Kommissionen bestræber sig ligeledes for en hurtig vedtagelse af forslag om beskyttelse af mønstre, hvilket kan være af stor interesse for SMV'erne. for SMV'er, der arbejder Offentlige indkøb Kommissionen vedtog den 27. november 1996 grønbogen "Offentlige indkøb i EU - overvejelser for fremtiden"40, som har til formål at forbedre effektiviteten af dens politik om åbning af markedet for offentlige indkøb på basis af en omfattende høring af alle interesserede parter. I grønbogen gøres der rede for Kommissionens overvejelser vedrørende de konkrete vanskeligheder, som SMV'erne støder på, når de vil udnytte de nye potentielle markedsmuligheder, som skabes af fællesskabsdirektiverne. Den er samtidig tænkt som udgangspunkt for en bred debat, som skal munde ud i forslag om en række konkrete foranstaltninger i offentlige kontrakter. Disse foranstaltninger kunne bl. a. tænkes baseret på støtte til virksomhederne inden for områderne uddannelse, information, teknisk bistand og samarbejde mellem virksomhederne. til fremme af SMV'ernes deltagelse til et elektronisk En række Euro Info Centres har udviklet specialiseret software udbudssystem, information om til udbudsbekendtgørelser, især i Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Frankrig. Desuden forbedre deres kunders adgang som skal 36 37 38 39 40 EFT L 222 af 14. 08. 1978, s. 11 EFT L 193 af 18. 07. 1983, s. 1 EFT LI 07 af 30. 4. 1996, s. 4 KOM (95) 370 af 19. 7. 1995 KOM(96) 583 af 27. 11. 1996 19 har Euro Info Centrene været involveret i forskellige applikationer og en undersøgelse vedrørende SIMAP (informationssystem for offentlige indkøbskontrakter). 1. 5. Overdragelse af virksomheder Siden Kommissionen rettede sin henstilling af 7. december 1994 vedrørende overdragelse af SMV'er41 til medlemsstaterne, har flere af disse vedtaget, eller i det mindste påtænkt at vedtage, foranstaltninger med henblik på at forbedre de lovgivnings- og skattemæssige rammebetingelser for virksomhederne på dette område. Kommissionen havde givet medlemsstaterne en frist på to år, som udløb den 31. december 1996. Medlemsstaterne var forpligtet til senest ved udløbet af denne frist at meddele Kommissionen alle de ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser, der er vedtaget vedrørende overdragelse af virksomheder. Med henblik på at gøre status over de foranstaltninger, der er truffet siden 1994 og få kortlagt de eksisterende bedste praksiser afholdt Kommissionen den 3. og 4. februar 1997 i Lille et europæisk forum om dette emne42. Af forummet fremgik det, at der navnlig var gjort fremskridt med hensyn til det forenklede aktieselskab, enmandsselskabet, retten til at omdanne et selskab fra én retlig struktur til en anden, sikring af interessentskabers beståen samt beskatning af gaver, arv og afhændelse af virksomheder. Arbejdet med at lette overdragelsen af virksomheder vil blive fortsat i de kommende år. 1. 6. Konkurrencepolitik Europæiske virksomheder har som regel stor gavn af en effektiv konkurrencepolitik. Dette gælder især for SMV'erne. De konkurrencepolitiske foranstaltninger kommer SMV'erne direkte til gode på markeder, hvor store virksomheders markedsdominans truer dem, eller indirekte ved at holde priser og omkostninger nede på et lavt niveau. Samtidig fremmer de konkurrencepolitiske foranstaltninger nye virksomheders entré på markedet, og der er her ofte tale om SMV'er. Endvidere forvrider uberettiget statsstøtte markedskræfterne og skaber derfor vanskeligheder for SMV'erne. 1. 6. 1 Konkurrenceregler, som finder anvendelse på virksomheder SMV'erne er dem, der høster størst fordel af den nylige meddelelse fra Kommissionen43 om revision af dens meddelelse af 3. september 1986 om aftaler af ringe betydning (i medfør af artikel 85 i EF-traktaten vedrørende aftaler mellem virksomheder). Kommissionen konstaterer, at aftaler mellem SMV'er, som defineret i Kommissionens henstilling af 3. april 199644, sjældent vil påvirke handelen mellem medlemsstater eller konkurrencen mærkbart. De falder almindeligvis ikke ind under det forbud, der er omhandlet i artikel 85, stk. 1. I de tilfælde hvor disse aftaler undtagelsesvis skulle opfylde betingelserne for anvendelse af denne bestemmelse, frembyder de normalt ikke tilstrækkelig interesse for Fællesskabet til at skride ind over for dem. Dette er grunden til, at ovennævnte tekst fastslår, at Kommissionen ikke vil indlede nogen procedure, hverken på anmodning eller af egen drift, for at anvende bestemmelserne i artikel 85, stk. 1, på sådanne aftaler. Kommissionen forbeholder sig dog ret til at gribe ind ved sådanne aftaler, når de vedrører en væsentlig del af det pågældende marked, og når konkurrencen begrænses af den samlede effekt af distributionsnet. 41 42 43 44 EFT L 385 af 31. 12. 1994, s. 14 og C 400 af 31. 12. 1994, s. 1 EFT C 284 af 27. 9. 1996, omslagets side 3 KOM(96) 722 endelig udg. om aftaler af ringe betydning, EFT C 29 af 30. 1. 1997, s. 3 Kommissionens henstilling af 3. 4. 1996 til medlemsstaterne, EIB og EIF vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder, EFT L 107 af 30. 4. 1996, s. 4 20 Hvad angår de vertikale restriktioner, dvs. aftaler, som indgås mellem erhvervsdrivende, som befinder sig på forskellige stadier af handelen, har Kommissionen lige offentliggjort e<i grønbog45, som åbner mulighed for omfattende overvejelser vedrørende de fremtidige retningslinjer for anvendelse af konkurrencereglerne. I den forbindelse og med Rådets resolution af 10. oktober 199446 in mente, hvori Kommissionen opfordredes til at undersøge mulighederne for et samarbejde med SMV'erne, agter Kommissionen at intensivere sine undersøgelser vedrørende samarbejde om fælles indkøb. Hvad angår anvendelse af konkurrencereglerne inden for specifikke aktivitetssektorer, som. f. eks. salg og servicering af motorkøretøjer, blev der med vedtagelsen af forordning 1475/9547 indført en række bestemmelser, som giver mulighed for at sikre forhandlerne, som for størstedelens vedkommende er SMV'er, større kommerciel uafhængighed af fabrikanterne. Dette har ligeledes gjort det muligt at genskabe balancen mellem fabrikanterne og reservedelsfabrikanterne og -forhandlerne på den ene side og bilfabrikanterne på den anden. Kommissionen vedtog den 31. 1. 1996 en ny forordning om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af teknologioverførselsaftaler48, som skal lette visse overførsler af teknologi, hvilket skulle være til gavn for SMV'erne. 1. 6. 2. Statsstøtte Hvad angår statsstøtte, er der i Kommissionens generelle politik altid blevet taget hensyn til SMV'ernes situation. Denne holdning kom til udtryk i 1992 med Fællesskabets første særlige rammebestemmelser for statsstøtte til SMV'er49. I henhold til disse rammebestemmelser kan støtte til SMV'er under et vist beløb drage fordel af den i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c, omhandlede fritagelse og således betragtes som forenelig med det fælles marked. Desuden indførte rammebestemmelserne en de wi/i/mis-regel, som fritager medlemsstaterne fra forpligtelsen til at foretage anmeldelse til Kommissionen, når der er tale om støtte af ubetydeligt omfang. Sidstnævnte formodes ikke at have indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne. Selv om de mww»*s-reglen ikke fastsætter nogen grænse for størrelsen af de virksomheder, som kan drage fordel heraf, er det klart, at den i første række er af interesse for SMV'er. Rammebestemmelserne for statsstøtte til SMV'er, hvis anvendelse skulle tages op til revision hvert tredje år, blev revideret50 i 1996. De hovedretningslinjer, som blev fastlagt i 1992 (almindelige vurderingskriterier, tilladelig støtteintensitet), er ikke blevet ændret, men der er dog blevet foretaget visse præciseringer og modifikationer. For det første udvider rammebestemmelserne formålet med den tilladte støtteintensitet, idet de fastslår, at den positive behandling, som støtte til fordel for materielle investeringer får, også vil gælde støtte til immaterielle investeringer i form af teknologioverførsler. Sådan støtte skal tilskynde SMV'erne til at anvende avanceret teknologi, som de ikke selv har været i stand til at udvikle. 45 4^ 47 48 4^ 50 KOM(96) 721 endelig udg. af 22. 1. 1997 Rådets resolution (94/C 294/04) af 10. 10. 1994 om fri udfoldelse for dynamikken og innovationspotentialet i små og mellemstore virksomheder, herunder håndværks- og mikrovirksomheder, i en konkurrencepræget øknomi, EFT C 294 af 22. 10. 1994, s. 7, afsnit III, 4. led EFT L 145 af 29. 6. 1995, s. 25 EFT L 31 af 9. 2. 1996, s. 2 Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (92/C 213/02 af 20. maj 1992), EFT C 213 af 19. 8. 1992, s. 2 Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (96/C213/04), EFT C 213 af 23. 7. 1996, s. 4 21 Hvad angår de andre typer støtte, gentager de nye bestemmelser stort set kriterierne i de forudgående bestemmelser (støtte til konsulentbistand, uddannelse og formidling af viden) eller henviser til bestemmelserne eller de specifikke retningslinjer for disse typer af støtte51. Sidstnævnte indeholder ofte regler, som er gunstigere for vurderingen af støtten til SMV'erne. F. eks. kan støtte til miljøbeskyttelse eller støtte til forskning og udvikling rettet mod SMV'er drage fordel af en forhøjelse på 10 procentpoint i forhold til de satser, der normalt tillades for store virksomheder. Endvidere er de minimis-reglen blevet ændret og er nu offentliggjort i en separat meddelelse52. Sammenlignet med den oprindelige de minimis-rege\ er gennemførelsesbestemmelserne i den nye regel blevet forenklet betydeligt. I den nye regel er anvendelsesområdet for reglen desuden udvidet til at omfatte alle støttekategorier (med undtagelse af eksportstøtte, som fortsat ikke er omfattet af reglen), og den nye regel erstatter reglerne for kumulering af forskellige udgiftskategorier med en enkelt beløbstærskel. Den tærskel, under hvilken støtte ikke på forhånd skal meddeles til Kommissionen, er fastsat til 100 000 ECU over en periode på tre år, uanset støttetype. Endelig er den definition af SMV'er, som anvendes i retningslinjerne, blevet tilpasset den af Kommissionen vedtagne harmoniserede definition53 (se Indledning). Det skal her tilføjes, at Kommissionen i forbindelse med tre forhåndsmeddelelser, som den modtog i 1996, besluttede, at SMV-bestemmelserne også skal finde anvendelse på støtte ydet til SMV'er til direkte investeringer i udlandet. Denne beslutning afspejler Kommissionens holdning, som er at tilskynde SMV'erne til at internationalisere deres aktiviteter, bl. a. gennem investeringer i lande uden for EU. Ved siden de nye bestemmelser for støtte til SMV'er har Kommissionen for nylig vedtaget bestemmelser for støtte til virksomheder i ugunstigt stillede byområder. Dette instrument giver mulighed for ydelse af støtte til virksomheder, der etablerer sig, eller som allerede er etableret, i disse byzoner, såfremt de i bestemmelserne fastsatte kriterier er opfyldt. Da de potentielle modtagere af sådan støtte hovedsagelig er SMV'er, er disse meget interesseret i, at Kommissionen er velvilligt indstillet på dette område. Det skal tilføjes, at Kommissionens holdning med hensyn til SMV'er, således som det fremgår af de nævnte tekster, er udtryk for en generel politik. Ved kontrollen af støtten, ligesom i forbindelse med sine øvrige aktivitetesområder, forsøger Kommissionen altid at tage hensyn til SMV'ernes særlige situation og at medvirke til at stimulere deres udvikling, samtidig med at den hele tiden respekterer konkurrencereglerne. 2. DE FINANSIELLE RAMMEBETINGELSER 2. 1. Betalingsforsinkelser i handelsforhold Forsinket betaling er en stadig alvorligere hindring for udviklingen af europæiske virksomheder, især SMV'er, hvis likviditet, rentabilitet og konkurrenceevne undermineres. I sin henstilling af 12. maj 1995 om betalingsfrister i handelsforhold54 opstillede Kommissionen en række praktiske og juridiske foranstaltninger til at løse problemet med forsinket betaling i Europa. I denne henstilling opfordredes medlemsstaterne til at træffe de bedst egnede foranstaltninger til at forbedre betalingsfristerne og til at forelægge Kommissionen en rapport om de foranstaltninger, der er truffet med hensyn til denne 51 5^ 53 54 Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, EFT C 72 af 10. 3. 1994, s. 3; EF- rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling, EFT C 45 af 17. 2. 1996, s. 5; Retningslinjer for beskæftigelsesstøtte, EFT C 334 af 12. 12. 1995, s. 4 Meddelelse fra Kommissionen om de minimis-støtteordninger, EFT C 68 af 6. 3. 1996, s. 9 Kommissionens henstilling af 3. 4. 1996, EFT L 107 af 30. 4. 1996, s. 4 EFT L 127 af 10. 6. 1995, s. 19 22 henstilling inden 31. 12. 1997. Kommissionen foretog en evaluering af henstillingens virkning i 1997 og har offentliggjort en meddelelse55, som viser, hvor foranstaltninger medlemsstaterne har truffet for at afhjælpe problemet med forsinket betaling, og at træffer betalingssituationen tilstrækkelige foranstaltninger inden udgangen af 1997, vil Kommissionen foreslå et direktiv for at bekæmpe betalingsforsinkelserne. Direktivet skal indeholde minimumskrav, som skal inkorporeres i den nationale lovgivning. Disse krav skal bl. a. omfatte lovfæstet ret til morarenter, effektive og ikke-omkostningskrævende inddrivningsprocedurer og en maksimal betalingsfrist for offentlige indkøbskontrakter. ikke er ved at blive bedre. Hvis medlemsstaterne ikke få 2. 2. Forberedelse af SMV'erne på indførelse af euroen I den henseende har de deltaget De tjenestegrene, der beskæftiger sig med erhvervspolitikken, har taget aktiv del i hele Kommissionens arbejde vedrørende euroen. i arbejdsgrupperne "Virksomheder", "Forbrugere", "Betalingssystemer", "Betalingsmidler" og "Regnskaber og beskatning" i forbindelse med overgangen til euroen og har været tilknyttet forberedelsen af rundbordskonferencen om de praktiske aspekter ved overgangen til euroen, som afholdtes den 15. maj 1997, og hvori deltog repræsentanter for samtlige berørte erhvervsdrivende. De har regelmæssigt sat indførelse af euroen på dagsordenen på de møder, de har holdt med brancheorganisationerne, med Euro Info Centrene (EIC) og med medlemmerne af rundbordskonferencen mellem banker og SMV'er. De har nedsat en ad hoc- gruppe vedrørende SMV'er og euroen, hvori deltager repræsentanter for virksomhederne, for at fremme udveksling af informationer mellem disse repræsentanter og Kommissionen. De har tilskyndet til private og offentlige initiativer til kommunikation vedrørende euroen rettet mod SMV'er, og sendt alle dokumenter om euroen til EIC, som kan være af nytte for dem. Desuden blev der i 1996 af EIC'erne lanceret en oplysningskampagne om indførelse af euroen, som skal fortsætte i 1997 og de følgende år. Denne kampagne vil være markeret af en lang række informationsarrangementer og udarbejdelse af talrige informationsdokumenter, som skal give svar på de vigtigste spørgsmål om virkningerne af indførelsen af euroen på de forskellige funktioner i virksomheden. Disse oplysningstiltag henvender sig ligeledes til håndværkssektoren og de meget små virksomheder. 2. 3. Grænseoverskridende pengeoverførsler For at få forenklet SMV'ernes grænseoverskridende transaktioner og nedbragt de hermed forbundne omkostninger har Kommissionen foreslået konkrete foranstaltninger, såsom direktivet om grænseoverskridende pengeoverførsler56, som skal sikre, at virksomhederne er i stand til at overføre penge hurtigt og mere sikkert. Desuden skal medlemsstaterne i henhold til direktivet sikre, at der findes procedurer for bilæggelse af grænseoverskridende tvister vedrørende sager, der er omfattet af direktivet. 2. 4. Adgang til finansiering af innovation Handlingsplanen for innovation i Europa, som blev vedtaget den 20. november 1996, indeholder foranstaltninger, som skal fremme finansieringen af innovation, især via venture kapital. Det Europæiske Råds resolution om vækst og beskæftigelse, vedtaget på topmødet i Amsterdam, bekræftede vigtigheden af, at der er adgang til kapital til finansiering af højteknologiprojekter og kapital til SMV'erne. 55 56 C(97) 2121 af 9. 7. 97, EFT C 216 af 17. 7. 97 Direktiv 97/5/EF, EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 25 23 3. SKATTEMÆSSIGE RAMMEBETINGELSER Kommissionens told- og skattepolitiske tiltag skal fremme en fuldstændig gennemførelse af det indre marked ved at tilpasse de administrative regelsæt inden for disse politikområder til det indre marked. Samtidig stiles der mod at gennemføre en betydelig forenkling af lovgivningen, som forventes at ville medføre en mærkbar lempelse af virksomhedernes, navnlig SMV'ernes, administrative byrde. I handlingsplanen for innovation i Europa overvejes der udarbejdet en meddelelse om beskatning og innovation. 3. 1. Beskatning af virksomheder I forlængelse af Kommissionens debatoplæg "Beskatning i Den Europæiske Union" af 20. marts 199657 blev der nedsat en gruppe af højtstående embedsmænd vedrørende beskatning. På grundlag af drøftelserne i denne gruppe fremlagde Kommissionen en meddelelse med titlen "Beskatning i Den Europæiske Union, Rapport om udviklingen i skatte- og afgiftssystemerne"58. 1 denne rapport anbefaledes det at nedsætte en ny stående gruppe, som skal skabe et strategisk overblik over skatte- og afgiftspolitikken, og rapporten nævnte forenkling af SMV'ernes og andre virksomheders skatte- og afgiftsvilkår som et spørgsmål, som denne gruppe kunne undersøge nærmere. Denne nye skattepolitiske gruppe er nu blevet nedsat, og den indledte sit arbejde den 11. marts 1997. I forlængelse af det arbejde, der er udført af skattepolitikgruppen, som allerede har holdt møde fire gange, og efter ØKOFIN-Rådets uformelle møde i Mondorf les Bains vedtog Kommissionen den 1. oktober 1997 en meddelelse59 til Rådet med forslag om en række foranstaltninger til tackling af skadelig skattekonkurrence i EU. Disse foranstaltninger omfatter bl. a. en adfærdskodeks, hvor medlemsstaterne påtager sig en politisk forpligtelse til inden at bekæmpe erhvervsbeskatning, foranstaltninger forbindelse med beskatning af forvridninger kapitalindkomst, foranstaltninger til eliminering af kildeskat på grænseoverskridende rente- og royaltybetalinger mellem virksomheder, et område, hvor Kommissionen efter al sandsynlighed vil se sig nødsaget til at fremsætte et nyt forslag. skadelig til eliminering af skattekonkurrence for området i 3. 2. Indirekte beskatning: moms Inden for området indirekte beskatning foreslog Kommissionen i juli 1996 et arbejdsprogram vedrørende indførelse af et fælles momssystem60. Dette vil konkret give sig udtryk i en række forslag fra Kommissionen, som hovedsagelig vil komme til at indeholde følgende målsætninger: - sikre afgiftsneutralitet i samhandelen inden for medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne vedrørende varer og tjenesteydelser, hvilket vil gøre det muligt for SMV'erne at operere i hele Fællesskabet fra deres forretningssted uden at skulle udsættes for en forøgelse af de administrative omkostninger (idet man vælger princippet om beskatning på oprindelsesstedet); - reducere usikkerheden og kompleksiteten i forbindelse med anvendelse af momsen ved at etablere et harmoniseret momssystem, som kan anvendes ensartet i overensstemmelse med kravene i et egentligt indre marked, samtidig med at det skatte- og afgiftsmæssige indkomstniveau opretholdes; 57 58 59 60 SEK (96) 487 endelig udg. af 20. 3. 1996 KOM(96) 546 endelig udg. af 22. 10. 1996 KOM(97) 495 endelig udg. af 1. 10. 1997 KOM(96) 328 endelig udg. af 22. 7. 1996 24 - reducere den usikkerhed, som skyldes forskellig fortolkning af direktiverne, ved at æiid c Momsudvalgets status. Ligesom i told- og afgiftsspørgsmål kan Rådet tænkes al ville overdrage Momsudvalget hvervet at assistere Kommissionen, når denne skal vedtage gennemførelsesforanstaltninger. Denne strategi omfatter en forberedende fase, i løbet af hvilket Kommissionen har præsenteret to forslag vedrørende ændring af Momsudvalgets vedtægt61 og vedrørende styrkelse af det administrative samarbejde (Fiscalis-programmet)62. Der vil efter al sandsynlighed allerede i år blive fremsat et forslag om gensidig bistand i forbindelse med skatteinddrivelse. Kommissionen påtænker herefter at fremsætte tre serier af formelle forslag: - formålet med den første serie forslag er at definere de afgiftspligtige transaktioner, de afgiftspligtige personer og beskatningsgrundlaget, regulere spørgsmålet om fritagelser og fradrag samt foreslå en ny indbyrdes tilnærmelse af momssatserne; - den anden serie forslag vedrører det geografiske anvendelsesområde for momsen, beskatningsstedet og gennemførelse af transaktionerne, de afgiftspligtiges rettigheder og pligter samt kontrolmetoder; - den tredje serie forslag vedrører ordninger for omfordeling af skatteprovenu, særlige ordninger og overgangsforanstaltninger samt en endelig indbyrdes tilnærmelse af momssatserne. Konferencen i Limelette (B) i november 1996 om "det fælles momssystem ", gav mulighed for at høre de forskellige berørte parter, bl. a. de organisationer, der repræsenterer SMV'erne. I øvrigt har Kommissionen valgt "momspligt" som emne for det andet SLIM-projekt (forenkling af lovgivningen vedrørende det indre marked), som gennemføres i 1997. Formålet er at se på to områder (afgiftsbetalernes forpligtelser og den betalingspligtige person) med henblik på at forbedre det aktuelle system. SLIM-gruppen, som har fået til opgave at tage sig af denne sag, har fokuseret på en række grundlæggende forpligtelser vedrørende momsen, såvel på nationalt plan som på fællesskabsplan, som er en byrde for virksomhederne, med henblik på at finde frem til de områder, hvor der eventuelt bør gennemføres forenklinger. 3. 3. Told 2000 Handlingsprogrammet Told 2000, der blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning den 19. december 199663, skal modernisere de nationale toldadministrationer og stimulere samarbejdet mellem disse indbyrdes og mellem dem og Kommissionen. Formålet hermed er at sikre, at fællesskabslovgivningen anvendes ensartet ved de ydre grænser, og at det indre marked fungerer optimalt. Programmet nævner i artikel 6, stk 2, og i artikel 9 forenklingsforanstaltninger beregnet på at give Kommissionen en sammenhængende ramme til at gennemføre en forenkling af toldreglerne og -procedurerne med det formål at gøre det lettere for virksomhederne at deltage i udenrigshandelen. De vigtigste tiltag på dette område er: - tilpasning og forenkling af transit-toldsystemerne gennem en ændring af toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser, hvad angår fællesskabstransit, og forhandling af en ny konvention for så vidt angår fælles transit, samt indføring af edb i forvaltningen af skulle kunne styrke sikkerheden og ordningerne; de påtænkte foranstaltninger 61 62 63 KOM(97) 325 af 25. 6. 1997 KOM(97) 175 af 23. 4. 1997 EFT L 33 af 4. 2. 1997, s. 24 25 effektiviteten af de nævnte ordninger, som tilgodeser et vigtigt behov hos de erhvervsdrivende; - forenklingen af de økonomiske toldprocedurer, som vil give sig udtryk i ændringer af Fællesskabets toldkodeks og dens gennemførelsesbesemmelser, og i udvikling af edb- systemer til forvaltning af disse ordninger, således at virksomhederne får mulighed for at eksportere fællesskabsprodufcter på økonomisk favorable vilkår; - ændring af Fællesskabets toldkodeks med henblik på at gøre det muligt at få en centraliseret forvaltning af de forenklede procedurer samt en lempelse af forpligtelsen til at fremlægge bestemte ledsagedokumenter i forbindelse med tolddeklarationen, hvilket letter datamatiseringen af fortoldningsprocedurerne; - harmoniseringen og forenklingen af oprindelsesreglerne i forbindelse med toldpræferencer, som i løbet af første kvartal af 1997 er kommet til udtryk i vedtagelsen af en fælles tekst til "oprindelses"-protokollen, der er knyttet som bilag som Fællesskabet har undertegnet med sine europæiske partnere. Samme tekst vil allerede fra efteråret af blive foreslået Middelhavslandene og sandsynligvis også Mexiko og Sydafrika. En lignende tekst vil blive foreslået for de lande, der nyder godt af det generelle præferencesystem, således at den kan træde i kraft den 1. 1. 1998. til de frihandelsaftaler, I øvrigt kører der for øjeblikket et SLIM-projekt vedrørende forenkling af den kombinerede nomenklatur for udenrigshandelen, bl. a. med det formål at modernisere nomenklaturen, idet visse underopdelinger synes irrelevante set ud fra en økonomisk synsvinkel. 4. DE SOCIALE RAMMEBETINGELSER 4. 1. Aktion for beskæftigelsen i Europa: En tillidspagt Arbejdsløsheden er vokset støt i Europa siden 1970'eme. Den skaber store problemer for millioner af mænd og kvinder, og den undergraver det europæiske samfund. I et forsøg på at få skabt et generelt grundlag for skabelse af job vedtog Kommissionen i juni 1996 en meddelelse64, hvori den foreslår en europæisk tillidspagt. Den europæiske tillidspagt bygger på den strategi, der blev foreslået i Kommissionens hvidbog fra 1993 om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Ved at genskabe et klima af tillid sigter den mod at mobilisere alle aktører, såvel de offentlige myndigheder som arbejdsmarkedets parter, med henblik på at få dem til at tilkendegive deres respektive engagement i en koordineret, omfattende beskæftigelsesstrategi. Dens strategi kombinerer en beskæftigelsesorienteret, makroøkonomisk politik med resolut handling med henblik på at få gennemført det indre marked, fremskyndet en reform af systemerne vedrørende arbejdsløshedsunderstøttelse og forbedret anvendelsen af de europæiske strukturpolitikker. Opmærksomheden er specielt rettet mod SMV'erne med henblik på en fuldstændig udnyttelse af mulighederne på det indre marked. Kommissionen fastlægger prioriteringerne i sin SMV- politik og sin holdning til statsstøtte til SMV'er. Kommissionen anbefaler også at bruge ekstra finansielle ressourcer fra strukturfondene til udvikling af SMV'erne, tilpasning til de ændrede forhold inden for industrien, lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer og territoriale pagter for stærkere partnerskaber med henblik på at skabe mere beskæftigelse. Desuden skulle et meget tættere partnerskab med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) kunne hjælpe med til at støtte oprettelsen af SMV'er via midler fra strukturfondene. Tillidspagten blev modtaget positivt af samtlige medlemsstater, arbejdsmarkedets parter, Europa-Parlamentet og Regionsudvalget. 64 Aktion for bekskæftigelse i Europa: En tillidspagt, CSE(96) 1 endelig udg. af 5. 6. 1996 26 På sit møde i Amsterdam den 16. -17. juni 1997 bekræftede Det Europæiske Råd jit tilsagn on at reducere SMV'ernes administrative byrde. Det opfordrede desuden EIB til at undersøge /teknologiprojekter. De' mulighederne for at etablere en facilitet ti! finansiering af SM Very Europæiske Råd i Amsterdam var også et vendepunkt i EU's beskæftigelsespolitik. Med vedtagelsen af beskæftigelseskapitlet besluttede stats- og regeringscheferne, at beskæftigelsen interesse. Den nye traktat styrker koordinationen af skulle være en sag af fælles medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker og fastsætter, at der skal vedtages fælles retningslinjer, som senere skal føre til henstillinger til medlemsstaterne. På baggrund af aftalen på Amsterdam-mødet om allerede nu at tage det nye beskæftigelseskapitel i anvendelse, vedtog Kommissionen den 1. oktober 1997 en meddelelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik65 som debatoplæg til Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 20. og 21. november i Luxembourg. Kommissionen vil på grundlag af formandskabets konklusioner fra beskæftigelsestopmødet fremsætte et endeligt forslag til vedtagelse i medlemsstaternes beskæftigelsespolitik, først og fremmest iværksætterånd, men også beskæftigelsesevne, omstillingsevne og lige muligheder. Hvis man vil fremme en ny iværksætterkultur i Europa, er der brug for en yderligere indsats. Det skal f. eks. gøres lettere at starte og drive virksomheder (især gennem administrativ forenkling), der skal udvikles markeder skal gøres mere beskæftigelsesvenlige. i Rådet. De foreslåede retningslinjer fokuserer på fire hovedpunkter risikovillig kapital, og skattereglerne for 4. 2. Den sociale dialog Den sociale dialog på europæisk plan er, ligesom i mange af medlemsstaterne, organiseret på sektorniveau og mellem de forskellige erhvervsbrancher. SMV'erne er repræsenteret i begge former for dialog. Der føres ikke nogen social dialog på fællesskabsplan eller nationalt plan specielt for SMV'erne. Europæisk social dialog på tværfagligt plan Val Duchesse-socialdialogen blev holdt første gang i 1985 med deltagelse af de tre europæiske organisationer, som repræsenterer de vigtigste nationale tværfaglige arbejdsgiver- og fagforeningssammenslutninger. Desuden konsulteres alle europæiske sammenslutninger, herunder UEAPME, om de emner, der er til debat. Den uformelle (indtil Fællesakten og aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken) og frivillige dialog har været et positivt bidrag til europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik i form af fælles udtalelser eller erklæringer. I 1995 fik den tværfaglige dialog en kraftig saltvandsindsprøjtning med direktivet om forældreorlov66, der blev vedtaget af Rådet den 3. juni 1996, og som bygger på aftalen om forældreorlov, der blev indgået mellem UNICE, CEEP og ETUC den 14. december 1995. Dette er den første europæiske aftale baseret på artikel 4 i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Ifølge artikel 4 "kan dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan føre til overenskomstmæssige forbindelser, herunder aftaler". Rammeaftalen om forældreorlov omfatter specifikke arrangementer, som skal tilgodese SMV'ernes særlige funktions- og organisationsbehov. Visse SMV-organisationer har imidlertid udtrykt store betænkeligheder ved gyldigheden af dette aspekt af den sociale dialog og begrundet det med, at eftersom de er udelukket fra forhandling af social- og arbejdsmarkedspolitiske aftaler inden for rammerne af den sociale dialog, tages der i sådanne aftaler ikke tilbørligt hensyn til SMV'erne. 65 66 KOM(97) 497 endelig udg. af 1. 10. 1997 Direktiv 96/34/EF af 3. 6. 1996, EFT L 145 af 19. 6. 1996, s. 4 27 Europæisk social dialog på sektorplan Ikke alle sektorer har udviklet en social dialog på europæisk plan. Dette afhænger af en række faktorer, først og fremmest en fælles vilje blandt arbejdsmarkedets parter og eksistensen af en fælles sektorpolitik på europæisk plan (f. eks. landbrug, fiskeri eller vejgodstransport), behovet tekstilbranchen, for telekommunikation eller civil luftfart) eller erkendelse af, hvilke sektorer der har meget specielle behov (f. eks. industrirengøring eller sikkerhedstjenester). en omfattende omstrukturering på europæisk plan (f. eks. inden faglig uddannelse, sundhed og sikkerhed. Udover diskussioner Sektorerne varierer meget med hensyn til virksomhedsstørrelse. Som regel er den sociale dialog veletableret for den primære sektor, som domineres af SMV'er. Arbejdsmarkedets parter har brugt dette forum til at diskutere spørgsmål som f. eks. beskæftigelse, fører aktiviteterne også til deltagelse i EU-uddannelsesprojekter eller til reelle forhandlinger. F. eks. undertegnede arbejdsmarkedets parter på europæisk plan inden for landbrugssektoren den 24. juli 1997 den første rammeaftale med sektorspecifikke henstillinger vedrørende forbedring af lønnet beskæftigelse inden for denne sektor. Den indeholder henstillinger om tilpasning af arbejdstiden og supplerende bestemmelser om arbejdsbetingelserne. fleste omstrukturerings-servicesektorer, Servicesektoren kan groft opdeles i sektorer under omstrukturering og sektorer i ekspansion. De forsikringsvirksomhed, telekommunikation, postservice, luftfart og jernbaner, er hovedsagelig domineret af store (offentlige) selskaber. Mange af disse sektorer konfronteres med hurtigt skiftende, økonomiske af informationsteknologi og privatisering. Denne udvikling kan føre til, at der dukker nye mindre virksomheder op. såsom bank- og rammebetingelser: globalisering, indførelse hurtigere stadig De fleste af de ekspanderende servicesektorer er kendetegnet ved en høj koncentration af SMV'er. Den sociale dialog er veletableret i traditionelle sektorer som vejtransport (fra 1965 at regne), hotel- og restaurationsvirksomhed (fra 1983 at regne) eller handel (1985). Diskussionerne her koncentrerer sig om beskæftigelse, arbejdsforhold og politiske spørgsmål, som resulterer i fælles udtalelser eller fælles aktioner. Endvidere har udbredelsen af nye tjenester, som f. eks. sikkerhedstjenester og rengøring, ført til en forøgelse af antallet af sektorer, der er aktivt involveret i en europæisk social dialog. Og da anerkendelse af sektoren er et af incitamenterne til at udvikle aktiviteter på området, har arbejdsmarkedets parter en fælles interesse i at opnå konkrete resultater. Generelt har sektorer domineret af store virksomheder en tendens til at koncentrere aktiviteterne mere på industripolitiske spørgsmål, hvorimod sektorer domineret af SMV'er, specielt sektorer i ekspansion, holder sig mere til social- og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål (beskæftigelse, sikkerhed eller lige muligheder). Europæisk social dialog ved skillevejen Sideløbende med opbygningen af en egentlig europæisk union er der en voksende erkendelse af behovet for yderligere udvikling af den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik, især hvad angår beskæftigelsespolitikken, som tilkendegivet af Det Europæiske Råd i Firenze og Amsterdam. Den sociale dialog er et vigtigt redskab til udarbejdelse og gennemførelse af social- og arbejdsmarkedspolitik, og den forventes at vokse i betydning i de kommende år, navnlig i betragtning af inkorporeringen af aftalen om social- og arbejdsmarkedspoltikken i TEU som et resultat af Amstersdam-rådsmødet i juni 1997. har allerede mødtes med og Kommissionen fagforeningsorganisationer for at drøfte den europæiske tillidspagt om beskæftigelsen. Som en direkte konsekvens heraf vil så vel den tværfaglige som den sektorspecifikke sociale dialog i stigende grad fokusere på beskæftigelse og de hermed direkte forbundne sociale aspekter. arbejdsgiver- europæiske de 28 Som drivkraft i den fremtidige jobskabelse forventes SMV'erne at spille en nøglerolle i denne proces. Med henblik på at styrke den sociale dialog offentliggjorde Kommissionen den 18. september 1996 en meddelelse om udviklingen af den sociale dialog på fællesskabsplan67. Meddelelsen indeholdt en appel til alle arbejdsmarkedets parter om at fremkomme med deres synspunkter om den sociale dialogs fremtidige form og rammerne herfor. Der blev afholdt et forum i Haag den 28. -29. april 1997, hvor arbejdsmarkedets parter samledes til en drøftelse reaktionerne på denne konsultation. De SMV-organisationer, der reagerede på meddelelsen, blev inviteret til at deltage. På grundlag af disses udtalelser og en vurdering af effektiviteten og virkningen af de nuværende strukturer, vil principperne for den fremtidige sociale dialog blive fastlagt i en ny meddelelse, som skal vedtages inden udgangen af 1997. Som foreslået i meddelelsen om udviklingen af den sociale dialog på fællesskabsplan har Kommissionen også iværksat en undersøgelse af, hvor repræsentative de europæiske arbejdsmarkedsparter, der er involveret i den sociale dialog, er. 4. 3. Høring af de faglige organisationer 4. 3. 1. Konsultationsmøder med europæiske SMV-erhvervsorganisationer arrangeres regelmæssigt konsultationsmøder, interesse, som behandles De kommissionstjenestegrene, der er ansvarlige for erhvervspolitikken, har erkendt, hvor vigtigt det er at høre repræsentanterne for den europæiske SMV-erhvervssektor. De vil derfor spille en koordinerende rolle og sikre, at de europæiske SMV-erhvervsorganisationer i andre konsulteres på passende vis om spørgsmål af kommissionstj enestegrene. Der hvor repræsentanter fra andre kommissionstj enestegrene gør rede for deres politik, f. eks. de tanker, de har haft forud for udgivelsen af en grønbog, eller de tanker, der er gået forud for den endelige beslutning om et forslag til direktiv eller forordning. Konsultationsmøderne i 1996 drejede sig om spørgsmål som miljøansvar, den sociale dialog, en grønbog om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked, anvendelse af opløsningsmidler i industrien (direktivforslag fra Kommissionen), sektorer og aktiviteter, som ikke er omfattet af arbejdstidsdirektivet, og et til direktiv om udtjente biler. Udover disse konsultationsmøder er de europæiske SMV-erhvervsorganisationer blevet holdt ajour og informeret om andre områder af som interesse betalingsforsinkelser til virksomheder, i handelsforhold, overførsel af ejendomsret rundbordskonferencen mellem banker og SMV'er samt forslag til henstilling om forenkling af de administrative procedurer i medlemsstaterne vedrørende etablering af virksomheder. for dem, herunder spørgsmål forslag 4. 3. 2. Høring af de berørte parter indenfor sektoren erhvervsdrivende foreninger Der er blevet ført en særlig dialog med Det Rådgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde. Dette udvalg blev nedsat af sektoren selv, og er siden sin plenarforsamling den 11. 12. 95 ophørt med at være provisorisk. Udvalget træder ikke i stedet for de organer, der repræsenterer de forskellige sektorer, eller de europæiske institutioners officielle konsultationsorganer. Udvalget består af emneopdelte arbejdsgrupper, og dets vigtigste opgave er, på anmodning af Kommissionen eller på eget initiativ, at gøre Kommissionen opmærksom på udtalelser fra erhvervsdrivende foreninger om alle spørgsmål vedrørende den europæiske integration og dennes indvirkning på disse. Udvalget har således udtalt sig om Kommissionens meddelelse om information og høring af arbejdstagerne68, afgivet udtalelse om revisionen af de europæiske traktater og især om anvendelsen på sektoren erhvervsdrivende foreninger af begrebet almen interesse, og har vedtaget en erklæring om 67 KOM(96) 448 endelig udg. af 18. 9. 1996 29 retsgrundlaget for arbejdsprogrammet til fordel for erhvervsdrivende foreninger. Udvalget ligeledes udtalelser om hvidbogen om uddannelse, grønbogen om forbereder informationssamfundet og om indførelsen af euroen. 4. 3. 3. Høring af organisationerne for handel og distibution Med henblik på at få iværksat en omfattende høring vedrørende indenrigshandelen i EU vedtog Kommissionen den 20. november 1996 en grønbog om handel69. Den er blevet drøftet med de øverste embedsmænd inden for indenrigshandel, som har startet drøftelserne på nationalt plan på seminarer med støtte fra Kommissionen. Udvalget for Handel og Distribution (CCD)70 er mødtes flere gange for at drøfte forskellige emner, som direkte vedrører handel, og for at tage stilling til de forskellige spørgsmål. Siden slutningen af 1996 har flere emner tiltrukket sig særlig opmærksomhed, især euroen og indførelsen af den fælles valuta, de vertikale restriktioner, elektronisk handel og grønbogen om handel. Efter at være blevet fornyet i 1997 og efter en omstrukturering af dets funktion med henblik på at øge dens effektivitet vil det nye CCD nu være i stand til meget hurtigt at afgive udtalelser, som præciserer de handlendes synspunkter over for Kommissionen. 4. 4 Den lokale udvikling og beskæftigelsen Den europæiske strategi for beskæftigelsen, som blev skitseret på Det Europæiske Råd i Essen (december 1994) og senere præciseret på de efterfølgende møder i Det Europæiske Råd, førte til at man begyndte at betragte problematikken omkring lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer som et af de prioriterede områder for en fællesskabsindsats. Det var i den forbindelse, at Kommissionen i juni 1995 præsenterede sin meddelelse71 om "en europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer", hvor den anskueliggør såvel mulighederne for på lokalt plan at skabe nye arbejdspladser som de strukturelle hindringer, der skal fjernes for at sikre, at de udvikles. De lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer er interessante set ud fra tre synsvinkler: de giver nye muligheder for beskæftigelse, som kan opfylde en række ikke-dækkede behov, de giver nye iværksættere mulighed for at gå ind i projekter, som, samtidig med at de skaber nye arbejdspladser, bidrager til at styrke samhørigheden lokalt, og endelig bidrager de til at styrke retableringen af svækkede by- eller landstrukturer. De lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer må imidlertid altfor ofte slås med vanskeligheder af finansiel, juridisk, teknisk og institutionel karakter. Derfor er spørgsmålet om den lokale udvikling af beskæftigelsen blevet et vigtigt tema i Fællesskabets indsats, og der er således iværksat en lang række initiativer såvel på politisk plan som på strukturfondsplan72. I forlængelse af kommissionsformand Jacques Santers initiativ vedrørende oprettelse af en europæisk tillidspagt for beskæftigelsen73 reagerede stats- og regeringscheferne på topmødet i Firenze (juni 1996) positivt på Kommissionens forslag om forsøgsvis at lancere ca. tres 68 69 70 71 72 73 KOM(95) 547 endelig udg. af 14. 11. 1995 KOM(96)530af20. 11. 96 Kommissionens afgørelse 81/428/EØF af 20. 5. 81, EFT L 165 af 23. 6. 1981, s. 24 KOM(95) 273 endelig udg. af 13. 6. 1995 KOM(96) 109 af 20. 3. 1996 "Struktur- og beskæftigelsespolitik" CSE (96) 1 endelig udg. af 5. 6. 1996 30 territoriale pagter for beskæftigelse, som skulle finansieres via Fællesskabets strukturfonde, bl. a. ved anvendelse af de disponible fleksibilitetsmargener. De territoriale beskæftigelsespagters særlige beskaffenhed, især deres "bottom-up" strategi, hvor der især lægges vægt på innovation og etablering af lokale partnerskaber, gør, at det vil komme til at dreje sig om aktioner med fokus på lokal udvikling fremmet af Kommissionen i forbindelse med offentliggørelsen af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. 4. 5. Hygiejne, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 11995 blev "Håndbog i Selvstændig Audit for SMV'ere" udgivet i 20 000 eksemplarer og distribueret via fællesskabsnettene, især Euro Info Centrene og de særlige net vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Denne håndbog skal gøre det muligt at identificere og evaluere uregelmæssigheder og ulykkesrisici, og den udgør en af nøglerne til at forbedre sikkerheden og sundheden for arbejdstagerne og således produktkvaliteten og resultaterne i SMV'erne. Håndbogen finder løbende praktisk anvendelse i store virksomheder, men af indlysende omkostningsmæssige årsager bruges den i SMV'er. Med offentliggørelsen af denne håndbog har Europa-Kommissionen givet de ansvarlige for SMV'erne et redskab, som kan bruges ved evaluering, og som kan være til støtte ved beslutningstagningen forbindelse med spørgsmål om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. Formålet med den er at bistå virksomhedsejerne med at analysere og selv i deres virksomhed. i forbindelse med sikkerhed og sundhed behandle problemer Kommissionen reagerer på daglige anmodninger om publikationer hovedsagelig fremsat af SMV'er eller disses repræsentative organisationer. Ud over håndbogen er der ligeledes stor efterspørgsel efter to andre publikationer i serien om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen nemlig "Vejledning i udførelse af arbejdsrisikovurderinger" og "Vejledning for små og mellemstore virksomheder". sjældnere i I samarbejde med det franske "Institut national de recherche et de sécurité", det franske ministerium for sociale anliggender og med deltagelse af de andre medlemsstater afholdt Kommissionens tjenestegrene i 1995 den anden europæiske filmfestival vedrørende sundhed og sikkerhed, hvis formål var at fremme anvendelsen og kvaliteten af audiovisuelle produkter på dette område. Der deltog mange repræsentanter for SMV'erne i dette arrangement, og man kunne konstatere, at mange af de udviklede produkter er beregnet på SMV'er. Desuden afholdt Kommissionens tjenestegrene i 1996 i samarbejde med Den Internationale Sammenslutning vedrørende Social Sikring en præmiekonkurrence for undervisningsmateriale til uddannelse i forebyggende foranstaltninger. Også her blev der i vidt omfang taget hensyn til SMV-dimensionen, både hvad angår deltagelse i konkurrencen og hvad angår udbredelse og anvendelse af de prisvindende produkter i SMV'erne. I oktober 1996 dannede Den første europæiske uge for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen rammen om et omfattende og hurtigt initiativ til at tilrettelægge en lang række arrangementer eller basisaktioner. En stor del af de iværksatte projekter vedrørte praktiske aktioner til fordel for SMV'er. Næsten halvdelen af de 36 projekter, som blev støttet finansielt af Europa-Kommissionen, havde SMV'erne som officiel målgruppe. Eksempelvis kan nævnes besøg arrangeret i SMV'er inden for metalfremstillingsindustrien i Belgien. Sideløbende hermed havde man stor succes med en lang række informationsmøder for SMV'er. I Irland deltog godt 50 store virksomheder samt arbejdsmarkedets parter i pilotprojektet "Godt naboskab", og i den forbindelse støttedes også de mindst aktive SMV'er. Generelt sørgede medierne for, at arrangementerne gav kraftig genlyd i pressen. I betragtning af successen med den første europæiske uge vil der blive arrangeret en ny europæisk uge i 1997 med temaet "Vurdering af risici og fremme af metoder", og man vil efter al sandsynlighed være særlig opmærksom på SMV'ernes situation. 31 Sideløbende hermed blev der i 1995 og 1996 ydet støtte til en lang række projekter, som vedrører SMV'er. Et af disse projekter, som blev iværksat som pilotprojekt i 1995, er "Safety check"-projektet, hvis formål var at udvikle et praktisk instrument til evaluering af risici i mikrovirksomheder. Successen med dette pilotprojekt, som egentlig blev udviklet med henblik på anvendelse i Tyskland, er ligeledes blevet bekræftet ved evalueringer på arbejdsstedet i Frankrig, Belgien og Luxembourg. For øjeblikket anvender abejdstilsynene i andre EU-lande metoden på andre erhverv af håndværksttypen. Det er planen at foretage en efterfølgende udveksling af resultater. På sektorplan er der ydet støtte til et projekt, som resulterede i udarbejdelse af en vejledning til vurdering af risici og kontrol af kemiske farer i SMV'er. Et lignende projekt går ud på at udarbejde en vejledning for arbejdstagere, der som led i deres arbejde skal håndtere affald. Dette projekt blev igangsat i 1996 og behandler de problemer, som arbejdstagere kan støde på i SMV'erne, hvor der ofte mangler egnet moderne udstyr og den nødvendige ekspertise. I 1996 blev der iværksat forskellige projekter som led i SAFE-programmet (Safety Actions For Europe). Hovedformålet med dette program er at forbedre sikkerheden, hygiejnen og sundheden på arbejdspladsen og at forebygge eller nedsætte arbejdsrisiciene navnlig i SMV'erne. I 1997 vil der blive typer aktioner: basisprojekter og iværksat sensibiliseringskampagner. For den første aktionstypes vedkommende vil der blive offentliggjort en indkaldelse af forslag i EF-Tidende. Den anden aktionstype (sensibilisering) vil blive iværksat i samarbejde med bl. a. nettet af Euro Info Centre. to Ud over oplysningsaktionerne hos SMV'erne er der iværksat en række projekter til indsamling af oplysninger om SMV'er og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Det første går ud på at inkorporere et kapitel om arbejdsvilkår og -kvalitet i SMV'er i femte årsberetning fra Det Europæiske Observationscenter for SMV'er. Et andet projekt er offentliggørelse af en rapport om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i Den Europæiske Union. I denne rapport, som forventes færdig i 1998, vil en række oplysninger vedrøre SMV'erne. Det Europæiske Agentur for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen med sæde i Bilbao blev officielt oprettet i 1996, og opbygningen af det er nu i gang, bl. a. etableringen af informationsnettet, som skulle være klar til brug i 1997. 5. MILJØLOVGIVNING Femte miljøhandlingsprogram 5. 1. Kommissionen vedtog i 1996 en interimsrapport74 om gennemførelse af det femte miljøhandlingsprogram75, som vurderer de fremskridt, der er gjort i perioden 1992-1995. Selv om Kommissionen understreger, at andre politikker som regel tager større hensyn til miljøspørgsmål, konkluderer den, at der gøres fremskridt med varierende tempo. Kommissionen vedtog også et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om revisionen af det femte handlingsprogram "Mod en bæredygtig udvikling"76, som identificerer fem prioriterede områder, hvor der skal tages hårdere fat. Forslaget understreger, at der skal lægges særlig vægt på udarbejdelse af programmer for yderligere fremme af miljøbevidstheden hos SMV'er inden for industrien. SMV'er, som ønsker at anvende renere teknologi, skal hjælpes med at overvinde de tekniske og finansielle hindringer, de 74 75 76 KOM(95) 624 af 10. 1. 1996 Femte miljøhandlingsprogram, KOM(92) 23 af 18. 3. 1992 KOM(95) 647 af 24. 1. 1995 32 støder på. Den 9. december 1996 nåede Rådet frem til politisk enighed om ordlyden af en fælles holdning. 5. 2. Miljøstyrings- og miljørevisionsordning industrielle aktiviteter vedtog Rådet den 29. juni 1993 en Med henblik på at fremme en fortsat forbedring af indsatsen på miljøområdet i forbindelse forordning om med industrivirksomheders frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision77. Ifølge denne ordning skal virksomhederne udføre og gennemføre miljøpolitikker, -programmer og -styringssystemer for deres anlægsområder. Dette skal ledsages af en systematisk og regelmæssig bedømmelse af indsatsen på miljøområdet foretaget af uafhængige verifikatorer samt offentliggørelse af årlige miljøredegørelser fra hver enkelt af de virksomheder, der deltager i ordningen. Ud fra et konkurrencemæssigt synspunkt vil det være en stor fordel at deltage i ordningen, og hovedentreprenører vil eventuelt kræve af deres underentreprenører, at de deltager i ordningen. Imidlertid er registrering under miljøstyrings- og miljørevisionsordningen en udfordring for SMV'er, som ofte mangler den nødvendige ledelsesmæssige og finansielle kapacitet. Kommissionen har derfor udviklet instrumenter til at fremme deres deltagelse (se kapitel II). 5. 3. Flygtige organiske forbindelser Miljøpolitikkens indvirkning på SMV'er blev også taget i betragtning og vurderet ved udarbejdelse af forslaget til Rådets direktiv om begrænsning af emissionen af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i visse industrielle aktiviteter78. Kommissionen lavede en omfattende analyse af direktivets indvirkning på lovgivningen samt en vurdering af de erhvervsmæssige konsekvenser. Direktivforslaget åbner mulighed for at nå de miljømål, man har sat sig, ved anvendelse af kontrolteknologi og/eller ved erstatning af opløsningsmiddeltunge produkter med produkter, der medfører mindre eller ingen brug af opløsningsmidler. Denne fleksibilitet blev indført specielt af hensyn til de mange SMV'er med anlæg af den type, som er omfattet af forslaget. 77 78 Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93, EFT L 168 af 10. 7. 1993, s. 1 KOM(96) 538 endelig udg. af 6. 11. 1996 33 KAPITEL II. PROGRAMMER OG FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR SMV'ER 1. AKTIONER TIL STØTTE FOR SMV'ERNE, SAMORDNET MED MEDLEMSSTATERNE De samordnede aktioner indebærer en rådføring mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at fremme udveksling af "bedste praksis" med hensyn til forbedring af virksomhedsmiljøet (se kapitel I, punkt 1. 1. om den samordnede aktion nr. 1) og af politikker og foranstaltninger til fordel for SMV'erne. På denne måde skulle der gradvist opstå en bedre sammenhæng mellem de nationale foranstaltninger og fællesskabsforanstaltningerne. Rammerne for de samordnede aktioner findes i det integrerede program79, der er et konkret resultat af artikel 130 i Traktaten om Den Europæiske Union. I dette program foreslås etableringen af en række fora vedrørende centrale emner og med deltagelse af politikere, embedsmænd fra nationale og regionale administrationer, erhvervsorganisationer og erhvervsfolk samt forskellige opfølgningsaktiviteter. Flere fora har allerede fundet sted, og de har været koncentreret om problemer på de forskellige stadier i en virksomheds livscyklus. forum Under den samordnede aktion nr. 2 vedrørende foranstaltninger til støtte for virksomheder drøftede man på et forum i Madrid den 16. og 17. november 1995 forskellige foranstaltninger, der skal hjælpe SMV'erne i etableringsfasen og de første udviklingsfaser. På og beskatning, dette virksomhedsassistance, uddannelse og rådgivning samt støtte i form af infrastruktur. Deltagerne støttede sig i deres drøftelser på "The European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises"80, som omhandler interessante erfaringer og god praksis i medlemsstaterne. sig med økonomisk beskæftigede man støtte Gennem opfølgningsarbejde i form af en styringsgruppe har man søgt at udvikle en passende metode til identificering og fremme af bedste praksis. Dette arbejde skal understøttes af en database over støtteforanstaltninger og forskellige Internet-værktøj er til fremme af udveksling af information mellem støtteorganer og mellem iværksættere. Disse to ting har været gjort til genstand for et udbud i løbet af 199781. Ligeledes forventes det, at drøftelserne med medlemsstaterne fører til, at disse arrangerer en række seminarer om de forskellige støtteforanstaltninger, der blev identificeret i Madrid, således af processen med samordnede aktioner kan føres videre på et mere detaljeret niveau. Under den samordnede aktion nr. 3 blev der i november 1996 afholdt et forum om stimulering af efterspørgslen efter tjenester fra SMV'er i Dublin under betegnelsen "fremme af synligheden og effektiviteten af tjenesteydelser til støtte for SMV'er". Mere end 200 forskellige aktører - virksomheder, offentlige myndigheder (nationale, regionale og lokale) og formidlerled - drøftede den aktuelle situation på markedet for støtte til SMV'er, eksisterende problemer og konstaterede huller i udbuddet for at finde frem til aktioner, der vil kunne afhjælpe eventuelle mangler og hindringer på markedet. Der blev nedsat tre arbejdsgrupper om henholdsvis: de seneste tendenser inden for offentlige foranstaltninger og programmer på regionalt og nationalt niveau, de seneste tendenser inden for foranstaltninger og programmer støttetjenester. udbudt Arbejdsgrupperne drøftede tre grundlæggende spørgsmål: hvad kræver SMV'erne; hvad er formidlerledenes rolle, og hvad er statens rolle; og hvorledes kan man evaluere om de erfaringer med markedsføring formidlerled samt af af 79 80 81 KOM(94)207af3. 6. 1994 Dette dokument er offentliggjort af Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. EFT S. 189 af 30. 9. 1997, s. 33 34 tjenester, der leveres, opfylder SMV'ernes behov, om de er effektive og om de er af god kvalitet? I konklusionerne fremhæves: "first-stop-shops" for SMV'er, der ønsker relevant information, nødvendigheden af at decentralisere i lokalområderne og en styrkelse af rolle samt anvendelsen af informationssystemer. Der blev ligeledes lagt vægt på behovet for administrative forenklinger og det afgørende behov for koordinering, dels mellem lokale, regionale og nationale myndigheder, og dels mellem myndighederne og SMV'ernes formidlerled. Kommissionen vil videreføre dette arbejde gennem nedsættelse af forskellige arbejdsgrupper. informationen, så man når ud formidlerledenes til SMV'er I februar 1997 blev der afholdt et forum om virksomhedsoverdragelser i Lille, hvor man behandlede foranstaltninger til forenkling af overdragelser og støtte i forbindelse med overdragelser (se afsnit 1. 1. 5. ). 2. BENCHMARKING Det samt indre marked, den kommende Økonomiske og Monetære Union globaliseringsprocessen er alle faktorer, der kræver, at den europæiske industri hele tiden forbedrer sin konkurrenceevne. For at klare denne udfordring er det nødvendigt, at Europa systematisk og målrettet tager fat på alle de faktorer, der virker begrænsende på vækstpotentialet. Kommissionen har reageret på anmodninger fra industrien og fra Rådet, og har i sin meddelelse af april 199782 foreslået, at benchmarking i økonomien og samfundet skal anvendes til at sammenligne udviklingen på forskellige centrale områder og til at identificere de faktorer, der er afgørende for økonomisk succes. Benchmarking skal fremmes på forskellige niveauer: på virksomhedsniveau, på sektorniveau og rammevilkårsniveau, dvs. i relation til økonomiens og samfundets rammevilkår. På virksomhedsniveau er benchmarking først og fremmest industriens eget ansvar. Myndighederne kan dog yde et nyttigt bidrag ved at markedsføre benchmarking over for et større publikum, især SMV'er, som ikke har de nødvendige ressourcer og erfaring til selv at foretage benchmarking. Kommissionen har foreslået sammen med alle de berørte parter at undersøge mulighederne for oprettelse af et europæisk net for benchmarking på virksomhedsniveau. Et sådan net skulle sikre, at der til sammenhængende, pålidelige og ensartede tjenester, især for SMV'er. Følgende initiativer støttes af Kommissionen: i hele EU er adgang • et pilotprojekt fra Forbairt (Irland), der har til formål at identificere erfaringer, tjenester og metoder, der allerede er udviklet i Europa, og at forberede en handlingsplan for etablering af et europæisk net for benchmarking på virksomhedsniveau; • et projekt fra Eurochambres, der går ud på at anvende det allerede eksisterende net af europæiske handels- og industrikamre til fremme af informationsprogrammer om kvalitet i SMV'er, til fremme af anvendelsen af benchmarking i SMV'er gennem pilotprojekter og til forbedring af vilkårene for SMV'ernes adgang til det europæiske net for benchmarking på virksomhedsniveau. På sektorniveau koncentreres benchmarking om evalueringen af specifikke rammevilkår, der skal opfyldes for at opretholde konkurrenceevnen i en bestemt sektor. Kommissionen og industrien har iværksat forskellige initiativer vedrørende benchmarking på sektorniveau: Forbrugerelektronik: Kommissionen og det japanske ministerium for international handel og industri (MITI) har sponsoreret et femårigt EU/Japan-program for elektronikleverandører, der 82 KOM(97) 153 af 16. 4. 1997 35 blev afsluttet i 1996. Formålet var at forbedre den kvalitet, som de EU-baserede leverandører kunne tilbyde, gennem benchmarking i forhold til bedste praksis i Japan; Bilindustrien: Kommissionen gennemfører et projekt vedrørende benchmarking af konkurrenceevnen for europæiske produktionssteder; Kemisk industri: et projekt i nært samarbejde med industrien og repræsentanter for arbejdstagerne vil blive gennemført i tre faser; planlægning, analyse og implementering. Man starter nu analysefasen; Bioteknologi, farmakologi og agroindustri: der vil blive gennemført en undersøgelse med særlig vægt på de områder, hvor der kan foretages benchmarking og gennemføres aktioner, f. eks. med hensyn til regler og bestemmelser. Undersøgelsen vil også beskæftige sig med virksomhedskultur, venture-kapital, optimal størrelse for vellykket innovation samt faktorer, der har betydning for videnskabsmænds mobilitet og produktivitet; Maskinindustri: man er ved at udarbejde en oversigt over aktioner inden for denne sektor, således at man får et grundlag for sektorbestemt benchmarking koncentreret om nogle fa centrale aspekter; Bygge- og anlægssektoren: der anvendes en metode med "case studies" for at definere bedste praksis og benchmarking for denne sektor. især faktoromkostninger, rammevilkårsniveau, infrastruktur, Benchmarking på kvalifikationer, innovation og miljø, er et middel til evaluering af effektiviteten af den offentlige politiks effektivitet med hensyn til konkurrenceevne og til at finde frem til metoder til at forbedre denne effektivitet. Medlemsstaterne vil i samarbejde med Kommissionen iværksætte fire pilotprojekter med en arbejdsprocedure, der sikrer gennemsigtighed, dialog og ekspertise. Der er tale om pilotprojekter inden for følgende områder: den nye teknologiske og strukturelle situation (benchmarking vil først og fremmest vedrøre udbredelsen og anvendelsen af de nye informations- og kommunikationsteknologier i virksomhederne); finansiering af innovation (Dette projekt vil blive baseret på den erfaring, som Kommissionen har opbygget gennem dens innovationsprogram); logistik samt faglige færdigheder. I sin meddelelse foreslår Kommissionen også andre områder, hvor der bør foretages benchmarking, f. eks. med hensyn til hvilke byrder, der følger af bestemmelser og regler for SMV'er, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og innovation. I det integrerede program til fordel for SMV'er og håndværksfagene påtænker man at anvende benchmarking til vurdering af det lovgivingsmæssige og administrative miljø, som virksomhederne arbejder i, samt benchmarking af foranstaltninger til støtte for virksomhederne. Dette er en del af det arbejde, der er iværksat som opfølgning af den samordnede aktion nr. 2. Resultater vil blive meddelt alle medlemsstaterne, fællesskabsinstitutionerne og andre interesserede parter. Endelig indgår der i handlingsplanen for innovation planer om et benchmarking-system for europæiske formidlere af venture kapital. 36 3. ADGANG TIL FINANSIERING OG KREDIT 3. 1. Foranstaltninger til at sikre lettere adgang til finansiering 3. 1. 1. Partnerskab mellem banker og SMV'er: Rundbordskonferencen mellem hanker og SMV'er Rundbordskonferencen, der blev lanceret af Kommissær Christos Papoutsis i september 1995, forsatte sit arbejde i hele 1996. Det vigtigste formål var at identificere forholdet mellem bankerne og SMV'erne ved at samle eksperter fra banksektoren og europæiske SMV- organisationer i en række workshopper. Der var 22 deltagere: 7 fra europæiske SMV- organisationer og 15 bankfolk (en fra hver medlemsstat), og de dækkede kooperative banker, sparekasser og handelsbanker. Europa-Kommissionens rolle var først og fremmest at stille faciliteter til rådighed, stille sekretariat til rådighed, fungere som katalysator og bidrage til at bygge bro mellem meningsforskelle, når sådanne opstod. Den endelige rapport fra rundbordskonferencen mellem banker og SMV'er, der blev offentliggjort den 27. februar 1997, indeholder en lang række eksempler på bedste praksis og henstillinger. Den indeholder ikke blot en redegørelse for bankernes indsats med hensyn til udvikling og forbedring af den service og de produkter, som de tilbyder SMV'er, men beskæftiger sig også med bestræbelser på at forbedre kommunikationen, initiativer til støtte for iværksættere og den måde, som bankerne har ændret deres organisation på for bedre og hurtigere at kunne opfylde deres SMV-kunders behov. Henstillingerne er henvendt til en række forskellige målgrupper: banker og andre pengeinstitutter, SMV'er, disses organisationer og andre virksomheder, regionale og nationale myndigheder og EU- institutionerne. Et resumé af den endelige rapport, eksempler på bedste praksis og henstillingerne foreligger på alle 11 fællesskabssprog. Inden for rammerne af Kommissionens innovationsprogram vil man i projektet I-TEC INFO (Intensive Transeuropean Exchange and Communication on Innovation Financing) fortsat undersøge de støttemekanismer, der er etableret af bankerne i EU for at gøre det lettere at finansiere innovative projekter. Kommissionen vil derefter arrangere en række workshopper, hvor beslutningstagere og aktører på området kan udveksle erfaringer og synspunkter. Det var især inden for dette område, at den første handlingsplan for innovation slog til lyd for en forstærkning af grænsefladerne mellem innovation og teknologi på en ene side og finansmiljøet på den anden. 3. 1. 2. De europæiske kapitalmarkeder Kommissionens indsats for at forbedre SMV'ernes adgang til kapitalmarkederne og stimulere skabelsen af nye markeder for SMV'er er blevet gennemført af forskellige tjenestegrene i Kommissionen med tjenestegrenene for erhvervspolitik i spidsen. Kommissionen har f. eks. ydet økonomisk støtte til oprettelsen af European Association of Securities Dealers, som senere førte til oprettelsen af EASDAQ-markedet (European Association of Security Dealers Automated Quotation). I 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse, "Rapport om for mindre gennemførligheden af oprettelsen af et europæisk kapitalmarked ekspansionsorienterede selskaber i vækst"83, som Europa-Parlamentet vedtog en beslutning om den 4. 7. 199684. Som opfølgning vedtog Kommissionen en meddelelse "Europæiske kapitalmarkeder for små og mellemstore virksomheder: perspektiver og potentielle hindringer"85, som blev udarbejdet i tæt samarbejde mellem de berørte tjenestegrene i 83 84 85 KOM(95) 498 endelig udg. af 25. 10. 1995 A4-0168/96, JO C 211 af 22. 7. 1996, s. 40 KOM(97) 187 endelig udg. af 5. 5. 1997 37 Kommissionen, nemlig dem, der beskæftiger sig med erhvervspolitik, telekommunikation, finansielle anliggender og det indre marked. Kommissionen understregede også i den første handlingsplan for innovation, at det var vigtigt at skabe gode arbejdsbetingelser for de nye fondsbørser for innovative SMV'er med højt vækstpotentiale, og den har anmodet medlemsstaterne om at undersøge mulighederne for aktioner på dette område. Siden 1995 er der blevet oprettet en række børsmarkeder, der skal tage sig af SMV'ernes særlige behov, især de meget ekspansionsorienterede SMV'er. Disse nye børsmarkeder er "regulerede" markeder i henhold til direktiv 93/22/EØF om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer, vedtaget 10. maj 1993 og kan derfor, hvis de ønsker det (f. eks. EASDAQ), operere på tværs af grænserne. Hvis det ikke havde været for dette direktiv, ville det have været meget vanskeligere eller simpelt hen umuligt at operere på tværs af grænserne. Alternative Investment Market (AIM), der blev åbnet i London den 19. juni 1995 omfattede 270 noterede selskaber ved udgangen af marts 1997. "Nouveau Marché" (Det nye marked) i Paris begyndte handelen den 20. 3. 96 og omfattede 26 selskaber ved udgangen af maj 1997, og andre markeder er blevet åbnet i Frankfurt, Amsterdam og Bruxelles i 1997; disse fire markeder udgør Euro. NM-nettet (oprettet som en europæisk økonomisk firmagruppe), hvor adgangsreglerne, noteringsprocedurerne og informationsspredningsmetoderne er blevet harmoniseret, og fra udgangen af 1998 skulle det være muligt at handle værdipapirer mellem markederne i nettet. Det paneuropæiske marked, EASDAQ-markedet, blev lanceret i Bruxelles den 30. 9. 1996. Kommissionen følger nøje udviklingen på disse nye markeder, og står til rådighed med hjælp til initiativtagere, der ønsker oplysninger om de muligheder, som EU-direktiverne giver. 3. 1. 3. Gensidig sikkerhedsstillelse Association Européenne du Cautionnement Mutuel - Den europæiske sammenslutning af gensidige garantifonde (AECM) har videreført aktiviteterne i 1996 med støtte fra Kommissionen. Der er blevet givet støtte til gensidig sikkerhedsstillelse i Portugal og Grækenland. Der er blevet afhold et seminar i Budapest med det formål at gøre landene i Østeuropa opmærksomme på de muligheder, som et system med gensidig sikkerhedsstillelse giver. Endelig er der i Finland blevet gennemført en feasibility-undersøgelse vedrørende skabelsen af et system for gensidig sikkerhedsstillelse, og Finland er blevet medlem af AECM, selv om systemet endnu ikke er operationelt der. 3. 2. EU's finansielle instrumenter 3. 2. 1. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) Den generelle præsentation af EIB findes i den forudgående rapport. Det skal bemærkes, at EIB har udvidet sine aktiviteter inden for samarbejdspolitikken med tredjelande til også at omfatte Den Sydafrikanske Republik. 3. 2. 1. 1. EIB's globallån til SMV'er Det er indirekte gennem disse globallån at EIB finansierer investeringerne i SMV'er. De ajourførte tal i tabellerne nedenfor viser EIB's store betydning med hensyn til støtte til investeringer i SMV'er. Siden 1990 har EIB ydet en betydelig støtte til SMV'ernes investeringer. Således har næsten 42. 000 SMV'er modtaget lån for et samlet beløb på over 11 mia. ECU, dvs. næsten 45% af de midler, der er afsat til industri og tjenesteydelser. Mere end fire femtedele er virksomheder med under 50 ansatte, og 97% er virksomheder med under 250 ansatte. Mere end 23. 000 operationer (6,4 mia. ECU i lån) vedrørte investeringer i egnsudviklingsområder, og ca. 13. 000 projekter vedrørte investeringer uden for disse områder. 38 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK OG SMV ERNE i 1996 ydede EIB globallån for et samlet beløb på 5580 mio. ECU mod 5175 mio. ECU i 1995. 1 årets løb blev der ydet 13. 033 sublån under de løbende globallån for et samlet beløb på 4. 444 millioner (13. 801 lån og 4. 354 millioner i 1995). 58,4% af dette beløb er anvendt til støtte til ca. 11. 034 SMV'er, hvoraf otte ud af ti havde under 50 ansatte. 70% af disse SMV'er er beliggende i regionale udviklingszoner. Ca. 42% af lånene vedrører små eller mellemstore investeringer i infrastrukturer (miljø, kommunikation, energi), der oftest udføres af de lokale myndigheder. Finansiering fra EIB inden for Fællesskabet med henblik på at støtte virksomhedernes konkurrenceevne beløb sig til: 1995: 1996: 3,5 mia. ECU, heraf 2,9 mia. ECU til 11. 736 lån til SMV'er; 3,8 mia. ECU, heraf 2,6 mia. ECU til 11. 034 lån til SMV'er. Italien (882 mio. ECU), Frankrig (409 mio. ECU), Tyskland (295 mio. ECU), Spanien (279 mio. ECU), Det Forenede Kongerige (253 mio. ECU) og Belgien (247 mio. ECU) er de lande, der har fået størst fordel af sublån under globallån. EIB støtter desuden SMV'ernes investeringer på miljøområdet og inden for rationel energiudnyttelse. 3. 2. 1. 2. SMV-faciliteten: rentegodtgørelse til jobskabende SMV'er De 4435 SVM?er^ der har modtaget støtte, har skabt mere end 45. 000 arbejdspladser I april 1994 vedtog Rådet en ordning for rentegodtgørelser over EU's budget86, i forbindelse med globallån ydet af EIB til fordel for SMV'er på i alt 1 mia. ECU. Den 14. 6. 1994 blev der indgået en aftale mellem Europa-Kommissionen og EIB vedrørende EIB's gennemførelse af rentegodtgørelsesordningen. Kommissionen vedtog den 25. 10. 1996 den tredje rapport om ordningens gennemførelse87. I henhold til denne ordning, som SMV'er med faste nettoaktiver på højst 75 mio. ECU og mindre end 500 ansatte har adgang til, skal mindst 60% af virksomhederne være virksomheder, der ikke har mere end 250 ansatte og enten ikke har en omsætning, der overstiger 20 mio. ECU, eller ikke har samlede aktiver, der overstiger 10 mio. ECU. Rentegodtgørelsen på 2% om året ydes i en periode på 5 år til et maksimalt lånebeløb på 30. 000 ECU pr. nyoprettet arbejdsplads, dvs. en rentegodtgørelse på 3. 000 ECU over 5 år pr. nyoprettet arbejdsplads. Rentegodtgørelsen er til disposition efter skriftlig erklæring fra den støtteberettigede om at de nyoprettede arbejdspladser har eksisteret i mindst seks måneder. Rentegodtgørelsen udbetales efter at SMV-lånet reelt er udbetalt, og den første rentebetaling er forfaldet. Efter Rådets afgørelse blev denne ordning iværksat i september 1994. Ved udgangen af december 1995 var der givet lånetilsagn for hele SMV-faciliteten på 1 mia. ECU til fordel for 4435 SMV'er, og 8% var blevet udbetalt til 444 virksomheder. Medio juni 1997 var 63% af faciliteten blevet udbetalt til 3086 virksomheder, svarende til et lånebeløb på 626 mio. ECU, og der var blevet skabt 36. 000 nye arbejdspladser. 95% af lånene er til SMV'er med under 250 ansatte og 80% til SMV'er med under 50 ansatte. Ved udgangen af 1997 vil EIB have afsluttet betalingen af rentegodtgørelserne til SMV'erne. 4435 SMV'er 86 8^ Rådets afgørelse 94/217/EF af 19 april 1994, EFT L 107 af 28. 04. 1994, s. 57. KOM(96) 522 endelig udg. af 25. 10. 1996, rapport fra Kommissionen om gennemførelsen af afgørelsen om rentegodtgørelser fra Fællesskabet på lån ydet til SMV'er af EIB som led i dennes midlertidige lånefacilitet (SMV- faciliteten). 39 vil have nydt godt af SMV-faciliteten, og de vil have skabt mere end 45. 000 nye arbejdspladser. Fordelingen på sektorer viser, at de fleste lån er gået til den sekundære sektor (71%) og den tertiære sektor (28%). Metal- og maskinindustrien tegnede sig for (20%), efterfulgt af den private og offentlige servicesektor (19%). Andre vigtige sektorer (som hver især tegnede sig for 5-7%) var fødevareindustrien, handel, træbearbejdning, gummi- og plasticbearbejdning samt papir-/papairmasseindustrien og trykkerivirksomhed. 3. 2. 1. 3. Det særlige Amsterdam-aktionsprogram Som opfølgning af resolutionen fra Det Europæiske Råds møde i Amsterdam har EIB i sommeren 1997 vedtaget retningslinjerne for et treårigt program "Det særlige Amsterdam Aktionsprogram" (PASA), som bl. a. omfatter et område henvendt til SMV'er, der arbejder inden for ny teknologi, og bevillingerne hertil er på 1 mia. ECU, der stammer fra bankens overskud. 3. 2. 2. Den Europæiske Investeringsfond 3. 2. 2. 1 Sikkerhedsstillelse for lån til SMV'er Den Europæiske Investeringsfond (EIF), der blev oprettet inden for rammerne af vækstinitiativet efter topmødet i Edinburgh, har til opgave at stille sikkerhed for lån til projekter vedrørende transeuropæiske net og til SMV'er. EIF, der har en autoriseret kapital på 2 milliarder ECU, var i slutningen af 1996, nået op på en kapital på 1786 mio. ECU, hvoraf EIB tegner sig for 40%, EU for 30% og 76 finansielle institutioner i alle medlemsstaterne 19,3%, og den vil kunne stille sikkerhed for et samlet beløb, der er otte gange større end den tegnede kapital, altså 16 milliarder ECU. I juni 1997 beløb den samlede sikkerhedsstillelse for lån til SMV'er sig til 613,5 mio. ECU (hertil kommer sikkerhedsstillelse til de transeuropæiske net, som beløb sig til 1195 mio. ECU), hvoraf 397 mio. ECU vedrørte pilotprojektet "Vækst og miljø" og 14,5 mio. ECU vedrørte erhvervelse af kapitalandele. Operationer vedrørende SMV'er udgjorde 34% af alle EIF's operationer. Fra midten af 1996 har EIF også kunnet erhverve kapitalandele i virksomheder specialiseret i finansiering af SMV'ers egenkapital. I midten af februar 1997 havde EIF modtaget og analyseret mere end 25 forslag vedrørende erhvervelse af kapitalandele i relation til SMV'er, og der var blevet underskrevet 3 aftaler. For så vidt angår sådanne erhvervelser af kapitalandele vil EIF koncentrere sine ressourcer (70 - 80 mio. ECU indtil udgangen af 1998) på de dele af markedet for erhvervelse af kapitalandele, hvor man kan tilføre merværdi til den private sektors og kaptialmarkedernes interventioner, dvs. investeringer af risikovillig kapital i virksomheder med et stort vækstpotentiale, især virksomheder der udvikler og udnytter ny teknologi/nye produkter. Man er ved at gennemgå andre forslag til sikkerhedsstillelse eller erhvervelse af kapitalandele, og det forventes, at EIF's operationer vedrørende erhvervelse af kapitalandele i 1997 vil nå op på ca. 4% af de samlede operationer, mens operationerne vedrørende sikkerhedsstillelse til SMV'erne forventes at nå op på 30 - 35%. Ligevægten mellem EIF's operationer vedrørende transeuropæiske net på den ene side og SMV'er på den anden er således ganske acceptabel for så vidt angår nye operationer. EIF's strategi er gradvist at diversificere aktiviteterne i SMV-sektoren, således at man kan gennemføre operationer med en høj merværdi for de europæiske SMV'er, der finansieres. Udover projektet "Vækst og miljø" underskrev EIF i 1996 fem transaktioner til fordel for SMV'er, og viste således, at fonden er i stand til at stimulere mobiliseringen af private midler til fordel for investeringer i europæiske SMV'er. 40 Eksempler på EIF~operationer til fordel for SMV'er, underskrevet i 1996: Scottish Equity Partnership er et finansielt instrument, der skal forbedre SMV'ernes adgang til egenkapital, hvor EIF stiller garanti for lån fra private operatører (banker eller institutionelle investorer) så der sammen med midlerne fra det offentlige skabes en slags fond af risikovillig kapital, som erhverver kapitalandele i skotske SMV'er; First Irish Mezzanine Fund II, hvor EIF stiller garanti for lån fra den private sektor i et finansielt instrument oprettet af Allied Irish Bank, der er aktionær i EIF, til investering i irske SMV'er; Caisse Nationale du Crédit Professionnel (CNCP) i Belgien, hvor der sker en omsætning til værdipapirer, og hvor EIF stiller garanti for den nødvendige finansiering i forbindelse med CNCP's salg af SMV-lån til tredjemand, således at der frigøres midler til nye SMV-lån fra CNCP; Merseyside Special Investment Fund i UK, hvor EIF stiller garanti for en del af de lån, der ydes af Barclays til fonde, der fremmer nye investeringer gennem lån til britiske SMV'er; Efibanca-transaktionen har til formål at forbedre sublånene under EIB 's globallån til Efibanca, der er en institution etableret i SMV-sektoren i Italien, således at EIB 's kreditlinje i Efibancaøges. 3. 2. 2. 2. Pilotprojektet "Vækst og miljø": sikkerhedsstillelse for miljølån Efter et initiativ fra Europa-Parlamentet til fordel for SMV'er og miljøet, underskrev Kommissionen og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) i december 1995 en aftale og iværksættelsen af pilotprojektet "Vækst og miljø". Inden for rammerne heraf stiller EIB partiel sikkerhed for lån til små og mellemstore virksomheder med under 100 ansatte (med prioritet til SMV'er med under 50 ansatte) til investeringer, der medfører betydelige miljømæssige forbedringer. "Vækst og miljø" er en af de foranstaltninger, der er gennemført i forbindelse med hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigels og er den gruppe af kommissionsmedlemmer, der er nedsat for at beskæftige sig med konkurrenceevnen. Formålet er at fremme de europæiske SMV'eres miljøinvesteringer. EU finansierer tillæggene for de sikkerhedsstillelser, der tildeles af EIF for investeringslån udstedt af de formidlende banker i medlemsstaterne. EIF intervenerer således indirekte gennem et net af banker i de forskellige medlemsstater, der er udvalgt efter en udbudsprocedure88. Ansvaret for tildeling og administration af lånene er overgivet til de formidlende banker og pengeinstitutter. Det vurderes, at de lån, der er stillet garanti for, vil beløbe sig til 1800 mio. ECU. til lån en gunstig investeringer, der har Dette instrument til sikkerhedsstillelse for lån giver SMV'erne bedre muligheder for at indflydelse på miljøet. finansiere Sikkerhedsstillelserne fra EIF giver ikke blot lettere adgang til lånekilder, men bidrager også til en lavere rente. Systemet kan beskrives således: - sikkerhedsstillelsen dækker investeringslån på mindre end 1 mio. ECU med en løbetid på mindst 3 år (ikke driftslån); - der kan kun stilles sikkerhed i forbindelse med investeringer, der direkte eller indirekte medfører betydelige miljømæssige forbedringer (f. eks. forebyggelse/reduktion af alle former for forurening, energibesparelser, miljømæssig forbedring af produktionsmetoder, forbedrede produkter og tjenester der fører til bedre miljøbeskyttelse); Offenltiggjort i EFT C 177 af 12. 07. 95, s. 10-13. 41 -den sikkerhedsstillelse, der gives af EIF, kan dække op til 50% af projektets samlede omkostninger; - der kan ifølge systemet kun tilbydes sikkerhedsstillelse for nye lån. Indtil nu har EIF underskrevet 12 kontrakter med formidlende pengeinstitutter i 9 medlemsstater, og man fortsætter drøftelserne med henblik på at etablere et fuldt dækkende net i de 15 medlemsstater. De første forpligtelser med hensyn til bankgarantier trådte i kraft i slutningen af 1996, og Kommissionen afventer med interesse resultaterne med hensyn til opfyldelse af målet, der er at lette SMV'ernes adgang til finansiering af miljøinvesteringer. Idet der skal tages hensyn til, at der er tale om et pilotprojekt, vil det bl. a. blive evalueret på baggrund af SMV'ernes samlede miljøinvesteringer og arten heraf. På baggrund af en sådan evaluering, skal det bestemmes, om programmet eventuel skal gøres permanent og i givet fald i hvilken form. 3. 2. 3. Pilotaktioner vedrørende risikovillig kapital 3. 2. 3. 1. Pilotaktionen "Startkapital" PILOTAKTIONEN «STARTKAPITAL » I slutningen af1988 iværksatte Europa-Kommissionen en pilotplan, der skulle stimulere tilvejebringelsen af startkapital (regional politik og erhvervspolitik). Pilotprojektet omfatter 23 investeringsfonde, der blev oprettet mellem 1990 og 1993 efter en udbudsprocedure. De 23 fonde, der indgår i pilotprojektet, har i 5 år modtaget et tilskud svarende til 50% af deres driftsomkostninger. Disse tilskud skal tilbagebetales. 15 af de 23 fonde, der er oprettet i regioner, som modtager støtte fra EU, har desuden via Det Europæiske Fællesskabs Erhvervsfremme og Innovationscentre i de pågældende regioner modtaget et kapitalbidrag. Disse fonde, der er oprettet i 8 lande i EU - Tyskland, Belgien, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene og UK - er uafhængige privatretlige enheder, der selv har ansvaret for deres investeringsbeslutninger. Tre af fondene har en tværnational dimension. De dækker henholdsvis Benelux-landene, Frankrig-Spanien og Saarland-Lorraine-Luxembourg. Denne pilotaktion har været gjort til genstand for en ekstern evaluering mellem november 1996 og maj 1997, og rapporten fra denne evaluering vil foreligge i andet halvår af 1997. De 23 fonde har indtil nu tilvejebragt 49,7 mio. ECU og investeret 35 mio. ECU i opstarten af 207 virksomheder, der stadig er i drift. De har direkte ført til oprettelse af 3. 000 arbejdspladser. Midtvejsrapporten konstaterer, at der er opstået nogle naturlige forskelle mellem de 23 fonde, siden pilotaktionen blev iværksat, og de kan opdeles efter to kategorier: 1. private fonde med en ren kommerciel indfaldsvinkel, og 2. offentlige eller private lokaludviklingsfonde. For den første kategori gælder det, at begrebet startkapital er knyttet til en meget omhyggelig udvælgelse af et lille antal forholdsvise store investeringer. Kun 3 ud af de 23 fonde er blevet til drevet på rent kommerciel basis. Støtten fra pilotaktionen driftsomkostninger har haft afgørende betydning i 2 ud af de 3 tilfælde. For den anden kategori gælder det, at startkapital drejer sig om små kapitalandele i lokale SMV'er med et begrænset vækstpotentiale og et overvejende regionalt marked. For de regionale fonde har støtten fra pilotaktionen været af afgørende betydning for deres oprettelse. i form at bidrag I rapporten understreges de store forskelle mellem Europa, især de sydlige regioner, og USA med hensyn til aktiviteten på området startkapital. De bedste europæiske fonde har dog opnået 42 en rentabilitet, der kun ligger lidt under rentabiliteten i de amerikanske fonde. Tyskland er det dominerende land med hensyn til investering i startkapital, idet det tegner sig for 41% af de samlede investeringer i denne sektor i Europa. Nogle resultater af pilotaktionen "startkapital" Technostart (Stuttgart): Erhvervelse af 12% af kapitalandelene i selskabet Jet & Lasersystem, der har skabt en prototype for et system til maling ved hjælp af laser. Anvendelse i luftfartsindustrien. Oprettelse af 9 arbejdspladser. F. A. I. R. (Liège): Erhvervelse af 33% af kapitalandelene i selskabet ICM, der er specialiseret i konstruktion og fremstilling af bærbare røntgenstrålegeneratorer til kontrol af svejsninger på stedet. Oprettelse af 5 arbejdspladser. Business innovation Fund (Dublin): Erhvervelse af 20% af kapitalandelene i selskabet EDI Factory, der er specialiseret inden for edb*løsninger til udvekslinger af arbejdspladser. viden elektronikindustrien. Oprettelse inden for af 6 Innovi-Euroventures (Benelux): Erhvervelse af 20 % af kapitalandelene i selskabet Fondatech, der udvikler udstyr beregnet til forstærkning af fundamenter med trykgas. Oprettelse af 15 arbejdspladser. RTVL (Lille): Erhvervelse af 37,5 % af kapitalandelene i selskabet ACTN, der arbejder på diversificering af en metalforarbejdningsvirksomhed, så den kan arbejde med overfladebehandling, maling og lakering, herunder implementering af en automatisk malelinje. Oprettelse af 25 arbejdspladser. Korda Associates (London) : Erhvervelse af 26,5% af kapitalandelene i selskabet Cambridge Animation, der er i audiovisuel produktion af specialiseret filmanimationer. Oprettelse af 15 arbejdspladser. 3. 2. 3. 2. Aktionen Eurotech Capital Formålet med aktionen Eurotech Capital er at fremme privat finansiering af højteknologiske projekter med en transnational dimension. Kommissionen har godkendt en række europæiske ventureselskaber, der er specialiseret i investeringer i højteknologi. Disse finansielle enheder, som hver har en investeringskapacitet på mindst 50 mio. ECU, accepterer at afsætte mindst 20%) transnationale højteknologiproj ekter. erhvervelse af kapitalandele som udvikler i SMV'er, til I 1996 omfattede Eurotech Capital-nettet 14 medlemmer, der dækkede de fleste medlemsstater. Nettet har forpligtet sig til at investere et samlet beløb på 232 mio. ECU i transnationale højteknologiprojekter. Forpligtelsen i fællesskabsbudgettet er på 9,2 mio. ECU, hvilket vil sige, at der har været en løftestangsvirkning i forholdet 1 til 25. 3. 2. 3. 3. Finansiering af innovation Siden 1995 er der blevet iværksat flere aktioner til støtte for investeringer i innovation inden for rammerne af programmet for innovation i Europa. Afholdelsen af fora for investeringer i medlemsstaterne (5 i 1995 og 2 i 1996) har på den ene side samlet lederne af mere end 200 innovative SMV'er i fuld vækst og på udkik efter finansieringskilder og på den anden efter investeringsmuligheder (de fleste af dem ventureselskaber fra hele EU). finansinstitutioner på udkik side 43 Den 1. juli 1997 blev pilotprojektet I-TEC (investeringer i innovation og teknologi) startet inden for rammerne af innovationsprogrammet. Hensigten er fremme investeringer i startkapitalen i de SMV'er, der er innovative på det teknologiske område, men til trods for økonomisk levedygtighed og iboende kvalitet, ellers ikke kommer i betragtning. Inden udgangen af 1997 vil der blive udvalgt ni formidlere af risikovillig kapital, der skal deltage i I-TEC pilotprojektet, og de vil have en samlet investeringskapacitet på 380 mio. ECU. Endelig vil man i 1997 gøre forsøg med en grænseflade mellem de SMV'er, der deltager i 4. rammeprogram for FTU, og finansieringskilderne. Dette pilotprojekt indebærer oprettelsen af en "help-desk for finansiering af innovation", der skal informere potentielle investorer om igangværende projekter og deres potentiale og hjælpe de involverede SMV'er eller forskere til en lettere adgang til privat kapital, især på tværnationalt plan (f. eks. information om risikovillige kapitalkilder og betingelserne for at få adgang til disse samt om investorernes forventninger). I innovationsprogrammet har man gennem undersøgelser og seminarer til udveksling af god praksis opnået en erfaring med hensyn til finansiering af innovation, som skal videreudvikles gennem instrumenter som Det Europæiske Observatorium for Innovation (EIMS) og I-TEC INFO. 4. STØTTE TIL REGIONALE SMV'ER I de tidligere rapporter fra 1992, 1994 og 1995 er der i detaljer redegjort for de principper, som strukturfondene bygger på. De generelle flerårige retningslinjer for mål 1, 2, 3, 4 og 5b (for perioden 1994-1999), som er beskrevet i rapporten fra 1995, er stadig gældende. For så vidt angår mål 2 har man derimod i 1996 og 1997 forhandlet om programmerne for perioden 1997-1999. Desuden er der blevet vedtaget programmer til fordel for de tre nye medlemsstater, der blev optaget i 1995. Ca. 10% af fondenes samlede ressourcer er i EU-støtterammeme og de samlede programmeringsdokumenter (SPD) specifikt afsat til foranstaltninger til animering af SMV'er, forbedring af deres produktionsapparat og deres økonomiske miljø, og denne procentsats er endnu højere i områderne under mål 2. 4. 1. Interventioner på regionalt plan Mål 1,2 og 6 programmeringsdokumenter For så vidt angår mål 1 (tilbagestående regioner) er de operationelle programmer og de samlede gennemførelse. (SPD) Midtvejsevalueringen foreligger endnu ikke. De regionale programmer under mål 1, som er af særlig interesse for SMV'erne, som f. eks. de operationelle programmer "industri" i Irland, Italien, Portugal og Grækenland, følges af de tjenestegrene, der beskæftiger sig med erhvervspolitik, således at man i højere grad kan tage hensyn til SMV'erne ved gennemførelsen af disse programmer og i givet fald overføre god praksis og vellykkede eksperimenter. øjeblikket under i Efter tiltrædelsen af de tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) i 1995 har man forhandlet sig frem til samlede programmeringsdokumenter, hvor en stor del af støtten gives til SMV'er. Den procentmæssige støtte, der ydes i disse lande til fordel for SMV'er (30 - 40% af fællesskabsstøtten), er næsten dobbelt så stor som den der gives under de andre mål (15 til 20 %). I sin meddelelse af juli 199689 præsenterer Kommissionen de samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de 3 nye medlemsstater (navnlig indhold og afsatte midler), i hvilke SMV'erne integreres i endnu højere grad i de tidligere forhandlede °9 KOM(96) 316 endelig udg. af 3. 7. 1996 om gennemførelsen af EU's regionalpolitik i Østrig, Finland og Sverige. 44 programmer. Mål 6 er blevet skabt for de tyndest befolkede områder i KU (<8 indbyggere/km2), der er beliggende i Sverige og Finland. Aktioner til støtte for overtagelse, oprettelse eller udvikling af SMV'er indtager en fremtrædende plads i de nationale initiativer, som regionerne og medlemsstaterne forelægger i form af programmer for flerårige strukturelle regionalpolitiske interventioner. Man skal huske på, at regional- og samhørighedspolitikken er en politik med ansvarsdeling. EU's indsats betragtes som et supplement til de tilsvarende nationale eller regionale aktioner eller som et bidrag til disse (artikel 4 i Rådets forordning nr. 2081/93 af 20. 7. 199390). Interventionerne fastsættes inden for rammerne af en samlet flerårig regional strategi for udvikling eller omstilling. I EU's centrale regioner, der ofte er karakteriseret ved store byområder, lægges hovedvægten på kvaliteten af SMV'erne økonomiske miljø og deres tilpasning til udviklingen på de eksterne markeder. I de mindre udviklede områder, herunder landdistrikterne, er SMV'erne mere sårbare, og regionalpolitikken kræver derfor andre instrumenter. Især oprettelsen af SMV-net gør det muligt at nå op på en "kritisk størrelse" for markedsføring af visse produkter på det lokale marked og uden for regionen og ligeledes deles om kvalifikationer og færdigheder. For så vidt angår de arktiske områder går bestræbelserne ud på i de små samfund at udvikle et decentraliseret net af aktiviteter ved anvendelse af ny informationsteknologi og avancerede kommunikationstjenester rettet mod det globale marked, idet den lokale efterspørgsel er meget begrænset. Den erhvervsaktive befolkning, der søger et kvalificeret arbejde, har ofte allerede en god uddannelse. Den 30 maj 1997 tilpasning af forelagde Kommissionen retningslinjerne strukturfondenes programmer frem til 1999 for så vidt angår mål 1 og 6, bl. a. for at tage hensyn til de politiske prioriteter, der blev fastlagt på det uformelle rådsmøde (regionalpolitik) i Ballyconnell (Irland) i november 1996 og på Det Europæiske Råds møde i Firenze i juni 1996. På sidstnævnte møde blev det foreslået at anvende de disponible ressourcer i de eksisterende programmer lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. De fastlagte prioriteter er først og fremmest koncentreret om jobskabelse, navnlig i SMV'erne. Medlemsstaterne og regionerne skal derfor tilskyndes til at benytte sig af disse ressourcer for at udnytte SMV'ernes jobskabende potentiale. for SMV'er og støtte for til For så vidt angår mål 2 (regioner ramt af industriel tilbagegang) har 1996 været et overgangsår, hvor man har koncentreret sig om forhandlingerne om de ny programmer for perioden 1997-1999, der blev vedtaget i 1997. Udviklingen af SMV'erne er en af de prioriteter, som Kommissionen har fastlagt i retningslinjerne for mål 291, hvilket kommer til udtryk i de SPD'er, som medlemsstaterne har forelagt. Der er blevet indføjet en henvisning til de nye definition af SMV'er92 for at harmonisere denne betegnelse på EU-plan og nationalt plan. Der er således ved at blive skabt en prioritet til fordel for SMV'erne, som kommer konkret til udtryk i de seneste SPF'er i form af en øget finansiel indsats til foranstaltninger direkte henvendt til virksomhederne, navnlig gennem medfinansiering involverede parter af nationale foranstaltninger. Det er nu op til de forskellige 90 91 92 "Koordineringsforordningen", EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 5-19. Retningslinjer for interventioner i områder med industriel tibagegang i anden programmeringsperiode 1997-1999, dokument C(96) 952 endelig udg. af 29. 4. 1996. Kommissionens henstilling til medlemsstaterne, EIB og EIF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder, EFT L 107 af 30. 4. 1996, s. 4 45 (Kommissionen, medlemsstaterne, regioner og socioøkonomiske parter) at sikre, at disse programmer opfylder deres mål, og at foranstaltningerne til fordel for SMV'erne anvendes effektivt til at forbedre deres konkurrenceevne og fremme skabelsen af nye arbejdspladser. tjenestegrene, der arbejder med erhvervspolitik, De sikrer koordineringen med regionalpolitikken, navnlig gennem konsultationer på tværs af tjenestegrenene, som ikke blot vedrører de mange regionale programmer men også tematiske aktioner, som f. eks. i forbindelse med vedtagelsen af meddelelserne "EU's strukturinterventioner og beskæftigelse"93. I disse slår man til lyd for at udnytte programmernes fleksibilitet og orientere dem mod skabelsen af nye arbejdspladser (investering i menneskelig kapital, styrkelse af tjenesterne til fordel for virksomhederne, teknologisk innovation og nye beskæftigelsesområder samt indgåelse af regionale beskæftigelsespagter mellem offentlige og private enheder); "samhørighedspolitik og kultur"94; og "samhørighedspolitikken og miljøet"95, i hvilken der gøres opmærksom på SMV'ernes betydning som skabere af arbejdspladser i øko-sektoren og nødvendigheden af at fremme produkter og teknikker, der respekterer miljøet, navnlig i SMV'erne; og "en dagsorden for byerne i Den Europæiske Union"96 samt "samhørighed og informationssamfundet"97. Kommissionen har ligeledes vedtaget den første beretning om den økonomiske og sociale samhørighed i 199698 i henhold til bestemmelserne i artikel 130b i Traktaten om Den Europæiske Union, og i denne beretning analyseres virkningerne af de nationale politikker, fælleskabspolitikkeme og strukturpolitikkerne med hensyn til samhørigheden. En analyse af erhvervspolitikkens betydning for samhørigheden viser, at selv om foranstaltningerne til fordel for SMV'erne i ret høj grad er orienteret mod en styrkelse af samhørigheden, kan man konstatere en ringe eller ingen deltagelse af virksomheder i visse tilbagestående områder. fra Årsrapporterne et kapitel om komplementariteten mellem strukturfondene og politikken til fordel for SMV'er og turisme, og denne er hele tiden blevet forbedret. siden 199499 omfattet strukturfondene har For at sikre en sund og effektiv administration af de operationer, som strukturfondene medfinansierer inden for rammerne af SEM 2000 (Sound and Efficient Management) er Kommissionen i øjeblikket ved at udarbejde en detaljeret forordning om medlemsstaternes finanskontrol i forbindelse med operationer medfinansieret af strukturfondene. I denne forbindelse er der blevet fastlagt regler for, hvilke udgifter EU's medfinansiering kan omfatte, og hvilke den ikke må omfatte. Der er navnlig udarbejdet dokumenter om bestemmelser vedrørende finansstyring, f. eks. vedrørende risikovillig kapital og garantifondene (findes på Internet: http//dgl608. intro. html). Der er blevet udført forskellige undersøgelser, bl. a. en i 1996 om strukturpolitikkens betydning for EU's økonomiske og sociale samhørighed 1989-1999100. For at få et bedre kendskab til arten af de medfinansierede aktioner og deres økonomiske betydning for SMV'erne vil Kommissionen i løbet af 1997 at gennemføre en tematisk evaluering af 93 94 95 96 97 98 99 1 00 KOM (96) 109 af 20. 3. 1996 KOM (96) 512 af 20. 11. 1996 KOM(95) 509 af 22. 11. 1995 KOM (97) 197 af 06. 05. 1997 KOM (97) 7 af 21. 1. 1997 KOM (96) 542 af 6. 11. 1996, offentliggjort af Publikationskontoret, ISBN 92-827-8878-4 KOM(95) 583 af 14. 12. 1995 og KOM(96) 502 af 30. 10. 1996 Offentliggjort af Publikationskontoret, ISBN 92-827-9168-8 46 "strukturfondenes betydning for SMV'orne"101, og denne evaluering skal omfatte alle de nuværende programmer, herunder også EU-initiativerne. Evalueringen vil supplere den, der blev gennemført i 1993, og som kommenteres i rapporten for 1994!f,?. I forbindelse med nettet af 250 Euro Info Centres skal der gøres opmærksom på det arbejde, der udføres af en undergruppe specialiseret i strukturfondene, som omfatter 49 Euro Info Centres i 15 medlemsstater. Ud over møder til informering om og udveksling af synspunkter vedrørende EU-initiativet for SMV'er og det tværregionale samarbejde i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen har denne undergruppe udarbejdet samlinger af "success stories" i forbindelse med projekter, der har bidraget positivt til lokaludviklingen i f. eks. Tyskland og Italien. Man har således analyseret omkring 100 projekter, og resultaterne er blevet forelagt Kommissionen. De specialiserede Euro Info Centres er også et vigtigt middel til at viderebringe information fra "marken" til Kommissionen, og de yder også teknisk rådgivning til lokale, regionale og nationale myndigheder med hensyn til udformning og iværksættelse af programmer, der støttes af strukturfondene. Mange Euro Info Centres spiller en vigtig rolle med hensyn til informering af SMV'erne om de muligheder, som de regionale programmer giver. Euro Info Centrene deltager også i udarbejdelse og fremme af programmer for regionaludvikling som f. eks. INTERREG og OUVERTURE. Endelig har Euro Info Centrene i forbindelse med arrangementet DIRECTOR!A om tværregionalt samarbejde, som fandt sted i Bruxelles 4. -6. december 1995 og i Strasbourg 24. -26. februar 1997, været inddraget i promoveringen af dette, ligesom en halv snes af centrene var til stede på EU's stand. Mål 5b (landdistrikter) Hvis SMV'erne udgør "rygraden i EU", som Eurostat anførte i sin fjerde rapport om virksomhederne i EU ("Entreprises in Europe"), gælder dette i endnu højere grad i EU's landdistrikter. SMV'erne er af afgørende betydning for det økonomiske grundlag i landdistrikterne, og dette så meget desto mere, hvis man ser det i perspektivet af en diversificering af økonomien, der tidligere først og fremmest byggede på landbruget, mod en multisektoriel socioøkonomisk udvikling. Det er derfor, at man inden for rammerne af de forskellige programmer øg landdistrikterne, der medfinansieres af strukturfondene, yder særlig støtte til SMV'er, som ikke blot har til formål at lette oprettelsen af SMV'er og sikre deres overlevelse, men også at forbedre deres betingelser, f. eks. ved at bidrage til udviklingen af de tjenester, som de har brug for og ved at forbedre deres konkurrenceevne. I den anden periode efter strukturfondsreformen, dvs. i perioden 1994-1999, er mere end 25% af de midler, der er tildelt programmerne under mål 5b, beregnet til produktive investeringer i SMV'er, håndværksvirksomheder og de tjenesteydende erhverv, hvilket svarer til en samlet støtte fra EU på ca. 1,7 milliarder ECU. for udvikling af foranstaltninger 4. 2. EU-initiativerne EU-initiativerne udarbejdes på grundlag af retningslinjer fastlagt af Kommissionen. De vedrører som regel spørgsmål af fælles interesse i EU eller muliggør mere relevante eller innovative fremgangsmåder, idet den europæiske dimension giver nogle muligheder med hensyn til behandling af problemer og indholdet af de aktioner, der skal gennemføres. Der blev i 1994 truffet bestemmelse om 13 EU-initiativer (for perioden 1994-1999), som også kan bidrage til udviklingen af SMV'er: SMV (1065 mio. ECU), ADAPT (1600 mio. ECU, tilpasning af arbejdstagerne til de industrielle forandringer), LEADER II (1755 mio. ECU, udvikling af landdistrikterne), INTERREG II (3472 mio. ECU, grænseområder), REGIS II 101 1 02 EFTS. 133 af 12. 7. 1997, s. 39 KOM(94) 221 af 7. 9. 1994 47 (600 mio. ECU, de mest perifere regioner), Beskæfligelsesinitiativet (1810 mio. ECU, menneskelige ressourcer), RECHAR II (453 mio. ECU, omstilling i de kulmineområder, der er hårdest ramt af kulmineindustriens tilbagegang), RESIDER II (568 mio. ECU, omstilling i EU's stålområder), KONVER (725 mio. ECU, omstilling i områder, der er blevet ringere stillet som følge af tilbagegangen i våbenindustrien og nedlæggelsen af militære anlæg), RETEX II (596 mio. ECU, omstilling i områder, der er stærkt afhængige af tekstilindustrien), URBAN (869 mio. ECU, byområder), PESCA (296 mio. ECU, omstilling i områder, der er afhængige af fiskeriet) og PEACE (295 mio. ECU, et særligt program for forsoning i Nordirland). Initiativerne REGIS, URBAN og RETEX blev præsenteret i den forudgående publikation103. SMV-initiativet til ny EU-initiativet SMV, der har et budget på 1 mia. ECU (mål 1, 2, 5b og 6) hvoraf 800 mio. er afsat til områder under mål 1, skal supplere de aktioner, der gennemføres under Det integrerede program for SMV'er og håndværksfagene i henhold til de metoder og procedurer, der er gældende strukturfondene. Målet med dette initiativ er at gøre SMV'erne i EU mere konkurrencedygtige ved at give dem bedre betingelser og større knowhow. I 1995 og 1996 blev de operationelle programmer under SMV-initiativet vedtaget (bortset fra programmet for England). De omfatter foranstaltninger, der er forskellige fra land til land, inden for området samarbejde mellem SMV'er, og de sigter navnlig mod at give SMV'erne en international dimension og en bedre adgang til det indre marked og til offentlige indkøb. De omfatter aktioner vedrørende underleverandørvirksomhed, strategier for totalkvalitet, samarbejde med forskningscentre, adgang teknologi, marketing, finansiering, organisation og virksomhedsstyring samt miljøstyring (miljørevision). De tjenestegrene, der arbejder med virksomhedspolitik, har normalt medlemmer i de forskellige tilsynsudvalg og deltager regelmæssigt i møder i medlemsstaterne. Programmernes gennemførelsesstadie er meget forskellig fra land til land. I Irland f. eks. er programmet koncentreret om finansstyring (rentegodtgørelser) for de små virksomheder (<50 ansatte), og der er indgået forpligtelser for næsten hele beløbet. I Frankrig er man ved at udvælge projekter efter indkaldelse af forslag vedrørende virksomhedssamarbejde inden for modernisering og innovation og tværnationale partnerskaber. I Italien er der ligeledes blevet indkaldt forslag. I Spanien og Portugal har man derimod problemer med at få sat programmerne i gang. På baggrund af et politisk ønske om at koordinere aktionerne til fordel for SMV'erne mellem de forskellige ministerier er der i Grækenland blevet udvalgt 7 enheder, der skal hjælpe virksomhederne med bedre at udnytte alle de EU-programmer, som kan være relevante for dem. For så vidt angår foranstaltningen til fordel for "clusters" er man ved at udvælge projekter. Programmerne for de nye medlemsstater blev vedtaget i 1996. I Østrig omfatter de bl. a. foranstaltninger vedrørende miljørevisioner, rådgivning og uddannelse inden for telematik og miljøteknologi. I Sverige omfatter foranstaltningerne bedre markedsadgang gennem net, forbedring af uddannelse og ledelse, adgang til det indre marked samt ny informations- og miljøteknologi som konkurrencefaktor. I Finland gennemføres der foranstaltninger vedrørende styrkelse af forbindelserne mellem forskning og uddannelse, anvendelse af det indre markeds tekniske bestemmelser og "clusters". Kommissionen har desuden den 17. 11. 1996 på baggrund af reserven på 25 mio. ECU ti! EU-initiativet for SMV'er foreslået Forvaltningskomitéen for EU-initiativer tre typer af aktioner til fremme af tværnationale aktioner: 1. udveksling af erfaringer og god praksis mellem medlemsstaterne inden for nærmere fastlagte områder, 2. støtte til købestævner 1 03 KOM(95)362 endelig udg. af 8. 9. 1995. 48 af anvendelse Internet). Efter (International Buyers' Exhibitions - IBEX)104 og 3. teleturisme105 (der skal fremme en udbudsprocedure106 har turistvirksomhedernes Kommissionen udvalgt en enhed, der skal fungere som formidlerled, og støtte tilrettelæggelse af tværnationale aktioner, især udveksling af erfaringer inden for SMV-initiativet og den industrielle udvikling. De tjenestegrene, der beskæftiger sig med erhvervspolitik, indgår i et tæt samarbejde i forbindelse med de nævnte aktioner ved at overføre deres praksis inden for SMV-politik i et regionalpolitisk perspektiv og ved at yde teknisk hjælp til udvælgelsen af projekter (især for IBEX og turisme). EU-initiativet LEADER II Støtten til SMV'er og håndværksfagene er en vigtig dimension i LEADER II, som indtil nu omfatter 100 programmer/globaltilskud. EU's bidrag er på 1755 mio. ECU (i 1995-priser og inkl. reserve), hvilket skulle gøre det muligt at invester mere end 4 mia. ECU i 800 LEADER- områder. Det skønnes, at over 20% af midlerne i gennemsnit anvendes til støtte til små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene. Denne procentsats varierer fra område til område, og er kun udtryk for en del at den støtte, som LEADER yder SMV'erne og håndværksfagene. LEADER II finansierer dels aktioner, der direkte er til fordel for SMV'erne (SVM'er og håndværksvirksomheders adgang til tjenesteydelser for virksomheder, oprettelse af nærhedstjenester og one-stop-shops, støtte til investeringer i innovation, hjælp til virksomhedsetablering eller indførelse af distancearbejde), dels aktioner, der indirekte er til gavn for SMV'erne i de pågældende områder. Dette gælder de forskellige foranstaltninger for teknisk støtte til udvikling af landdistrikter, foranstaltninger til produktvalorisering og markedsføring samt uddannelsesforanstaltninger. Det er dog ubestrideligt den proces, der går forud for iværksættelsen af LEADER-foranstaltningerne, nemlig udarbejdelse af en integreret strategi for udviklingen i et område med deltagelse af de berørte aktører, der gør det muligt for SMV'erne at udvikle deres aktiviteter inden for rammerne af et større udviklingsprojekt. Da innovation er en af betingelserne for at være støtteberettiget under LEADER-programmet, gør de iværksatte projekter det muligt at eksperimentere med nye organisationsformer, nye former for markedsføring og nye produkter, således at der skabes nye muligheder for SMV'erne. skovbrugsprodukter fiskeri lokalt land- og og af Endelig er der i LEADER II indført et nyt område vedrørende tværnationalt samarbejde med et budget på 137 mio. ECU. Støttemodtagerne under LEADER II har således mulighed for i fællesskab at udtænke, fremstille og markedsføre produkter og tjenester inden for alle områder af udviklingen i landdistrikter. Dette nye område gør det muligt for SMV'erne i LEADER-områder at arbejde i fællesskab og udvikle deres aktiviteter. 4. 3. Nye former for interventioner "European Business Innovation Centres" (BICs), der støttes af Kommissionen i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen, har til opgave at bidrage til oprettelsen af innovative virksomheder samt modernisering og udvikling af allerede eksisterende SMV'er. Der findes i øjeblikket 140 BIC'er i EU, først og fremmest i områderne under mål 1 og 2, men også i områderne under mål 6 og 5b. Disse centre indgår i et europæisk net - EBN (European Business and Innovation Centre Network). Kommissionen iværksatte i maj 1997 en evalueringsundersøgelse af dens støtte til BIC'erne, der har været i gang siden 1984 inden for 1 04 1 05 1 06 Vademecum ISBN 92-827-7852-5 og offentliggørelse i EFT S 38 af 22. 2. 1997, s. 46 Indkaldelse af forslag til etablering af en europæisk koordinerings- og overførselsstruktur, der skal fremme anvendelsen af elektronisk reklamering og handel på Internet i SMV'er inden for turistsektoren i ugunstigt stillede områder i EU, EFT C 162 af 6. 6. 1996, s. 21 Aben udbudsprocedure, EFT S 142 af 25. 7. 1996, s. 33 49 rammerne af regionalpolitikken. På grundlag af denne undersøgelser, hvis resultater forventes at foreligge i marts 1998, vil Kommissionen gøre en første status over aktionen og vurdere om den er i overenstemmelse med regionale udviklingsforanstaltninger af samme art finansieret med EU-støtte eller national støtte, og den vil fremsætte forslag om påkrævede justeringer og tilpasninger. regionaludvikling på EU-plan, I henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen107 kan der ydes økonomisk støtte til undersøgelser og pilotprojekter vedrørende i medlemsstaternes grænseområder. Artikel 1 O-budgettet er begrænset til 1% af EFRU's årlige bevillingsramme. Der arbejdes med et budget på næsten 400 mio. ECU, og aktionerne er koncentreret om 4 felter: internt og eksternt tværregionalt samarbejde (RECITE II og ECOS/OUVERTURE 11-180 mio. ECU), nyskabende regionaludviklingsaktioner (90 mio. ECU), fysisk planlægning (45 mio. ECU) og byområder (80 mio. ECU). Disse aktioner har været gjort til genstand for udbud offentliggjort i EFT. Der vil således blive givet støtte til pilotprojekter informationssamfundet, innovation og teknologioverførsel, nye beskæftigelsesområder, kulturelt samarbejde, internt og eksternt tværregionalt samarbejde og fysisk planlægning. Især RECITE II har interesse for SMV'erne. inden for områderne: projekter for byområder, især Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge mulighederne for at iværksætte et nyt instrument under betegnelsen "Eurofin", der skal forbedre finansieringen af innovative SMV'er, i de regioner der modtager støtte, gennem erhvervelse af kapitalandele for også støtter regionale strategier innovation Kommissionen og informationssamfundets udvikling. Der er således ca. 60 regionale myndigheder, der gennemfører pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen - Regionale innovationsstrategier (RIS) og Regionale strategier for informationssamfundet. Disse projekter vil mobilisere mere end 1. 000 centrale aktører på regionalt plan fra både den offentlige og den private sektor, bl. a. ledere af SMV'er, omkring strukturerede strategiske overvejelser med henblik på at udarbejde en regional strategi og omsætte denne til en konkret handlingsplan med henblik på at fastlægge prioriterede projekter. Hensigten med RIS er at fremme innovation, herunder teknologiske og forskningsaspekter samt, ligeså vigtige, rent økonomiske og institutionelle aspekter inden for de traditionelle produktionsenheder. Hensigten med RISI er at identificere de økonomiske muligheder og risici, som informationssamfundet vil medføre i regionerne, således at disse på forhånd kan tage højde for virkningerne af denne revolution og maksimere de positive muligheder, samtidig med at man minimerer de negative virkninger. Disse to aktioner gennemføres i tilknytning dels til og aktiviteterne fremme til (RITT) under teknologioverførselsprogrammer aktiviteterne til fremme af informationssamfundet. innovationsprogrammet) og dels innovations- innovation (regionale til af Udarbejdelsen af disse regionale strategier, herunder også handlingsplanerne, er baseret på en styrkelse af samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor og mellem de regionale virksomheder, navnlig SMV'erne, og af infrastrukturen for udbydelse af teknologi og tjenester af betydning for den teknologiske innovation og informationssamfundets udvikling i regionen. Al strategisk planlægning begynder med en analyse af efterspørgslen, især af SMV'ernes behov, og den indebærer en tværfaglig og integreret indfaldsvinkel baseret på en reel anvendelse af subsidiaritetsprincippet med hensyn til ansvaret på regionalt plan. 1 07 Forordning 2083/93 af 20. 7. 1993, EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 38 50 Artikel 8 i EUGFL-forordningen giver også mulighed for at støtte undersøgelser, pilotprojekter, demonstrationsprojekter, projekter til spredning af resultater vedrørende udviklingen i landdistrikterne og i landbruget (se f. eks. kapitlet om kvindelige iværksættere). Artikel 6 i ESF-forordningen giver mulighed for at finansiere forskellige former for nyskabende aktioner, teknisk bistand og pilot- og demonstrationsprojekter i forbindelse med erhvervsuddannelse og beskæftigelsesudvikling og i forbindelse med overvågning og evaluering af ESF-finansierede aktioner. 5. INTERVENTIONER TIL FORDEL FOR SMV'ER I SPECIFIKKE SEKTORER (LANDBRUG OG FISKERI) Mål 5a (tilpasning af landbrugsstrukturerne samt modernisering og omstrukturering af fiskeriet) Foranstaltningerne under den tidligere forordning (EØF) nr. 866/90 af 29. marts 1990, nu erstattet af Rådets forordning (EF) 951/97 af 20. maj 1997, og under Rådets forordning (EØF) nr. 867/90 af 29. marts 1990 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af henholdsvis landbrugsprodukter og skovbrugsprodukter vedrører først og fremmes SMV'erne. Praktiske erfaringer og statistiske oplysninger om fødevaresektorens struktur viser, at mere end 90% af de ca. 253. 000 virksomheder i EU's fødevaresektor havde under 20 ansatte, og at 6% havde mellem 20 og 99 ansatte. Disse foranstaltninger har dog ikke SMV'er som en særlig målgruppe, og de indeholder ingen særlige aktioner eller regler, der kun gælder for SMV'er. Der kan ikke gives kvantitative oplysninger om SMV'ernes deltagelse i programmet eller om omfanget af støtte til disse på EU-plan. Den fælles fiskeripolitik Fiskerisektoren er kendetegnet ved et meget stort antal SMV'er: den europæiske industri til forarbejdning af fiske- og akvakulturprodukter beskæftiger ifølge en undersøgelse foretaget af Kommissionen108 omkring 90. 000 personer i 2240 virksomheder med et gennemsnitligt antal arbejdstagere på 40 pr. virksomhed for EU som helhed (mindst i Italien med 16 og størst i Tyskland med 91). Desuden har 95% af fartøjerne i EU's fiskerflåde en længde på under 24 meter. I denne sammenhæng udgør SMV'erne en betydelig del af støttemodtagerne i forbindelse med de strukturelle interventioner til fordel for fiskeri og akvakultur. De fleste af de strukturelle og socioøkonomiske foranstaltninger inden for denne sektor er henvendt til SMV'erne, navnlig gennem det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) og EU- initiativet PESCA. FIUF, som siden 1994 har udgjort den fjerde af EU's strukturfonde (mål 5a), og har et budget på 2800 mio. ECU for perioden 1994-99, kan bidrage til medfinansiering inden for følgende områder: tilpasning af fiskeriindsatsen (oplægning af fartøjer, oprettelse af blandede selskaber); - - modernisering og fornyelse af flåden; - udvikling af akvakultur; - beskyttelse af bestemte havområder; - - forarbejdning og afsætning af fiskerivarer; - produktfremme; - socioøkonomiske foranstaltninger til fordel for fiskere; - andre foranstaltninger (teknisk bistand). fiskerihavnes faciliteter; '08 Statistisk undersøgelse af sektoren for forarbejdning af fiske- og akvakulturprodukter i Det Europæiske Fællesskab, april 1993, Europa-Kommissionen 51 6. STØTTE TIL SMV'ER TIL EUROPÆISERING OG INTERNATIONALISERING AF DERES STRATEGIER, NAVNLIG GENNEM BEDRE INFORMATIONSTJENESTER OG SAMARBEJDE 6. 1. informering af virksomliederne 6. 1. 1. Nettet af Euro Info Centres (EIC) Udvidelsen af EU til 15 medlemsstater i januar 1995 betød, at der blev åbnet 7 EIC'er i Finland, 9 i Sverige og 7 i Østrig. Samtidig hermed har man fortsat oprettelsen af korresponderende EIC'er (EICC) i landene i Central- og Østeuropa, og man har udvidet denne politik til også at omfatte landene i Middelhavsområdet. De 227 EIC'er og de 21 EICC'er udgør et enestående net, der har til huse i offentlige, private eller blandede organisationer, der har direkte forbindelse til SMV'erne (handelskamre, udviklingskontorer eller banker). Centrene, der udelukkende koncentrerer sig om SMV'er, er polyvalente og kan tilbyde SMV'erne en bredt dækkende kompetence. EIC'erne udgør et privilegeret bindeled mellem EU og SMV'erne. De informerer SMV'erne, rådgiver dem og hjælper dem med alle spørgsmål vedrørende EU's programmer og politikker. En ny opgave for Euro Info Centrene Rådets afgørelse i 1996 om det tredje flerårige program for SMV'er gjorde EIC'erne til SMV'ernes første kontaktpunkt ("First Stop Shop"), når det drejer sig om information fra EU. Denne nye opgave skal sikre SMV'erne mulighed for en enklere og klarere og derved mere effektiv adgang til EU: EU-bestemmelser, programmer, muligheder. Der er blevet udarbejdet en strategi for tilpasning af nettet, og denne strategi blev modtaget positivt af medlemsstaterne den 19. september 1997. I strategien præciseres den konkrete betydning af det at være "First Stop Shop", EIC'ernes tjenester fastlægges, og der fastlægges en metode til formidling af feedback fra SMV'erne. Funktionen som "First Stop Shop" I overensstemmelse med begrebet "First Stop Shop" skal EIC'erne være et "knudepunkt" og et center for behandling af sager. SMV'erne får således et kontaktpunkt i deres nærhed, der kan give et enkelt og pragmatisk svar på alle deres forespørgsler: enten direkte eller indirekte ved at lede dem videre til organer og/eller tjenesteydere, hvis behandlingen af deres sag, kræver kompetence på særlige område. Funktionen som "First Stop Shop" forudsætter et tæt samarbejde med SMV'ernes andre formidlerled, herunder de andre EU-net som f. eks. innovationsformidlingscentrene, CRAFT- nettet, de nationale knudepunkter eller de europæiske virksomheds- og innovationscentre, som IEC'erne kan henvise iværksættere og virksomhedsledere til, når der konstateres et behov herfor. Funktionen som "First Stop Shop" betyder ikke, at EIC'erne skal være SMV'ernes eneste kontaktpunkt. EIC'erne skal udvikle deres partnerskaber med SMV'ernes andre formidlerled (værtsorganisationer, lokale, regionale og nationale partnere, partnere inde for særlige fagområder og kategorier osv. ) idet de fremmer synergien og søger at undgå overlapning af funktioner og kompetenceområder og følger princippet om subsidiaritet. Det er vigtigt, at alle SMV'ernes kontaktpunkter på bedst mulige måde opfylder deres opgaver med hensyn til informering og rådgivning på et klart defineret niveau (generel EU-information fra EIC'erne, særlig EU-information fra Kommissionens andre net; lokal og national information fra de lokale og nationale partnere). 52 For at sikre kvalitet er EIC'erne underlagt permanent uafhængig evaluering. Denne evaluen rig har ført til, at en del af EIC'eme vil blive udskiftet ved udgangen af 1997. En indkaldelse af ansøgninger vil desuden gøre det muligt at integrere organisationer, der repræsenterer SMV'erne i en enkelt sektor eller horisontalt, på europæisk plan eller nationalt, som associerede medlemmer af EIC-nettet. Tjenester fra EIC : Informationstjenester I 1995 besvarede EIC'erne 310. 000 forespørgsler fra virksomheder i EU om EU-spørgsmål. I 1996 var dette tal steget til mere end 350. 000 besvarelser. EIC'erne kan tilbyde virksomhederne en stor mængde dokumentation: brochurer, nyhedsbreve, vejledninger, som f. eks. en publikation om miljøstyring, som er et værktøj til selv-evaluering og bevidstgørelse om anvendelsen af de europæiske miljøstandarder i SMV'erne. Som arrangører af seminarer og konferencer deltager EIC'erne aktivt i omfattende arrangementer som f. eks. de europæiske uger for informationssamfundet, der arrangeres sammen med ISPO (Information Society Project Office) i EU-landene, de central- og østeuropæiske lande og Middelhavsområdet. I forbindelse med to kampagner i 1996 og 1997 om henholdsvis standardisering og euro'en, arrangerede EIC'eme informationsdage, foretog rundspørger blandt virksomhederne og udsendte brochurer og software til selv-evaluering, som de selv havde udarbejdet. Det anslås, at disse kampagner ved udgangen af første halvår af 1997 havde givet anledning til mere end 6 millioner kontakter. I 1997 gennemførte ca. 100 EIC'er 150 arrangementer vedrørende sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i SMV'erne. Førstehjælp i form af rådgivning EIC'erne yder en første støtte på de forskellige etaper i virksomhedernes udvikling. De rådgiver først og fremmest om EU-fmansieringsmuligheder for virksomhederne, som f. eks. EU's programmer for forskning og teknologisk udvikling og strukturfondene, om de europæiske politikker for kvalitet, standardisering og certificering og om miljøpolitikken. EIC'erne støtter også bevarelsen og konsolideringen af nye markeder. Dette område dækker EIC'ernes aktiviteter vedrørende virksomhedernes europæisering og internationalisering gennem en bedre informering om tredjelandenes markeder som helhed og de EU-programmer, der er relevante i den sammenhæng. Det dækker også fremme af samarbejdet mellem virksomheder, både inden for EU og med virksomheder i tredjelande, idet man benytter sig af andre af EU's net og instrumenter. forskellige områder understøttes nettets kollektive ekspertise af særlige, På disse specialiserede grupper af EIC'er, der udvikler produkter og tjenester, der skal opfylde virksomhedernes behov. De vigtigste områder, der dækkes af disse grupper er miljø, euro, eksterne relationer, informationssamfundet, offentlige indkøb og standardisering. Feedback information fra SMV'erne Kommissionens tjenestegrene er klar over EIC'ernes priviligerede position, der giver dem muligheder for at opfange og viderebringe de særlige problemer, som SMV'erne støder på i i visse EU-programmer. Disse forbindelse med ny tilbagemeldinger opnås ved at henvende sig direkte til EIC'erne eller bede dem gennemføre særlige undersøgelser blandt SMV'er i deres region. EIC'erne viderefører det arbejde, der takket være en blev påbegyndt tilbagemeldingsprocedure, der nu er veletableret, og ved indsamling af "success stories". EIC'erne har også deltaget i høringsudvalg, f. eks. om momsafgifter, og de har viderebragt synspunkter og kommentarer, både i eget navn og på vegne af de SMV'er, som de betjener, vedrørende forskellige grønbøger: den fælles valuta, innovation og offentlige indkøb. Endelig spiller EIC'erne en konkret rolle i forbindelse med det indre marked ved at informere SMV'erne om klageprocedurer og sikre en opfølgning af indgivne klager. lovgivning eller deltagelse i 1994 med hensyn indre marked til det 53 6. 1. 2. Andre informationsaktioner tæt for offentligheden. Et For at efterkomme de mange anmodninger om oplysninger, som modtages fra mange forskellige grupper (virksomheder, faglige organisationer; konsulenter, studerende), og som er adresseret direkte til Kommissionen, omstrukturerede tjenestegrenene for erhvervspolitik i 1995 deres generelle informationsservice over for iværksættergruppen ved at oprette et samarbejde mellem informationscenter, der er åbent informationscentrene og Kommissionens andre tjenestegrene muliggør effektiv informering målrettet mod de enkeltes behov, og gør det også muligt at arrangere studierejser og gruppebesøg. Hver måned udsendes EURO-INFO, der er et nyhedsblad, der uddeles gratis i 60. 000 eksemplarer til organisationer, foreninger, faglige sammenslutninger, deltagerne i nettene BRE, BC-NET og EIC, virksomheder og EU-institutionernes informationskontorer samt for til de repræsentationer og delegationer, som anmoder herom. En stand virksomhedspolitik med målrettet dokumentation er et meget efterspurgt arrangement, især i de mindre gunstigt stillede regioner i EU, hvor en sådan stand ofte er den eneste direkte formidlingssted for EU-information. En sådan stand er forbeholdt arrangementer henvendt til om SMV'er håndværksfagene), hvis det vurderes, at der i gennemsnit vil deltage mindst 300 personer. For at gøre EU's indsats til fordel for SMV'er mere synlig har man i nogle år nu gennemført visse arrangementer sammen med andre af Kommissionens tej enestegrene. Endelig har Kommissionen ydet støtte til informationsseminarer for SMV'erne i medlemsstaterne. Interprise, Europartenariat, , konferencer "købestævner" (navnlig 6. 2. Samarbejde og partnerskaber mellem virksomhederne med henblik på europæisering og internationalisering Et af de prioriterede områder inden for erhvervspolitikken er samarbejdet virksomhederne imellem, først og fremmest inden for EU, men også med virksomheder i tredjelande. For at stimulere partnerskaber mellem virksomheder i EU, har Kommissionen etableret net til særlige programmer, hvor virksomhederne mødes efter søgning (EUROPARTENARIAT virksomhedernes INTERPRISE). internationalisering, navnlig partnerskabet mellem virksomheder i EU og virksomheder i tredjelande, har Kommissionen iværksat specifikke programmer og aktioner. partnere og og fremme For at Nettene til søgning af partnere I 1996 fremlagde de 500 korrespondenter i de 73 lande, som indgår i BRE-nettet 8200 tilbud og anmodninger om samarbejde. Samtidig har de 300 rådgivere i de 40 lande, der i øjeblikket er dækket af BC-NET formuleret 7300 tilbud eller anmodninger om samarbejde. Disse anmodninger kommer fra SMV'er, der ønsker at indgå en varig samarbejdsaftale af teknisk, finansiel eller kommerciel art. fra BRE, BC-NET, INTERPRISE-arrangementerne I henhold til det tredje flerårige program for SMV'er (1997-2000) skal der oprettes en "database", der skal give adgang til alle de potentielle partnerskabsmuligheder, dvs. samle samarbejdsmulighederne og EUROPARTENARIAT i en base. I overensstemmelse med disse retningslinjer og efter en bred høring af deltagerne i samarbejdsnettene, er sektoren BC-NET/BRE gået i gang med at skabe et nyt edb-værktøj, der skal forbinde deltagerne indbyrdes og med Kommissionen. Der har været nogle afgørende aspekter ved udarbejdelsen af værktøjet, især det at gøre det brugervenligt, benytte moderne teknologi og bevare de enkelte nets særegenheder med hensyn til funktion og deltagernes adgang til databasen. En af prioriteterne i det nye edb-værktøj er at gøre det muligt for deltageren i BC-NET og BRE, at spille en aktiv rolle. I fremtiden vil deltagerne faktisk kunne foretage en tidstro søgning i den fælles base og finde frem til interessante profiler ved at kombinere forskellige prædefinerede søgeparametre. 54 6. 2. 1. Virksomhedernes europæisering 6. 2. 1. 1. Juridisk instrument til fremme af tværnationalt samarbejde: europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG) De europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG)109 udgør en juridisk ramme, der er særdeles velegnet til at fremme det tværnationale samarbejde mellem SMV'er. De tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for erhvervspolitikken har derfor taget initiativ til at oprettet et EØFG-net, der benævnes REGIE, og som har til opgave at formidle information og yde teknisk assistance i forbindelse med fremme af EØFG over for de økonomiske aktører110. Inden for rammerne af denne aktion blev der i marts 1996 afholdt en konference i tæt samarbejde med de tjenestegrene, der beskæftiger sig med virksomhedsret, for at gøre status over de 6 første år med EØFG og for at fremme SMV'ernes anvendelse af dette juridiske instrument. Denne konference var en enestående lejlighed for Kommissionen og de nuværende og potentielle brugere af EØFG-instrumentet til at mødes, og den gav den nødvendige impuls til nye aktioner til fordel for EØFG, bl. a. Kommissionens vedtagelse den 9. september 1997 af en meddelelse om fremme af europæiske økonomiske firmagruppers deltagelse i offentlige indkøb og offentligt finansierede programmer111. Disse aktioner vil omfatte udarbejdelse af praktiske værktøjer som f. eks. en brochure til SMV'er, der ønsker at benytte sig af dette samarbejdsinstrument. 6. 2. 1. 2. Partnerskabsprogrammerne: EUROPARTEN ARIA T og INTERPRISE EUROPARTENARIAT Formålet med EUROPARTENARIAT er at bidrage til den økonomiske udvikling af de regioner, der er støtteberettigede under strukturfondene (mål 1, 2, 5b og 6) ved at stimulere det tværnationale samarbejde mellem SMV'er. Programmet administreres i fællesskab af de af Kommissionens tjenestegrene, som er ansvarlige for erhvervspolitik, regionalpolitik og samhørighedspolitik, og giver virksomhederne mulighed for at møde partnere for at drøfte og forhandle eventuelle samarbejdsaftaler. Hvert år er der to arrangementerkl i EU. De tilrettelægges efter en metode, der har vist sig at være effektiv: valg af værtsland, udvælgelse af SMV'er i det pågældende område, som ønsker at indgå i et partnerskab (ca. 400), udgivelse af et katalog med profil for alle de udvalgte virksomheder, udsendelse af dette katalog i de 15 medlemsstater og tredjestater, afholdelse af personaliserede forretningsmøder, evaluering og opfølgning af resultaterne af kontakterne. Denne fremgangsmåde har vist sig så vellykket, at EUROPARTENARIAT nu dækker over 70 lande. I samarbejde med de kompetente generaldirektorater promoveres arrangementerne nu over for partnerne i Middelhavsområdet, i de central- og østeuropæiske lande, i Samfundet af Uafhængige Stater, i landene i Latinamerika og i Sydøstasien. Man har i øvrigt overtaget samme fremgangsmåde i EU-programmerne for økonomisk udvikling i de pågældende lande. !09 1 10 1 ] l Rådets forordning nr. 2137/85/EØF af 25. juli 1985 om indførelse af europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG), EFT L 199 af 31. 7. 1985, s. 1 Se meddelelse til læserne om etablering af Det Europæiske EØFG-Net (REGIE), EFT C 146 af 13. juni 1995. Det nuværende retsgrundlag for REGIE-projektet findes i tredje flerårige program for SMV'er, EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25 Meddelelse af 9. 9. 1997, EFT C 285 af 20. 9. 1997, s. 17. 55 EUROPARTENARIAT i tal: 1995, Tyskland øg Portugal. EUROPARTENARIAT Nordrhein-Wesfalen (Dortmund, 20. -21. marts 1995) havde omkring 5000 besøgende fra 54 lande. De 357 tyske virksomheder havde ca. 10. 000 forretningsmøder med de 2000 besøgende SMV'er, hvoraf 200 kom fra Samfundet af Uafhængige Stater. Ifølge evalueringsrapporten blev der indgået 188 samarbejdsaftaler mellem tyske virksomheder og besøgende virksomheder og 124 mellem besøgende virksomheder. De lokale myndigheder i Tyskland, der har kunnet konstatere den økonomiske spin-off for virksomhederne, ønsker at følge arrangementet op ved i februar 1998 at afholde endnu et arrangement, denne gang indenfor rammerne af INTERPRISE-programmet. EUROPARTENARIAT Portugal (Lissabon, 24. -25, november 1995). De 406 portugisiske virksomheder mødtes med ca. 2000 SMV'er (heraf 250 fra Sverige, Norge og Finland), og der fandt næsten 11000 møder sted. Dette arrangement markerede en ny etape i EUROPARTENARlAT-programmet i form af et software-sytem, der gjorde det muligt at holde styr på de "spontane" møder mellem besøgende. EUROPARTENARIAT er blevet en platform for europæiske og internationale møder mellem SMV 'er. 1996, Sverige og Italien EUROPARTENARIAT Nordskandinavien (Luleå, 13. -14. juni 1996), som var det første EUROPARTENARIAT-arrangement i en af de tre nye medlemsstater, samlede mere end 1500 SMV'er fra 50 lande. Rent udtagelsesvis havde EUROPARTENARIAT ikke et enkelt land som "værtsland", men Finland, Norge og Sverige delte værtsskabet. 386 virksomheder deltog i ca. 7500 forretningsmøder med de 1200 besøgende virksomheder, hvoraf 225 kom fra PHARE- landene og 160 fra TACIS-landene. Der blev også afholdt flere seminarer, bl. a. en konference om kvindelige igangsættere. EUROPARTENARIAT Italien (Genova, 27,-29. november 1996). Ud over en stor deltagelse af virksomheder fra PHARE- og TACIS-landene og fra Middelhavsområdet, var der for første gang en betydelig deltagelse af virksomheder fra Asien, Latinamerika og USA, og mere end 70 lande var repræsenterede. De 406 udvalgte italienske virksomheder fra Nord- og Midtitalien mødtes med næsten 2350 SMV'er i ca. 12000 bilaterale møder. 11997, Hellas og Massif Central i Frankrig EUROPATENARIAT Hellas (Piraeus, 23. -24. juni 1997). 400 græske SMV ere mødte 1733 virksomheder fra mere end 60 lande. Ud af 1750 registrerede virksomheder kom 758 fra EU- lande, 37 fra EFTA-lande, 299 fra Middelhavsområdet, 360 fra PHARE-lande, 200 fra TACIS- lande, 64 fra Asien og 12 fra USA. I alt blev der arrangeret 11,336 møder. EUROPARTENARIAT Frankrig-Massif Central (Cïermont-Ferrand, 16. -17. oktober 1997). 418 franske SMV ere mødte 1750 virksomheder fra mere end 60 lande. Ud af 1750 registrerede virksomheder kom 974 fra EU-lande (333 fra Frankrig), 48 fra EFT A-lande, 213 fra Middelhavsområdet, 201 fra PHARE-lande, 138 fra TACIS-lande, 104 fra Asien, 34 fra Latinamerika, 25 fra USA og 13 fra Canada. I alt blev der organiseret 10. 300 møder. Kommende aktiviteter : EUROPARTENARIAT Holland 1998 (Apeldoorn, 11. -12. juni) og EUROPARTENARIAT Spanien 1998(Valencia, 12. -13. november). 56 INTERPRISE INTERPRISE, der er iværksat inden for rammerne af erhvervspolitikken, har til formål at fremme lokale, regionale eller nationale initiativer for at stimulere SMV'ernes tværnationale samarbejde gennem samtaler mellem virksomhedsledere. Programmet er opbygget med samme metode som EUROPARTENARIAT. Der er dog betydelige forskelle mellem de to programmer. INTERPRISE støtter arrangementer af begrænset omfang (ca. 100 SMV'er), målrettet mod en eller to sektorer. Det er henvendt til alle regioner i EU, uanset om de er støtteberettigede under strukturfondene eller ej. Dette gør det muligt for de lokale operatører at anvende INTERPRISE til en konkret illustration af en økonomisk udviklingspolitik i en bestemt sektor. Den form har vist sig at være meget velegnet. Siden programmets iværksættelse i 1990, er der blevet gennemført over 200 projekter. Tredjelande - landene i Central- og Østeuropa og partnere i Middelhavsområdet - har i første omgang kunnet være associerede i nogle af projekterne. Kommissionen har derefter udvidet denne metode til at omfatte PHARE-landene, TACIS-landene, de latinamerikanske lande, partnerne i Middelhavsområdet og landene i Sydøstasien. Arrangementet inden for rammerne af samarbejdet mellem EU og golfstaterne, der fandt sted i Riyad fra 20. til 22 maj 1997 er et eksempel på udvidelsen af INTERPRISE-metoden. Der deltog 170 virksomheder, heraf 75 fra golfstaterne og 95 fra EU, og der fandt 800 møder sted mellem deltagerne. I 1995 blev der afholdt 38 INTERPRISE-arrangementer i medlemsstaterne, og disse mobiliserede 6000 virksomheder og gav anledning til 15000 forretningsmøder. I projekternes evalueringsrapporter kan det konstateres, at der er indgået 500 samarbejdsaftaler. I 1996 blev der ydet støtte til 35 arrangementer, og i 1997 er der planlagt 32 arrangementer. 6. 2. 1. 3. Fremme af det tværregionale samarbejde: RECITE II Som led i det tværregionale samarbejde blev der i oktober 1996 offentliggjort en indkaldelse af forslag112 til støtte for projekter på 5 områder, hvoraf de 2 direkte vedrører SMV'erne, nemlig forbedring af SMV'ernes adgang til det europæiske marked, særlig ved indførelse af egnede metoder til samarbejde mellem virksomhederne, og forbedring af udbuddet af innovationsfremmende tjenesteydelser for SMV'er. 6. 2. 1. 4. Tværnational underleverandørvirksomhed i skabe et virkeligt første omgang ud på at Kommissionen har gradvist udviklet en politik inden for underleverandørvirksomhed. Denne gik europæisk marked og underleverandørvirksomhed, og senere også på at styrke internationaliseringen af europæisk underleverandørvirksomhed og styrke dens konkurrenceevne i den globale økonomi. Der gennemføres initiativer inden for rammerne af det tredje flerårige program for SMV'er i EU. Det gennemføres også fællesinitiativer i samarbejde med andre tjenestegrene, især inden for industri og regionalpolitik, og med Eurostat. Kommissionen har også et godt samarbejde med en række erhvervssammenslutninger og organisationer, der fungerer som formidlere som f. eks. handels- og industrikamre og udviklingskontorer på EU-plan, på nationalt og lokalt plan. 1 12 EFTC326af31. 10. 96, s. 9 57 Initiativerne har tre hovedformål: vejledning vedrørende Forbedring af underleverandørmarkedets gennemsigtighed gennem udarbejdelse af en praktisk industriel de underleverandørvirksomhed og en oversigt over formidlerorganisationer (tredje udgave under udarbejdning), statistiske undersøgelser vedrørende underleverandørvirksomheds økonomiske betydning samt organisering af og støtte til seminarer og fora om underleverandørvirksomhed tekstiler/beklædning og byggeri); forbrugervarer, (elektroniske juridiske aspekter ved i februar 1995), der i Bruxelles Styrkelse af tværindustrielle partnerskaber gennem etablering af et assistance net for underleverandørvirksomhed under navnet SCAN (resultaterne af pilotfasen blev præsenteret eksisterende underleverandørdatabaser og fremme udvekslinger i Europa på grundlag af en fælles metode til opstilling af data vedrørende leverandører i de vigtigste industrielle sektorer; udarbejdelse af sektorielle nomenklaturer for underleverandørvirksomhed; promovering af og støtte til International Buyers' Exhibitions (IBEX programmet, se indrammede felt) samt udarbejdelse af "European Guide on Cooperation" og "Guidelines for partnership in industrial for underleverandørvirksomhed og sektorielle projekter, inden for elektroniske forbrugervarer og scooter-sektoren; samarbejde med UNICE; udviklingssteder subcontracting" forbinde især skal i Fremme af internationaliseringen af europæisk underleverandørvirksomhed via stipendier til uddannelsesprogrammer i Japan (Human Resource Training Programme - HRTP, nu benævnt Japan Industry Insight) i samarbejde med EU-Japan Centre for Industrial Cooperation og via European Automotive Suppliers' Mission to Michigan, der fandt sted i februar 1997. 58 IBEX: INTERNATIONAL BUYERS' EXHIBITIONS - KØBESTÆVNER IBEX-konceptet er blevet lanceret inden for rammerne af erhvervspolitikken på Rådets anmodning113 for at afprøve en metode med virksomhedstræf, arrangeret med for udgangspunkt i de store virksomheders behov for at udvikle nye former tværindustrielle partnerskaber. Dette koncept blev overtaget i regionalpolitikken og EU- initiativet for SMV'er. Kommissionen støtter således afholdelsen af IBEX-købestævner (''International Buyers ' Exhibitions ") i de regioner, der er støtteberettigede under strukturfondene, især i regioner under mål 1. IBEX-købestævnerne danner rammen for arrangerede møder mellem store virksomheder og SMV'er på internationalt plan, og de er målrettet mod de store virksomheders specifikke behov og SMV'ernes muligheder for at opfylde disse behov. Disse virksomhedstræf, der er koncentreret om en særlig, strategisk sektor (bilindustrien, fødevareindustrien, tekstilindustrien, træindustrien osv. ) skal dels støtte de store virksomheders søgen efter SMV-partnere på internationalt plan med hensyn til konkrete samarbejdsbehov, og dels fremme relationerne mellem de store virksomheder og SMV'erne ved give sidstnævnte muligheder for direkte kontakter til de store virksomheder, som måtte være interesserede i deres produkter, tjenester eller knowhow. IBEX-stævnerne gør det muligt at optimere kvaliteten og relevansen af SMV'ernes kontakter med de store virksomheder, ligesom de giver besparelser i form af tid og penge i forhold til de traditionelle underleverandørmesser. Under erhvervspolitikken har Kommissionen ydet støtte til 7 IBEX-stævner: VETIS i Torino i november 1996 (bilindustrien), hvor 67 ordregivende virksomheder mødtes med 316 underleverandører i 4550 møder. Dette stævne var en opfølgning af VETIS 1994, hvor 54 købere var i kontakt med 530 leverandører på 7314 møder; MET i Strasbourg i oktober 1996 (højteknologi), 20 købere, 156 leverandører, 1485 møder; AEROMARTi Toulouse i december 1996 (luftfart), hvor 31 købere var i kontakt med 182 leverandører på 2500 møder; Elmia Food i Jônkoping i Sverige i marts 1997 (landbrug/fødevarer), hvor 25 købere var i kontakt med 68 leverandører på 280 møder; Eurocontract i Bruxelles i oktober 1995 (tværsektoriel), hvor 54 købere var i kontakt med 145 leverandører på 1340 møder: Telematics er planlagt til at finde sted i Milano i november 1997. 113 Rådets resolution af 22. november 1993, EFT C 326 af 3. 12. 1993, s. 1 59 6. 2. 1. 5. Joint ventures i EU: JEV-instrumentet Formålet med dette nye JEV-program (Joint European Venture) er at støtte oprettelsen af joint ventures mellem SMV'er i Den Europæiske Union. Dette indgår i konklusionerne i Kommissionens meddelelse af 10. juli 1996 om det integrerede program for SMV'er og i Rådets afgørelse af 9. december 1996 om et flerårigt program for SMV'er, hvori Kommissionen anmodes om at tilskynde SMV'er til at oprette eller udbygge aktiviteterne i en anden medlemsstat. Der er tale om en mekanisme, hvor der indgår et EU-bidrag, som skal dække en del af omkostningerne i forbindelse med oprettelsen af et joint venture. Beløbsstørrelser og tekniske aspekter: indtil 50 % af de støtteberettigede udgifter, dog højst 50. 000 ECU, i form af et lån, der skal tilbagebetales; ved oprettelsen kan dette tilskud hæves til et maksimum på 100. 000 ECU, som foruden de 50% af de støtteberettigede udgifter også dækker indtil 10% af det samlede investeringsbeløb. Programmet gør brug af et net af kreditformidlende organer, herunder institutter specialiseret i finansiering af investeringer. 6. 2. 2. Internationalisering af virksomhederne: samarbejde med tredjelande Den europæiske velstand skyldes for en stor dels vedkommende udenrigshandelen og udenlandske investeringer. Der er en sammenhæng mellem fri verdenshandel og økonomisk ekspansion, vækst og beskæftigelse. Til trods for det stadig større konkurrencepres har globaliseringen af verdensøkonomien skabt et hidtil uset potentiale for SMV'ernes vækst og konkurrenceevne, som skal udnyttes. EU-virksomhederne skal både udnytte fordelene ved det indre marked samt sikre deres tilstedeværelse på tredjelandenes markeder. De fordele, som de udenlandske konkurrenter opnår ved liberaliseringen af det indre marked, bør modsvares af bestræbelser på at sikre virksomhederne i EU, herunder SMV'erne, forretnings- og investeringsmuligheder på tredjelandenes markeder. Udover at skaffe fri adgang til tredjelandes markeder gennem sin handelspolitik har Kommissionen derfor udviklet særlige værktøjer for at støtte SMV'ernes aktiviteter uden for EU's grænser. 6. 2. 2. 1 Handelspolitik Den 14. februar 1996 vedtog Kommissionen en strategi til sikring af markedsadgang114, i hvilken den skitserer en strategi til åbning af andre markeder. Kommissionen anbefaler en tosporet fremgangsmåde omfattende bilaterale foranstaltninger og multilaterale aktioner inden for WTO og andre steder. I forbindelse med strategien til sikring af markedsadgang er oprettelse af den interaktive markedsbase (Market Access Database) et vigtigt skridt. Der er adgang til basen på Internet, og SMV'erne har mulighed for at informere Kommissionen om de hindringer, som de støder på, når de opererer i udlandet, og Kommissionen kan således handle på deres vegne, enten inden for rammerne af WTO eller bilateralt. I forordningen om handelshindringer115, der trådte i kraft den 1. januar 1996, blev der skabt et såkaldt tredje spor. Der fastlægges en klageprocedure for virksomheder, herunder SMV'er, (samt for medlemsstater og erhvervsgrene), der støder på negative handelsmæssige virkninger 114 115 "De globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europæiske Unions strategi til sikring af markedsadgang", KOM(96) 53, vedtaget den 14. februar 1996. Forordning (EF) nr. 3286/94, vedtaget af Rådet den 22. 12. 1994, offentliggjort i EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 71. 60 som følge af handelshindringer i tredjelande. Med det formål at kunne tilbyde SMV'erne relevant og let tilgængelig information om mulighederne for at handle med og operere i udlandet, er EU i øjeblikket i færd med at udvikle et system til informering om betingelser og vilkår på tredjelandes markeder. Aftaler om gensidig anerkendelse kan vise sig mere attraktiv (og derved mere effektiv) end ensidigt pres med hensyn til at liberalisere markeder i tredjelande gennem en reduktion af de lovgivningsmæssige hindringer, som europæiske handelsvirksomheder og eksportører støder på. Indtil nu er der blevet indgået aftaler om gensidig anerkendelse af sammenfaldende vurdering af regulerede produkter med Australien, New Zealand, Canada og USA. Det er først og fremmest SMV'erne, der vil mærke de positive virkninger, fordi de normalt ikke er i stand til at klare byrden i forbindelse med forskellige nationale lovgivninger. Samtidig følger EU på multilateralt plan en fast strategi til åbning af markederne. Den omfatter a) en konsolidering af Uruguay-runden og en sikring af, at bestemmelserne gennemføres i alle enkeltheder, b) en fastlæggelse af måder, hvorpå åbningen af markederne kan gøres endnu mere omfattende, og hvorpå nye områder kan underkastes multilaterale eller plurilaterale discipliner og c) en reaktion på nye udfordringer og nye hindringer som følge af globaliseringen af verdensøkonomien. Det forventes, at virkningerne for SMV'erne udviklingsmuligheder vil være positive. i rolle for WTO har EU spillet en central forhandlingerne om basale Inden telekommunikationsydelser og informationsteknologiprodukter, ligesom det var EU, der gav det afgørende skub i forbindelse med aftalen om finansielle tjenester, hvor forhandlingerne nu starter igen. Ved afslutningen af WTO-ministerkonferencen i Singapore i december 1996 vedtog ministrene WTO-erklæringen om handel med informationsteknologiprodukter (ITA), hvor deltagerne skal have afskaffet told og andre afgifter på informationsteknologi senest år 2000. 1 den endelige aftale sikredes deltagelse af 41 WTO-medlemmer, der tilsammen tegner sig for 92% af verdenshandelen med IT-produkter. Med en import fra lande uden for EU for omkring 105 mia. US$ i 1995 er EU den næststørste importør af IT-produkter. EU's afskaffelse af told på ca. 400 informationsteknologiprodukter giver udenlandske leverandører en betydelig forbedret markedsadgang. Dette vil sætte virksomhederne i EU, især SMV'erne, i informationsteknologiprodukter billigere og derved øge deres stand konkurrenceevne. til at købe 6. 2. 2. 2. Samarbejdet med EFTA EØS-aftalen (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) mellem EFTA-EØS landene (Norge, Island og Liechtenstein) trådte i kraft den 1. 1. 1994. I aftalen blev der fastsat rammer for disse landes deltagelse i det flerårige program, som skal styrke de prioriterede områder og sikre kontinuiteten i EU's erhvervspolitik, især for så vidt angår SMV'er, fra 1. 1. 1994. Samarbejdet er blevet udvidet til at omfatte det tredje flerårige program for SMV'er fra 1. 1. 1997. 6. 2. 2. 3. Samarbejde med det nordamerikanske marked USA I november 1995 åbnede EU-kommissæren for handel og industri og den amerikanske handelsminister den transatlantiske erhvervsdialog (TransAtlantic Business Dialogue - TABD), der er en enestående proces med erhvervslivet som den drivende kraft. Europæiske og Amerikanske erhvervsledere (Chief Executive Officers) kan fremsætte fælles henstillinger til højeste regeringsniveau i EU og USA og således fremme transatlantisk handel og investeringer. I november 1996 blev TASBI-initiativet (Transatlantic Small Business Initiative) igangsat på en TABD-konference i Chicago for at varetage de små virksomheders specifikke behov. 61 Det udgør en integreret, horisontal del af TABD, og har til formål at fremme gensidigt fordelagtige forretningsrelationer mellem europæiske og amerikanske SMV'er. Det omfatter i øjeblikket to hovedbestanddele: partnerskabsarrangementer, som er koncentreret om at stimulere sektor-specifikke SMV'er fra begge sider af Atlanten til at indgå firmaalliancer og partnerskaber; udvikling af et sammenkoblet informations- og samarbejdssystem i EU og USA, der skal fungere som en "one-stop-shop" for virksomhederne, og som skal kunne give dem fyldestgørende information om spørgsmål vedrørende det at handle med henholdsvis EU og USA. Desuden vil der blive taget særligt hensyn til SMV'erne ved behandlingen af vigtige spørgsmål som standarder og certificering og ved implementeringen af EU/USA fællesundersøgelsen. På TABF-konferencen i Rom i november 1997 blev der sat mere skub på udviklingen af TASBI. Der blev identificeret flere nøgleområder for SMV ere, som f. eks. elektronisk handel. TASBI-udvalget (sammensat af repræsentanter fra EU-kommissionen, den amerikanske regering og den private sektor) vil blive udvidet og mødes to gange om året. Der blev foreslået nye aktiviteter, som skulle undersøges nærmere (som eksempelvis analyser, uddannelse, udbredelse af succeshistorier og general information). Det blev besluttet, at sætte nye projekter igang som partnerskabsmøder samt udvikling af udvikling- og samarbejdssystemer. • Partnerskabsarrangementer 11997 blev der afholdt 2 partnerskabsarrangementer: a. "European Automotive Suppliers' Mission to Michigan" (EASMM97) fandt sted i februar i Detroit i USA i forbindelse med det største arrangement inden for bilindustrien (the Society of Automotive Engineers-SAE Expo). Dette var den første aktion, der var koordineret og støttet af Europa-Kommissionen. 140 europæiske virksomheder og organisationer deltog i arrangementet, og der var over 200 møder med 52 amerikanske virksomheder i bilindustrien og/eller udstillinger på den europæiske pavillon (European Village). b. Europa: "Eurobenefit Matchmaker" missionen, der var organiseret af den amerikanske handelsministerium, fandt sted i april. Den tiltrak 15 amerikanske virksomheder fra bl. a. sektorerne medicinalvarer, bilindustri, sportsudstyr, computere og franchising, som besøgte Amsterdam, Bruxelles og Rom og deltog i konferencen "Eurobenefit Business Conference". Amerikanske selskaber deltog i Europartenariat-arrangementet i Grækenland (Piræus, 23. -24. Juni 1997), og i Frankrig - Massif Central (Clermont-Ferrand, 16. -17. oktober 1997). Man er ved at forberede andre partnerskabsarrangementer for 1998-99: a. EASM98. En tredje European Automotive Suppliers Mission to Michigan. b. "Healthcare matchmaker"-arrangement er organiseret i februar 1998 af det amerikanske handelsministerium. c. Amerikanske virksomheder vil deltage i EUROPARTENARIAT 1998 i Apeldoorn. d. PARTNERSHIP-arrangement et i partnerskabsarrangement for europæiske og amerikanske høj teknologivirksomheder i Texas. 1999. Der vil blive i USA afholdt e. EU-kommissionen og det amerikanske handelsministerium er ved at undersøge andre partnerskabs-arrangementer som kunne blive organiseret både i Europa og USA (som 62 eksempelvis et INTERPRISE-arrangement og et amerikansk "matchmaker mission" indenfor franchising sektoren). • Informations- og samarbejdssystem. EU-kommisionen og USA er ved at udvikle en SMV bruger-venlig informations- og netværksdatabase. Handelsministeriet har allerede udviklet en TABD/SMV hjemmeside med information om tjenesteydelser og kommende SMV-arrangementer. Kommissionen er ved at undersøge, hvorledes man kan sammenkoble informationssystemet med de eksisterende samarbejdsnet, især BC-NET og BRE. Det amerikanske handelsministerium er ved at undersøge muligheden for at udbrede BC-NET i US. CANADA Undertegnelsen i december 1996 af en fælles erklæring og handlingsplan mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada markerer en ny epoke i forbindelserne ml ellem EU og Canada. Business-to-business-kontakter betragtes som en prioritet, og der vil blive lagt vægt på: identificering af støtte til etablering af tværnationale strategiske virksomhedsalliancer, teknologioverførsler og andre former for industriel samarbejde; undersøgelse af mulighederne for at støtte business-to-business-kontakter, herunder rundbordsmøder, seminarer og konferencer om spørgsmål af fælles interesse og eventuel anvende den eksisterende mekanisme etableret ved rammeaftalen af 1976. Underudvalget for Industrisamarbejde vil blive genaktiveret og få tildelt en ledende rolle med hensyn til at fremme virksomhedskontakter, idet der vil blive lagt særlig vægt på kontakter mellem SMV'er. For første gang deltog en delegation af canadiske virksomheder arrangementet i Frankrig - Massif Central - i 1997. i Europartenariat- 6. 2. 2. 4. Industrielt samarbejde med Japan Industrielt samarbejde er en af de fire grundpiller i den konkurrencepolitik, der blev fastlagt i 1994 i Kommissionens meddelelse "En politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union"116. Formålet er at styrke EU-industriens tilstedeværelse på markeder med hurtig vækst og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne gennem udveksling af erfaringer og knowhow. Kommissionens aktiviteter i forbindelse med samarbejdet med Japan er derfor blevet fastlagt i henhold til tre komplementære hovedlinjer: - Langsigtede som med europæiske "producere" immaterielle uddannelses- investeringer skulle og udvekslingsprogrammer, industriledere, videnskabsmænd og embedsmænd med en betydelig indsigt i japanske forhold. Centret for Industrielt Samarbejde mellem EU og Japan blev oprettet i 1987 som et joint venture mellem Kommissionen og MITI. Det omfatter en effektiv erhvervsinformationstjeneste samt uddannelsesprogrammer. I Juni 1996 blev der åbnet et kontor i Bruxelles. Emneorienterede missioner omfattende et 2 ugers seminar om et specifikt industrirelateret emne samt management kurser for senior ledere, der omfatter seminarer af en varighed på 11 til 16 uger. Virksomhedsbesøg i forbindelse med arbejdet og individuelt, har givet sprog, kultur og studere for at europæiske SMV-ledere mulighed managementpraksis, at analysere markedet og at industristrukturer, distributionskanaler og juridiske forhold, og sidst, men ikke mindst, at etablere værdifulde japansk lære om 1 16 KOM(94) 319 af 14. 9. 1994 63 kontakter til den japanske industri. Idet der er blevet taget hensyn til deres begrænsede finansielle ressourcer, er der blevet ydet støtte til de deltagende SMV'er i form af stipendier tildelt af Kommissionen under virksomhedspolitikken. - Støtte til sektorielle industriinitiativer, herunder industrifolks missioner til Japan, erhvervskonferencer og seminarer. Den første JAMA-CLEPA Forretningskonference (Europæiske bildele til den japanske bilindustri) blev afholdt i Paris den 6. og 7. marts 1995. Den omfattede 80 direkte møder mellem industrifolk fra EU og Japan. Den anden konference fandt sted i Berlin i maj 1996. Kommissionen fortsatte desuden med at yde støtte til programmet for brugerelektronik, der blev iværksat i 1991, og har gjort de deltagende producenters og køberes produkter mere konkurrencedygtige. Dette projekt, der ledes af industrien, er blevet udvidet til at omfatte østeuropæiske partnere og yderligere områder inden for brugerelektronik. - Fremme af kontakter mellem industriens ledere på højt plan via EU-Japan rundbordskonferencen for industrifolk (som har fundet sted 3 gange siden 1995), møder mellem UNICE og KEIDANREN samt EU-Japan Business Forum. For at implementere denne politik, blev der i 1993 etableret en permanent dialog mellem repræsentanter fra MITI og Europa-Kommissionen. I 1995 og 1996 har der været forskellige møder på højt plan mellem repræsentanter fra MITI og Kommissionen med det formål at: - iværksætte, overvåge og støtte fælles programmer til fremme af industrielt samarbejde mellem EU og Japan (uddannelses- og udvekslingsprogrammer, industrielle initiativer inden for specifikke sektorer, EU-Japan rundbordskonferencen for industrifolk); - fremme konvergensen af industripolitikkerne gennem fælles arbejdsgrupper vedrørende informationssamfundet, bioteknologi samt standarder og kvalitet. 6. 2. 2. 5. Samarbejde med landene i Middelhavsområdet, Latinamerika og Asien Samarbejdet mellem EU og udviklingslandene i Middelhavsområdet, Latinamerika og Asien har først og fremmest til formål støtte den økonomiske udvikling i tredjelande, især gennem SMV'er, men europæiske SMV'er har også fordel af samarbejdet, især gennem oprettelse af joint ventures (ECIP) eller levering af udstyr og tjenester til disse lande. Ud over fremme af investeringer inden for rammerne af hjælpeprogrammer for disse tredjelande er programmer og net for partnerskaber mellem virksomheder gradvist blevet udbredt til disse lande. De metoder, der er blevet udviklet for de europæiske lande, er således blevet overført for at udvikle samarbejdet med virksomheder i tredjelande. • ECIP-programmet: Fremme af direkte investeringer og joint ventures i Middelhavsområdet, Asien, Latinamerika og Sydafrika Kommissionen har udviklet et særligt instrument: European Community Investment Partners117 - ECIP (250 mio. ECU 1995-1999), der skal fremme direkte investeringer i landene i Middelhavsområdet, Latinamerika og Asien, og det blev i 1996 udvidet til også af omfatte Sydafrika. ECIP yder støtte til oprettelse af Joint Ventures eller licensaftaler mellem EU-virksomheder og lokale virksomheder. ECIP er målrettet mod SMV'er, men større selskabers operationer kan også være støtteberettigede. Store multinationale selskaber kan ikke modtage støtte under ordningen. I løbet af 1995 og 1996 blev der godkendt 825 forslag (sammenlignet med 624 i 1 *7 ECIP-forordningen 213/96 af 29. 1. 1996, EFT L 28 af 6. 2. 1996, s. 2 64 1993 og 1994), og de samlede midler beløb sig til 99 mio. ECU, hvilket viser, at de støttede aktioner er af større omfang. Under de fire forskellige programfaciliteter kan der ydes tilskud eller lån til aktioner vedrørende søgning efter investeringspartnere og identifikation af projekter (facilitet nr. 1), feasibility-undersøgelser og/eller pilotprojekter (facilitet nr. 2), joint ventures med kapital (facilitet nr. 3) samt uddannelse, management og faglig bistand (facilitet nr. 4). Alle aktioner under facilitet nr. 1 er orienteret mod SMV'erne og det samme gælder 80% af aktionerne under facilitet nr. 2. Kommissionen søger at målrettet denne ordning mod SMV erne ved udtrykkeligt at udelukke store multinationale selskaber. I den nye forordning er der indført særlige forbedringer for SMV'er med hensyn til betingelserne for finansiering, især under facilitet nr. 2 og 4. EU tilbyder nu økonomisk støtte til faserne før feasibility-undersøgelserne. Hvis en aktion, der samfinansieres under facilitet nr. 2 er vellykket, kan EU's bidrag overstige 50% og for SMV ernes omkostninger kan det være på indtil 100%. Under Facilitet nr. 4, der kun er for SMV'er, er omkostninger til uddannelse, teknisk bistand og management-ekspertise leveret af eksterne kilder eller af den europæiske partner i et joint-venture støtteberettigede. • MEDA: Samarbejde med landene i Middelhavsområdet Den økonomiske og finansielle pakke i Euro-Middelhavs-partnerskabet, der blev vedtaget på Barcelona-konferencen i november 1995, sigter mod skabelse af "et område med øget velstand". Dette skal ske gennem en gradvis etablering af et frihandelsområde senest i år 2010 og gennem hensigtsmæssige økonomiske foranstaltninger og samarbejdsforanstaltninger. I Barcelona-erklæringen118 lægges der vægt på betydningen af udviklingen af den private sektor og på SMV'ernes rolle i den økonomiske overgangsproces. i af forberedelsen af opfølgningen industriministrenes I 1996 var de tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for erhvervspolitikken, også første Euro- involveret Middelhavskonference (20. -21. maj 1996), som vedtog Bruxelles-erklæringen om industrisamarbejde. Denne erklæring skitserer prioriteterne med hensyn til fremme af industriel modernisering og investeringer i regionen. SMV'erne har en høj prioritet, herunder: udviklingen af specialiserede service-centre, oprettelse og udvikling af SMV'er, styrkelse af Euro-Middelhavs-partnerskabet og af informations- og kommunikationsnet for at fremme samarbejdet mellem virksomheder. Der indgår et arbejdsprogram i Bruxelles erklæringen, og dette fokuserer på samarbejdsforanstaltninger. Kommissionens tjenestegrene for erhvervspolitik vil aktivt bidrage til opfølgningen, især i arbejdsgruppen vedrørende udvikling af det industrielle grundlag og iværksætterånden, der beskæftiger sig med SMV- politikken. Siden 1992 har Kommissionen under det tidligere Med-Invest Program i betydeligt omfang bidraget til at fremme det tværnationale samarbejde mellem SMV'er i EU og Middelhavsområdet. Disse aktioner blev styrket i 1996 med MEDA-finansiering. Deltagelse af SMV'er fra Middelhavsområdet i Partenariat-arrangementerne: - Man har fremmet deltagelsen af SMV'er fra Middelhavsområdet i Europarten ar iat- og Interprise-arrangementer. Siden 1992 har 2000 SMV'er fra Middelhavsområdet deltaget i 9 Europartenariat-arrangementer, og de forventes også at deltage i de kommende arrangementer i Grækenland og Frankrig i 1997. 1 18 EU-Bulletin 11. 1995,2-3-1 65 - Partnerskabsmetoden (Med-Partenariat og Med-Interprise) er blevet udvidet til at omfatte Middelhavsområdet. Med-partenariater er blevet afholdt i maj 1995 (Marokko) og, med særlig stor deltagelse, i oktober 1995 (Israel). Med-Interprise arrangementerne tiltrækker også større og større interesse (der er indtil nu blevet afhold 10 Med-Interprise arrangementer i de forskellige lande). I 1996 blev der gennemført 3 Med-Interprise arrangementer i Betlehem (Palestina), i Kairo (Ægypten) og i Montpellier (Frankrig). Sidstnævnte vedrørte specielt Algeriet, og gav algerske iværksættere mulighed for at mødes med europæiske iværksættere. Alt i alt har Europartenariat-, Med-Partenariat- og Med-Interprise-arrangementerne de sidste fire år givet næsten 4000 virksomheder fra Middelhavsområdet mulighed for at etablere målrettede kontakter med SVM'er fra EU. Udvidelse af BC-Net, BRE og Euro Info Correspondence Centres (ElCC)-nettene til landene i Middelhavsområdet BRE dækker nu alle partnerskabslandene i Middelhavsområdet, bortset fra Syrien. BC-Net er aktivt i 8 af de 12 partnerskabslande, herunder Ægypten, Israel og Jordan. I overensstemmelse med målene i Euro-Middelhavs-partnerskabet hjælper disse net SMV'erne og deres støtteorganisationer i deres søgen efter varige økonomiske partnerskaber. Der er også blevet oprettet Euro-Info-Correspondence Centres i 10 af de 12 lande i Middelhavsområdet, senest i Gaza, Libanon og Syrien. Ligesom de tilsvarende kontorer i Europa, forsyner EICC'erne SMV'erne med al nødvendig information og EU-aktiviteter og -programmer. I Juni 1996 fandt det første Euro-Middelhavs-forum om informations- og samarbejdsnet for mindre virksomheder og håndværksfirmaer sted i Rom, og der blev vedtaget en operationel handlingsplan med henblik på skabelse af et integreret, permanent Euro-Middelhavs-net til udveksling af information, erfaringer og bedste praksis. For så vidt angår 1997 er der allerede planlagt fire Med-Interprise-arrangementer (Libanon, Marokko, Golflandene og Malta) og to Med-Partenariat-arrangementer (Jordan og Tunesien). Der planlægges en udvidelse af BRE til Syrien, og der vil blive lagt vægt på synergi og forbindelspunkter mellem disse net og de "Business Centres", der nyligt er blevet oprettet i nogle af partnerlandene i Middelhavsområdet. Alle disse aktiviteter finansieres nu under MEDA-programmet, idet Kommissionen har besluttet ikke at forny MED-INVEST-programmet. Kommissionen yder også støtte til industrikamre, for oprettelse industrisammenslutninger, banker og eksportinstitutter og messer. Euro-Middelhavs-net handels- f. eks. og af I 1997 blev de relevante tjenestegrene i Kommissionen enige om et program for partnerskabsaktioner i Middelhavsområdet for 1998-1999, hvor arrangementerne vil finde sted i en hurtig rytme (et NJpd-partenariat- og fem Med-Interprise-arrangementer pr. år), og mållandene blev fastsat. Den politiske dimension og den regionale indfaldsvinkel er to af de vigtigste komponenter i alle de planlagte arrangementer, især i Mellemøsten for at støtte fredsprocessen. • AL-INVEST: Samarbejde med landene i Latinamerika Efter den indledende periode (1992 til 1994) besluttede Kommissionen i 1995 at iværksætte AL-INVEST II (41 mio. ECU for perioden 1995-1999). AL-INVEST har til formål at øge europæiske investeringer i Latinamerika samt fremme handelen mellem de to områder. Målgruppen er SMV'er i både EU og Latinamerika, og programmet har været koncentreret latinamerikanske om at fremme business to business-møder mellem europæiske og virksomhedsledere, først og fremmest gennem arrangementer af Interprise-typen. 66 Det første EU/MERCOSUR-Partenariat vil blive afhold i Montevideo, Uruguay, den 3. -5. december 1997. 300 virksomheder fra Mercosur-området (Argentina, Brasilien, Paraguay og Uruguay) samt Chile vil mødes med 200 virksomheder fra EU for at etablere kontakter og undersøge mulighederne for samarbejde inden for følgende industrisektorer: agro-industri og fødevareindustri, kemiske produkter, plastic og komponenter, tekstiler og beklædning, metal og maskiner. Ud over disse sektormøder er der blevet etableret et net af sydamerikanske organisationer ("Eurocentros de cooperation empresarial"), som er blevet koblet til de europæiske samarbejds- og informationsnet (især BC-NET og BRE), der er fuld ud operationelle i de fleste af de latinamerikanske lande. • ASIA-INVEST: Samarbejde med asiatiske lande ASIA-INVEST (32 mio. ECU 1997-2002) har til formål at fremme samarbejdet mellem virksomheder i Europa og i Asien. Programmet omfatter flere instrumenter til stimulering af væksten inden for handel og investeringer og til at øge kendskabet i det europæiske erhvervsliv, især i SMV'erne, og til mulighederne i Asien. I 1996 blev Asia-Invest udvidet til også at omfatte Kina, og der blev tildelt et ekstra budget på 10 mio. ECU. ASIA-INVEST vil blive administreret af et sekretariat, der blev oprettet i Bruxelles i efteråret 1997. ASIA-INVEST omfatter tre instrumenter til støtte af samarbejdsinitiativer: "Business Priming Fund", der skal forberede sammenslutninger af virksomheder til nye markeder og partnerskaber; ASIA-Interprise og ASIA-Partenariat. ASEAN-EU-Partenariatet vil finde sted i Singapore i november 1997; Asia Investment Facility, hvor der forskes i investeringstendenser og -vilkår i Asien, opdelt efter land og sektorer. en skaber (EBIC) europæiske forbindelse mellem ASIA-INVEST industrielle i Asien, erhvervsinformationscentre sammenslutninger i Europa, og hjælper derved virksomheder med at komme i kontakt med hinanden. Der findes europæiske erhvervsinformationscentre (EBIC) i Bankok, Kuala Lumpur, Manila og Mumbai, og der er planlagt centre i Colombo, Jakarta og Hanoi/Ho Chi Minh-byen. ASIA-INVEST sørger for udbredelsen af BC-NET og BRE i hele Sydasien, Sydøstasien og Kina. ECIP-programmet og EIB-lån er også en mulighed (340 mio. ECU i form af lån i Asien). de EU-støttede og handelskamrene Som et resultat af det første europæisk-asiatiske topmøde (ASEM), der fandt sted i Bankok i marts 1996, har der været i internationaliseringsprocessen, især i Asien. ASEM Business Forum, som først fandt sted i Paris i 1996, er et eksempel på det gode samarbejde mellem erhvervsmiljøer i EU og Asien på dette område. lagt stor vægt på at styrke SMV'ernes rolle 6. 2. 2. 6. Samarbejde med landene i Central og Østeuropa og de nye uafhængige stater EU støtter landene i Central- og Østeuropa i deres politiske og økonomiske overgangsfase, bl. a. med henblik på senere optagelse i EU. For så vidt angår SMV'er søger EU at fremme oprettelsen af joint ventures og direkte investeringer (JOP-programmet under PHARE- programmet) samt udvikling af støtteorganisationer og net for SMV er (PHARE- programmet). EU-støtten til de nye uafhængige stater og Mongoliet gennem TACIS programmet (teknisk støtte til SNG) omfatter SMV-støtte til opbygning af formidler organisationer, en senior-ekspertservice samt partnerskabsarrangementer. 67 • JOP: Fremme af joint ventures og direkte investeringer i landene i Central- og Østeuropa, SNG og Mongoliet JOP (Joint Venture program, 117,5 mio. ECU tildelt indtil nu) blev iværksat i 1991 og er et særprogram under PHARE-programmet. Det har til formål at støtte oprettelse af virksomheder i landene i Central- og Østeuropa i fællesskab mellem SMV'er fra EU og partnere fra disse lande. Fra 1995 er JOP blevet udvidet til at omfatte Den Russiske Føderation. Der bliver i øjeblikket arbejdet på at indføre JOP-programmet i de andre lande i TACIS-programmet (SNG og Mongoliet). I lighed med ECIP, yder JOP gennem et net af kreditformidlende organer støtte til feasibility-undersøgelser, erhverver kapitalandele i de fælles virksomheder og støtter uddannelsen af deres personale og frembringelsen af den information, der er nødvendig for etableringen. De iværksatte foranstaltninger har især betydet, at SMV'erne har kunnet gennemføre de forberedende faser af projekterne med fælles virksomheder, hvilket har reduceret de administrative, finansielle og juridiske vanskeligheder. Ved at fremme oprettelsen eller udvidelsen af fælles virksomheder i landene i Central- og Østeuropa bidrager programmet til at øge de investeringer, som EU's SMV'er foretager i udlandet. Programmet er først og fremmest til fordel for SMV'er: 69% af de godkendte projekter er indsendt af virksomheder med under 100 ansatte. I 1996 blev der givet støtte til 400 projekter. Ved udgangen af 1996 var der blevet oprettet 124 fælles virksomheder og de deraf følgende investeringer beløb sig til omkring 90 mio. ECU, hvilket vil sige, at der har været en multiplikatoreffekt på 1 til 9. • PHARE-programmet Inden for rammerne af PHARE119 har Kommissionen iværksat nationale SMV-programmer ved at yde teknisk hjælp til følgende lande: Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Slovenien, Bulgarien, Rumænien, Albanien, Litauen, Letland, Estland og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM). EU ydede i 1995 og 1996 33 mio. ECU til disse SMV-programmer, og heraf blev 23 mio. ECU (69%) anvendt til teknisk bistand og overførsel af knowhow, mens 10 mio. ECU (30%) blev anvendt til finansielle instrumenter. De fleste programmer administreres decentralt af administrative enheder i de enkelte lande. PHARE har ydet støtte til udvikling af støtteorganer for SMV'er (tjenester inden for information, rådgivning og uddannelse), til oprettelse af nationale SMV-kontorer (i Albanien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien) og til lokale mekanismer til levering af teknisk bistand, enten offentlige eller private eller en kombination af disse to. Der findes nu PHARE-støttede lokale institutioner i alle medlemsstater og net af regionale udviklingskontorer i nogle af dem. Der er desuden gennem PHARE ydet støtte til en række finansielle ordninger gennem forskellige mekanismer for at dække et presserende behov, som det eksisterende finansielle system ikke er udviklet til at klare, og samtidig er de finansielle instrumenter blevet anvendt som en løftestang for at fremme den institutionelle udvikling af banksystemet. Der er gennem PHARE også blevet ydet støtte til en række tværnationale aktioner for at fremme kontakter mellem virksomheder i EU og i landene i Central- og Østeuropa (deltagelse af virksomheder fra disse lande i Europartenariat- and Interprise-arrangementer), fremme etableringen af EU-sponsorerede net i Central- og Østeuropa (EIC, BC-Net), fremme af bedste praksis og erfaring fra EU-institutioner og sammenslutninger. Indtil nu er der blevet oprettet 1 19 Forordning (EØF) nr. 3906/89, EFT L 375 af 23. 12. 1989, s. l ; ændret ved forordning (EF) nr. 753/96 EFT L 103 af 26. 4. 1996, s. 5 68 et korresponderende Euro Info Center (EICC) i hvert af de associerede lande. De har fungeret i tæt samarbejde med Euro Info Centrene i EU, da de er deltagere i dette net. Ud over JOP er der også programmet COOPME (13 mio. ECU for perioden 1995-1997), der er blevet udviklet for at: forbedre mulighederne for at sammenslutninger af SMV'er i landene i Central- og Østeuropa kan betjene deres medlemmer, udvikle forbindelserne mellem SMV- organisationer i EU og landene i Central og Østeuropa samt udbygge samarbejde og partnerskaber mellem SMV'er i de to regioner. COOPME yder navlig støtte til udbredelse af EU net (BC-NET, korresponderende Euro Info Centres (EICC)) i Central- og Østeuropa, til PHARE-landenes deltagelse i Europartenariat- og Interprise-arrangementer og afholdelse af sådanne arrangementer i PHARE-landene (Europartenariat-Polen fandt sted i Gdansk, og der er blevet afholdt et Interprise-arrangement i Ungarn), til to arrangementer for mobilitet af erhvervsledere og til finansaktioner administreret af europæiske organisationer (f. eks. Eurochambres, European Venture Capital Association og European Association of Development Agencies - EURADA). Østersø-Partenariatet, der fandt sted i Gdynia i Polen i september 1996, og som blev finansieret under COOPME, samlede 700 SMV'er fra landene omkring Østersøen og EU (200 SMV'er fra søfartssektoren i Østersølandene og 500 besøgende virksomheder fra andre EU- lande og landene i Central- og Østeuropa). Formålet var at sætte SMV'erne i stand til at undersøge muligheder for partnerskaber med SMV'er i andre lande og således fremme en yderligere udvikling af de internationale erhvervsaktiviteter i Østersøområdet. Østersø- Partenariatet var et yderst vellykket arrangement, der vil bidrage til at styrke den økonomiske udvikling i regionen og mellem denne region og EU. PHARE's opgaver i de kommende fem år vil især være koncentreret om: skabelsen af et gunstigt erhvervsmiljø for SMV'er (juridisk, lovgivningsmæssigt og skattemæssigt) forud for tildeling af yderligere støtte; en systematisk evaluering af PHARE-programmernes konsekvenser for SMV'erne; yderligere integration af SMV-støtten i udviklingsprogrammer i den private sektor samt integration af miljøhensyn og hensyn til kvindelige iværksættere i SMV-programmer; for regioner/landdistrikter, der på nationalt plan komplementeres af yderligere vægt på reformprogrammer for bank- og finanssektoren; udvikling af finansielle instrumenter (først og fremmest risikovillig kapital, gæld og sikkerhedsstillelse) gennem professionelt ledede formidlingsinstitutioner (investeringsfonde eller banker), uafhængigt af det offentlige; øget samarbejde mellem SMV'er i EU og Central- og Østeuropa for at lette overførslen af knowhow vedrørende skik og brug indre marked, samt management- og i det erhvervsuddannelsesprogrammer for SMV'er. udviklingsprogrammer SMV-udvikling integrerede i I de nye retningslinjer for PHARE bekræftes det, at der vil blive skabt en multilande-facilitet for SMV'er for at øge investeringerne i landene i Central- og Østeuropa. Denne facilitet er i øjeblikket ved at blive forberedt i et samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene for undenrigsanliggender, økonomiske anliggender, erhvervspolitik og Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD) samt Den Europæiske Investeringsbank (EIB). I henhold til de nye retningslinjer bør der også ske en koncentrering af aktiviteterne omkring nogle centrale områder relateret til den senere optagelse i EU. På denne baggrund er et nyt program under udarbejdelse. Det udarbejdes af en arbejdsgruppe med deltagelse fra tjenestegrenene for udenrigsanliggender, økonomiske anliggender, industri og erhvervspolitik. Det nye program vil kunne integrere og omstrukturere nogle af nævnte aktioner som f. eks. JOP og COOPME. Tjenestegrenene med ansvar for erhvervspolitikken er inddraget i udarbejdelsen af foranstaltninger til fordel for SMV'er i PHARE-programmet. Koordineringen foregår på flere niveauer, især gennem teknisk bistand til udvikling af SMV'er i disse lande, bidrag til 69 definering, overvågning og evaluering af udbud samt fælles afholdelse af seminarer. De bidrager til den gradvise integration af nye partnere fra landene i Central- og Østeuropa i EU's informations- og samarbejdsnet for SMV'er samt til udviklingen af joint ventures gennem JOP. Endelig, i overensstemmelse med de supplerende protokoller til de europæiske aftaler og strategien forud for optagelse, vil de associerede lande i Centraleuropa få adgang til en række af EU's programmer. Man er i øjeblikket i gang med forberedelser til at gøre det tredje flerårige program for SMV'er tilgængeligt for SMV'er fra Central- og Østeuropa fra 1. januar 1998. • TACIS-programmet TACIS120 (Technical Aid to the Commonwealth of Independent States) er et initiativ taget af Den Europæiske Union med henblik på udvikling af harmoniske og gensidigt berigende forbindelsesled mellem Den Europæiske Union og de nye uafhængige stater og Mongoliet. Under Tacis er der blevet afsat en samlet støtte på 51 mio. ECU til SMV'er for perioden 1992-1994 og 31 mio. ECU for perioden 1995-1996. SMV-programmet under Tacis er baseret på behovet for at opbygge formidlingsled, der kan bistå eksisterende iværksættere og nystartede virksomheder. Siden 1992 er der blevet oprettet over 40 centre i de nye uafhængige stater. Der er blevet udviklet programmer, der skal bistå individuelle iværksættere, som f. eks. Programmet "European Senior Service Network", der gennem højere ledere formidler praktiske managementerfaringer, knowhow og viden direkte til virksomheder i de nye uafhængige stater. Der er også sammen med Eurochambres blevet udviklet projekter til støtte for handels- og industrikamre i de nye uafhængige stater. Kommissionen vil desuden gradvist inkludere TACIS-støttecentre i BC-Net, begyndende med Rusland og Ukraine. I juni 1994 deltog SNG-iværksættere i EUROPARTENARIAT i Gdansk (Polen). Siden da har man i TACIS formaliseret SNG-deltagelse i EUROPARTENARIAT, og man uddanner nationale rådgivere. Mens de tjenestegrene i Kommissionen, der er direkte ansvarlige for TACIS stiller midler til rådighed for nationale rådgivere, har tjenestegrenene med ansvar for erhvervspolitik til EUROPARTENARIAT. i alle aktiviteter med hensyn taget dem med Endelig skal der af Udvalget for Handel og Distribution med støtte fra Kommissionen oprettes 6 paneler i Ungarn, Rusland, Ukraine, Estland, Letland og Litauen. Formålet er at skabe større bevidsthed i disse lande om de problemer, som EU-virksomheder støder på, når de ønsker at operere der, og at yde teknisk rådgivning og bistand til udvikling af uafhængige erhvervssammenslutninger og effektive distributionsnet i disse lande. Sammenfattende kan det konkluderes, at der er udviklet et stabilt og konstruktivt samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene med henblik på gennemførelsen af SMV-programmet under TACIS, hvilket gør det muligt for de af Kommissionens tjenestegrene, som er ansvarlige for TACIS, at få gavn af den erfaring, som Kommissionens tjenestegrene for erhvervspolitik har opnået på området for SMV-politik. 1 20 Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 2053/93, EFT L 187 af 29. 7. 1993, s. 1 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 1279/96, EFT L 165 af 4. 7. 1996, s. l 70 6. 2. 2. 7. Udviklingssamarbejde med de associerede AVS-lande (Afrika, Vestindien og Stillehavslandene) (AVS-landene) udgjort det juridiske grundlag Siden 1990 har den fjerde Lomé-konvention mellem EU og de 70 associerede lande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet for udviklingssamarbejde og økonomiske forbindelser. Den 4 november 1995 blev aftalen om ændring af den fjerde Lomé-konvention underskrevet i Mauritius på AVS-EU-Ministerrådets møde. Konventionen udløber i år 2000. Kommissionen har taget hul på debatten og de fremtidige EU/AVS-realtioner med offentliggørelsen af en grønbog i november 1996121, i hvilken der foretages en evaluering af resultaterne af udviklingssamarbejdet indtil nu. I en gennemgang af mulighederne for at sætte nyt liv i EU-AVS-partnerskabet understreger Kommissionen vigtigheden af at støtte den private sektor. Der skal lægges særlig vægt på samarbejdet mellem de europæiske regioner, der er beliggende i nærheden af nogle af AVS- landene (som f. eks. regionerne i EU's yderste periferi) og AVS-landene for at støtte tværregionale samarbejdsaktioner på SMV-området. Tekniske bistandsforanstaltnmger til fremme af SMV'er omfatter bl. a. støtte til særlige organer (handelskamre), udsendelse af eksperter til banker, der finansierer SMV'er, og ikke mindst investeringsfora. Disse fora har bragt hundreder af europæiske investorer i kontakt med lokale iværksættere. I de seneste år er Kommissionen begyndt at organisere forbedre deres sektororienterede konkurrenceevne. lokale virksomheder som hjælper til at fora, I de seneste ca. 15 år har Centret for Industriel Udvikling (CIU) støttet samarbejdet mellem industrielle SMV'er i Europa og i AVS-landene gennem anvendelse af instrumenter som "joint-ventures", "management-kontrakter", "licensaftaler", "underleverandørvirksomhed" og med støtte i et net af lokale og europæiske "antenner" samt i nært samarbejde med organer i medlemsstaterne. CIU modtager ca. 600 anmodninger om bistand pr. år, og med et budget på 72 mio. ECU gennemføres der ca. 300 opgaver direkte til fordel for SMV'er i AVS-landene og EU. Som følge af den supplerende karakter af Kommissionens, EIB's og CIU's arbejde er der et tæt operationelt samarbejde mellem disse tre institutioner. CIU udvælger f. eks. "bankegnede" projekter, der så får lettere adgang til EIB's ressourcer. Visse globallån fra EIB til SMV'er ledsages af teknisk bistand fra Kommissionen og CIU. En fond for teknisk bistand (FACT), der er oprettet af Kommissionen, bidrager til finansieringen af CIU's støtte til virksomhedsledere, der har underskrevet samarbejdsprotokoller i forbindelse med industrielle foranstaltninger i gennemførelsen af EU's udviklingsstøtte gennem kontrakter vedrørende arbejde, leverancer eller tjenester. Mens det er de store virksomheder, som dominerer inden for kontrakter vedrørende arbejde, er det nu SMV'erne, der - især gennem "Trading Companies" - er langt de mest aktive med hensyn til leverancer og tjenester (teknisk bistand). for EU/AVS-fora. De europæiske SMV'er er generelt involveret For at sikre en større deltagelse af SMV'er i disse kontrakter, har Kommissionen forbedret den information, den stiller til rådighed med hensyn til EU's konkurrenceregler og med hensyn til eksisterende muligheder. De informationer vedrørende programmer og projekter, der er tilgængelige på "Internet" og på "de blå sider" i "The Courier", giver anledning til 800 forespørgsler pr. dag. 1 21 KOM(96) 570 af 20. 11. 1996 71 6. 2. 2. 8. Samarbejde med Sydafrika I 1997 vil der under Det Europæiske Program for Genopbygning og Udvikling i Sydafrika (EPRD) blive iværksat to vigtige projekter inden for den private sektor: et udviklingsprogram for små virksomheder og mikrovirksomheder samt et udviklingsprogram for handel og investeringer, "Trade and Investment Development Programme". Det første program består i al væsentlighed af en lånefacilitet og en kredtitordning for små virksomheder og mikrovirksomheder. Det andet program har til formål at hjælpe sektoren for små og mellemstore virksomheder samt mikrovirksomheder med at forbedre deres internationale konkurrenceevne, især hvor der er tale om nye iværksættere. De forventede støttemodtagere er tidligere dårligt stillede små virksomheder og mikrovirksomheder, som vil modtage uddannelse i de grundlæggende principper for international konkurrenceevne i eksportsammenhæng. Dette "Trade and Investment Development Programme" vil omfatte uddannelse vedrørende international konkurrenceevne, produkt- og markedsudvikling med henblik på eksport samt internationale partnerskaber. Foranstaltningerne i "Det internationale partnerskabsprogram" er henvendt til SMV'er inden for specifikke produktsektorer, der på denne måde for mulighed for at opgradere deres teknologi. Der er planlagt en række arrangementer: arrangementer af INTERPRISE-typen med forbindelse til BRE; et industriforum med en regional dimension, samt andre ad hoc- initiativer under programmet som f. eks. undersøgelser, vejledning, udsendelse af folk, deltagelse i eksterne partnerskabsarrangementer eller deltagelse i EUROPARTENARIAT- arrangementer. I 1997 undertegnede Den Sydafrikanske Republik og EU et flerårigt vejledende program, der løber indtil udgangen af 1999, og som er koncentreret om at støtte udviklingen af den private sektor. 7. STYRKELSE AF SMV'ERNES KONKURRENCEEVNE OG FORBEDRET ADGANG TIL FORSKNING, INNOVATION OG UDDANNELSE store forandringer, som undergår Det er absolut nødvendigt at styrke SMV'ernes konkurrenceevne, så de kan klare sig i en global økonomi, og af informationssamfundets udvikling og de stigende krav med hensyn til miljø og kvalitet. En sådan styrkelse kræver, at SMV'erne i højere grad får adgang til F&U-aktiviteter og innovation. SMV'erne skal i højere grad være innovative, de skal være bedre til at integrere den nye kommunikationsteknik, således at selv de fjernereliggende hurtigt og billigt kan få forbedre managementsiden af adgang virksomhedsdriften gennem større i erhvervsuddannelse. Desuden skal miljøaspekterne integreres bedre i SMV'ernes fremstillingsprocesser og i deres produkter for bedre at opfylde markedskravene. til markederne. Virksomhederne skal også investeringer følge som især 7. 1. Virksomhedernes konkurrenceevne Forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne I Rådets afgørelse af 25. juni 1996 om iværksættelse af et EU-handlingsprogram til forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne122 opstilles en række retningslinjer, herunder 1 22 Rådets afgørelse 96/413/EF af 25. juni 1996, EFT L 167 af 6. 7. 1996, s. 55 72 gennemførelse af meddelelsen om konkurrenceevne fra 1994123 inden for områderne immaterielle investeringer, udvikling af det industrielle samarbejde, modernisering af de offentlige myndigheders engagement i erhvervslivet, fremme af livslang uddannelse, udvikling af industrielt samarbejde med alle tredjelande samt styrkelse af forbindelserne til USA gennem tværatlantisk dialog og standardisering. I 1996 blev der vedtaget en meddelelse om tekstil- og beklædningssektoren og en om den kemiske industri. 7. 1. 1. Tekstil og beklædning Kommissionen vedtog i maj 1996 en meddelelse om underentreprisens konkurrenceevne i tekstil - og beklædningsindustrien124. I juni 1996 arrangerede Kommissionen en rundbordsdiskussion om den europæiske tekstil- og beklædningsindustri, der er en sektor domineret af SMV'er. Den gav repræsentanter for den europæiske sammenslutning inden for denne sektor (EURATEX), lederne af de nationale sammenslutninger og repræsentanter for medlemsstaterne lejlighed til at sammen med Kommissionen af drøfte denne sektors problemer. Efter rundbordsdiskussionen blev der i juni 1996 på Kommissionens initiativ nedsat tre fælles arbejdsgrupper, der dækker de forskellige områder med hensyn til fremme af sektorens konkurrenceevne (innovation, FTU, informationsteknologi, beskæftigelse og uddannelse, strukturelle tilpasninger, industrielt samarbejde), med hensyn til de interne rammer (partnerskab mellem firmaer i EU, statsstøtte, det indre marked og handel) og med hensyn til relationerne til udlandet (industrielt samarbejde med tredjelande, adgang til markeder, told og bekæmpelse af svindel samt udenrigshandel). Formålet er at forbedre udvekslingen af information mellem industrien og Kommissionen, at identificere eksisterende programmer og initiativer med relevans for virksomhederne i tekstil- og beklædningssektoren, samt at finde frem til yderligere potentielle initiativer i denne sektor og undersøge behovet for nye indfaldsvinkler for bedre at opfylde virksomhedernes behov. Denne arbejdsgruppe har holdt møde tre gange i 1996 og 1997, og Kommissionen er i øjeblikket ved at udarbejde en meddelelse. 7. 1. 2. J)en kemiske MustH I april 1996 offentliggjorte Kommissionen en meddelelse om en politik til forbedring af den kemiske industris konkurrencedygtighed i Europa125, og denne meddelelse var blevet udarbejdet efter høring af repræsentanter for den kemiske industri. I meddelelsen opstilles en række foranstaltninger til fremme af konkurrenceevnen. Foranstaltningerne, der skal udvikles af Kommissionen, industrien og/eller medlemsstaterne er fordelt på fire prioriterede områder. Et af områderne er foranstaltninger til forbedring af regler og forskrifter, hvor der fokuseres på samling og kodificering, ajourføring og/eller forenkling af eksisterende regler og forskrifter for kemiske stoffer og præparater samt anvendelsen af sunde principper for eventuelle nye initiativer med hensyn til regler og forskrifter. Et eksempel på sådanne foranstaltninger med særlig relevans for SMV'erne er forenklingen af procedurerne for anmeldelse af nye kemiske stoffer. 7. 2. Kvalitet og stafldardiseripg 7. 2. 1. En kvalitetspolitik Undersøgelsen Euromanagement (1993-1994) viste, at SMV'erne, især overfor presset fra markedet med hensyn til certificering af kvalitetssikringssystemer, står over for store vanskeligheder, når det drejer sig om formalisering og gennemførelse af certificering af KOM (94) 319 af 14. 9. 1994 1 23 1 24 KOM (96) 210 af 15. 5. 1996 1 25 KOM (96) 187 af 30. 4. 1996 73 kvalitetssikringssystemer tilpasset deres behov (forefindeise på markedet, forbedring af deres organisation og konkurrenceevne). Kommissionen har derfor bestræbt sig på at integrere SMV'erne i den europæiske kvalitetspolitik. Denne politik sigter især mod at orientere debatten om kvalitet (udover certificering af kvalitetssikringssystemer) så den kommer til at dreje sig om kvalitet som et element i virksomhedernes globale strategi, der skal sikre en kontinuerlig forbedring af deres konkurrenceevne. Inden for rammerne af den europæiske kvalitetspolitik støtter Kommissionen nu to specifikke initiativer: Den Europæiske Kvalitetspris for SMV'er og et kvalitetsprojekt fra Eurochambres. Den Europæiske Kvalitetspris for SMV'er (tildelt for første gang i 1997) er blevet udviklet af EFQM (European Foundation for Quality Management) og l'EOQ (European Organisation for Quality) på grundlag af Den Europæiske Kvalitetspris, der blev lanceret i 1992. Det drejer sig om en model for god kvalitetsstyring og en metode til selvevaluering i forbindelse med denne model, og målet er at lette forståelsen og indførelsen af begrebet totalkvalitet i SMV'erne. Den skal få SMV'erne til at indse, at god kvalitetsstyring er den bedste strategi til forbedring af konkurrenceevnen. Projektet fra Eurochambres går ud på at fremme programmer til kvalitetskampagner over for SMV'erne med hensyn til indførelse af værktøjet benchmarking, idet man bygger på det eksisterende net af europæiske handels- og industrikamre. Mere generelt indgår dette initiativ i et perspektiv med skabelse af et europæisk benchmarking-net på virksomhedsniveau, og det har til formål at lette SMV'erne adgang til et sådant net. 7. 2. 2. Certificering og standardisering 7. 2. 2. 1. Oplysningskampagne om standardisering Den europæiske standardiseringspolitik har været emnet for oplysningskampagner gennemført af nettet af Euro Info Centres i 1995 og 1996. Der har været 1. 400 arrangementer og der er offentliggjort 3. 600 artikler i pressen i hele EU, hvilket har gjort det muligt for SMV'erne at gøre sig bekendt med de væsentligste krav til sikkerhed og de harmoniserede europæiske standarder på det tekniske område. Mere end 300. 000 SMV'er har været direkte berørt. Der er også blevet givet forklaringer på meget tekniske områder, bl. a. direktiver vedrørende maskiner, personlige værnemidler, elektromagnetisk kompatibilitet og svagstrøm. De gennemførte foranstaltninger har omfattet rundspørger foretaget af Euro Info Centrene i virksomhederne, oplysningsdage med informering om de tekniske standardarder og bestemmelser, som virksomhederne skal opfylde for at kunne anvende "EF-mærkningen", udarbejdelse og udsendelse af brochurer, praktiske vejledninger og programmel til støtte for erhvervsdrivende og fremme af den funktion som konsulent/formidlerled, som Euro Info Centrene opfylder imellem de lokale erhvervsdrivende, Fællesskabets institutioner og de nationale instanser, der er inddraget i gennemførelsen af fællesskabsdirektiver. 7. 2. 2. 2. NORMAPME For at gøre det lettere for SMV'erne at deltage i den europæiske standardiseringsproces, især inden for rammerne af CEN (Den Europæiske Standardiseringsorganisation)/CENELEC (Den Europæiske Komite for Elektroteknisk Standardisering), har Kommissionen støttet oprettelsen af NORMAPME, det europæiske standardiseringskontor for håndværk og SMV'er. Integrationen af SMV'erne på dette område er af afgørende betydning, da der hvert år af de europæiske standardiseringsorganer vedtages omkring 700 europæiske standardarder. Disse standarder, der i princippet er frivillige, kommer til at vedrøre alle virksomheder i EU, uanset om de eksporterer eller ej, idet de nationale standarder, der bliver forældede, skal trækkes tilbage. I de fleste tilfældes høres SMV'erne dog ikke under standardiseringsprocessen, og der 74 er derfor behov for et organ som NORMAPME. Årene 1995 og 1996 har været en igangsætningsfase for NORMAPME, der er oprettet som en non-profit institution under belgisk ret. De gennemførte initiativer har først og fremmest været koncentreret om følgende områder: kampagne om standardisering i samarbejde med CEN og de tjenestegrene, der beskæftiger sig med industripolitik, opbygning af dokumentation og en database, etablering af et ekspertnet. NORMAPME er desuden blevet associeret medlem af CEN. af gennemførelse en Eurobarometer-undersøgelse Efter europæiske standardiseringsorganisationer sammen med Kommissionen underskrevet et "Memorandum of Understanding", der skal medvirke til at gøre den europæiske standardisering mere synlig. På grundlag heraf er der blevet iværksat flere aktioner i nært samarbejde med SMV'erne (NORMAPME) og Euro Info Centrene. En af de aktioner, der især vil komme SMV'erne til gode, er en mekanisme i standardiseringsarbejdet via Internet (INES-projektet). af oplysninger og til deltagelse indhentning har de til 7. 3. Forskning og teknologisk udvikling Teknologi er en vigtig faktor i alle typer af virksomheder, når der skal skabes en konkurrencemæssig fordel. Det kan imidlertid være svært for virksomheder at udføre forskning og forskellige virksomheder og forskningsorganisationer kan være en løsning, der gør det muligt i fællesskab at udnytte ressourcer og komplementær viden. (FTU) alene. Samarbejde mellem teknologisk udvikling EU-programmerne for FTU hjælper partnere fra forskellige lande med at samarbejde ved at skabe forbindelser mellem forskellige nationale erhvervs- og forskerkredse. Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling126 dækker alle EU-finansierede FTU- aktiviteter (13 mia. ECU i perioden 1994-1998), og de tre vigtigste formål er: forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne, forbedring af livskvaliteten i Europa samt understøtning af EU-politikken på andre områder. 7. 3. 1. SMV'ernes deltagelse i det fjerde rammeprogram127 Udover i væsentlig grad at bidrage til en hurtig udvikling af Europas økonomi understøtter SMV'erne som underleverandører de større virksomheders konkurrenceevne. Teknologisk avancerede SMV'er er en drivkraft i sektorer under hurtig udvikling som f. eks. multimedie-sektoren, software-udvikling, bioteknologi, biomedicinsk teknologi og miljøteknologi. I USA tegner de sig for dobbelt så mange innovationer pr. ansat som i de større virksomheder, og de frembringer VA gange så mange nye produkter pr. dollar investeret i forskning. Et resultat af det indre marked er, at mange SMV'er i EU står over for en stigende globalisering af deres markeder samt indtrængen af udenlandske konkurrenter på deres nationale markeder. Det teknologiske indhold af produkter og processer er også stigende, og for at forblive konkurrencedygtige må mange SMV'er udvikle nye teknologier eller skaffe sig 1 26 12 ' EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1 For alle programmer, der implementerer særlige foranstaltninger for SMV'er under det fjerde rammeprogram, defineres SMV'er som virksomheder, der opfylder følgende 3 kriterier: < 500 ansatte, årlig omsætning < 38 mio. ECU og højst 1/3 må ejes af en virksomhed, der er større end en SMV (på grundlag af omsætning og antal ansatte), medmindre der er tale om en finansiel investor som f. eks. en bank eller en indskyder af risikovillig kapital. Kun særprogrammet for informationsteknologi anerkender virksomheder med en omsætning på indtil 50 mio. ECU som SMV'er som følge af den store merværditiførsel i virksomheder inden for dette område. Den anvendte definition er dog foreløbig, og skal i princippet den 31. 12. 1997 erstattes af en henvisning til Kommissionens henstilling af 3. april 1997 om definition af SMV (EFT L 107 af 30. 04. 1997, s. 4). Dette afsnit omfatter ikke SMV'ers deltagelse i EU's innovationsprogram (jf. 7. 4. ), som svarer til aktivitet III i fjerde rammeprogram. 75 adgang til sådanne. Gennem deltagelse i FTU-programmer, hvor Fællesskabet bærer en del af omkostningerne, kan SMV'erne skabe et mere internationalt net af erhvervs- og forskningspartnere, samtidig med at de udbygger deres teknologiske grundlag gennem fælles forskning og udvikling eller adgang til resultaterne heraf. I en undersøgelse gennemført i 1994 vurderede man FTU-behov og FTU-formåen i et repræsentativt udsnit af omkring 2 millioner industrielle SMV'er i Europa. Disse blev opdelt i tre hovedgrupper: 1. Technology Developers (1-3%). Disse SMV'er er aktive både inden for forskning og udvikling, og har opbygget erfaring på disse områder. De deltager i vid udstrækning i forskningsprojekter, der støttes økonomisk af EU. De kan imidlertid have behov for støtte, for at kunne konkurrere på lige fod med større virksomheder, når der skal udarbejdes forslag. 2. Leading technology users (10%). SMV ere som rent teknologisk er mere avancerede end den gennemsnitlige virksomhed i deres sektor. De kan identificere behov med hensyn til FTU, men er ofte kun i begrænset omfang eller slet ikke i stand til at udføre FTU, og derfor lader de normalt dette udføre af tredjemand. Det spiller en afgørende rolle med hensyn til udbredelse og tilpasning af teknologisk innovation i virksomheder, der med hensyn til avanceret teknologi befinder sig nederst eller midt på skalaen. 3. Technology users -followers (90%). Lang de fleste af SMV'erne i EU er kun interesseret i slutprodukterne fra FTU. De har kun ringe eller intet behov for at udføres FTU-aktiviteter, og de ønsker ikke at investere penge tjent ved hårdt arbejde i risikofyldte og langsigtede FTU-projekter. 7. 3. 1. 1. Teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er En af prioriteterne i det fjerde rammeprogram er at fremme og lette SMV'ernes deltagelse i programmerne, og dette gælder for alle de specifikke FTU-programmer. En særlig pakke af foranstaltninger, "Teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er (TSME)", er blevet implementeret i 10 specifikke programmer. I andre programmer er der blevet udviklet nye projekttyper og opgaver med det formål at løse særlige spørgsmål med relation til SMV'er. INDHOLD OG IMPLEMENTERING De teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er (TSME), der blev indført i det fjerde rammeprogram, bygger på de vellykkede erfaringer med Brite-EuRam programmet, og udvider CRAFT-ordningen til 9 andre forskningsprogrammer, der dækker FTU-aktiviteter inden for biovidenskab, energi, transport og miljø. TSME blev etableret for at afhjælpe de problemer, som SMV'erne kom ud for ved udarbejdelse af forslag: adgang til oplysninger om EU-programmer, identificering af passende forskningspartnere, definition af FTU-behov, godtgørelse af projekternes gennemførlighed før investering af midler. Hensigten er at stimulere og fremme SMV'ernes deltagelse i EU's FTU-programmer yderligere gennem en målrettet indsats over for først og fremmest teknologiudviklende SMV ere {Technology Developers) og SMV ere, der er blandt de førende teknologibrugere {Leading Tehcnology Users). TSME omfatter to hovedforanstaltninger: 1. Forundersøgelsestilskud. SMV'er fra forskellige medlemsstater, der indgår i et fælles FTU-projekt, kan på grundlag af kort skitseret forslag opnå støtte (75% af de samlede omkostninger, dog højst 45,000 ECU) til udarbejdelse af det fuldstændige forslag og/eller gennemførelse af en feasibility-undersøgelse. Den første fase er frivillig, og bør strække sig over mindre end 12 måneder. 76 2. Samforskningsprojekterne (CRAFT) er henvendt til SMV'er, der er førende brugere af teknologi (Leading technology users), og de sætter dem i stand til at få tredjeparter (FTU- ydere) til at udføre forskning på deres vegne. Forskningsresultaterne er fuldt ud SMV ernes ejendom. Kommissionen bidrager til SMV'ernes forskningsudgifter med indtil 500. 000 ECU eller 50% af de samlede udgifter. CRAFT-projekter strækker sig i princippet over 1 til 2 år. Alle EU-støttede projekter skal være af innovativ art og skal befinde sig på stadiet før det konkurrencemæssige stadium, dvs. at der skal foretages yderligere udvikling efter projektets afslutning og før kommercialiseringen af de produkter/ydelser, som forskningen fører frem til. En ny ting i forhold til CRAFT-pilotprojektet er, at større virksomheder eller offentlige organer kan deltage i projekterne ved at finansiere indtil en sjettedel af omkostningerne, således at man opnår et vertikalt samarbejde mellem SMV'erne og private eller offentlige slutbrugere. Denne ansøgningsprocedure i to faser er ikke blot til gavn for SMV'er af CRAFT-typen, men også af stor interesse for SMV'er med egen forskning, typisk teknologiudviklere (Technology Developers), som kan opnå et forundersøgelsestilskud, der øger deres chancer ved indsendelse af samforskningsprojekter. Dette er det traditionelle projektformat for EU's FTU-programmer, hvor SMV'erne ofte går sammen med større virksomheder, universiteter og forskningsinstitutter for at konkurrere med lignende projekter. Et yderligere element i TSME er oprettelsen af en lille koordineringsenhed for SMV'er, som skal koordinere implementeringen af TSME på tværs af alle 10 forskningsprogrammer, styre CRAFT-nettet af nationale knudepunkter og varetage forbindelserne til EU- foranstaltninger, der vedrører SMV'erne. Koordineringsenheden er en first stop shop, hvor forslag modtages og behandles. Der er blevet udarbejdet en enkelt alle informationspakke standardiserede for de 10 programmer, og der ansøgningsskemaer for alle programmerne, hvilket forenkler indsendelsesproceduren. TSME'erne implementeres gennem åbne indkaldelser af forslag, som blev lanceret i december 1994 og vil fortsætte indtil april 1998. Forslag kan indsendes løbende, og evalueres hvert kvartal. En "strømlining" af de interne managementprocedurer i koordineringsenheden for SMV'er har betydet, at alle forslagsindsendere under TSME blev informeret om resultatet inden for en periode på 3 måneder efter evalueringen. findes INFORMATION OG ASSISTANCE I Kommissionens meddelelse om det integrerede program for små og mellemstore virksomheder blev der lagt vægt på behovet for information og oplysningskampagner for koordinering af de understøttende net for at fremme og stimulere SMV'ernes deltagelse i EU's rammeprogram for FTU. For at kunne deltage i EU's FTU-programmer er det nødvendigt, at mindst to udenlandske partnere går sammen om at indsende et forslag. For at hjælpe SMV'erne med dette kritiske trin og give dem information, er der blevet etableret et CRAFT-net af nationale knudepunkter. Alle medlemsstater og associerede stater blev anmodet om at foreslå organisationer med tilstrækkelige ressourcer og kompetence til at sikre en fyldestgørende tematisk og geografisk dækning af alle landene. Disse organisationer informerer og hjælper SMV'erne med at finde partnere eller udarbejde forslag. SMV ere, der er interesseret i at indsende et projekt, kan også anvende den "Expressions of Interest" (interessetilkendegivelse), der ligger på ARCADE-serveren eller konsultere CORDIS-databasen "RTD Partners". Desuden giver Euro Info Centrene (EIC) i deres egenskab af "first stop shop" oplysninger om TSME, og nogle er blevet aktivt opmuntret til at samarbejde med medlemmer af CRAFT- nettet. I december 1997 blev der arrangeret en fælles uddannelseskursus for EIC'er, CRAFT- centre og innovationsformidlingscentre inden for rammerne af virksomhedspolitikken. Et af 77 de punkter, der blev behandlet, var hvorledes man kunne gøre SMV'erne mere interesserede i informationsdage for F&U-programmer. Erfaringer i forbindelse med det tredje rammeprogram har vist, at de systematiske multinationale informations- og bistandsaktioner, der rettes mod SMV ere på et eller flere forskningsområder eller inden for en eller flere industrisektorer, er en effektiv metode til at stimulere SMV ernes deltagelse i TSME. Sådanne aktioner omfatter fire grundlæggende trin (inspireret af den metode, der blev udviklet under Euromanagement-ordningen): udbredelse af oplysninger om TSME, vurdering af SMVers muligheder for deltagelse i EU-støttede projekter, formidling af resultaterne af interessetilkendegivelserne ("Expressions of Interest") om at etablere tværnationale konsortier samt hjælp til udformning af projektforslag. Ved iværksættelsen af de første teknologifremmende foranstaltninger for SMV er i 1995 blev der gennemført tre multinationale informations- og bistandsaktioner (en samlet EU- finansiering på 5 mio. ECU) af forskellige tjenestegrene i Kommissionen, og de blev koordineret af de tjenestegrene, der var ansvarlige for forskning. De involverede omkring 50 private konsulenter, der var eksperter i at vurdere SMVers teknologibehov (Euromanagement II), de 20 knudepunkter i CRAFT-nettet samt 17 europæiske industrisammenslutninger (CECIMO, ORGALIME, FEFAC. ). Som et resultat heraf blev 50. 000 SMV'er informeret og i 2000 foretog man en teknologivurdering. Ingen af disse virksomheder havde tidligere deltaget i EU's FTU-programmer. Ca. 40% af alle de forslag, der blev indsendt under TSME i det første år af det fjerde rammeprogram er et resultat af disse aktioner. Yderligere informations- og bistandsaktioner (EU-finansiering på 4,5 mio. ECU) blev iværksat i 1996 under programmerne til implementering af de teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er. Det er først og fremmest de nationale CRAFT-knudepunkter, der er involveret i disse aktioner, men også innovationsformidlingscentrene og Euro Info Centrene og andre formidlerled deltager. I Informations- og oplysningsaktioneme omfatter også arrangementet "First SME Technology Days", som fandt sted i oktober 1996, var der 850 deltagere fra 21 europæiske lande og Israel, først og fremmest SMV ere (35%) og formidlerled (30%). Deltagerne i teknologidagene for SMV'er fik lejlighed til at møde forskellige FTU-programmer og undersøge Kommissionens mulighederne inden for deres område. forskellige arrangementer. tjenestemænd fra det Som et resultat af alle disse aktioner steg antallet af forslag indsendt under TSME kraftigt mod slutningen af 1996, og omkring 75% af de deltagende SMV'er var med for første gang. MIDTVEJSRESULTATER En analyse af SMV'ernes deltagelse i det tidligere rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (det 3. rammeprogram) viser, at SMV'erne indgår i de industrielle programmer som f. eks. Brite-EuRam (Industri- og materialeteknologi og ESPRIT (informationsteknologi) i højere grad end i programmer, der er mere orienterede mod grundforskning. Nedenstående tabel viser antal kontrakter indgået med SMV'er i det tredje og det fjerde rammeprogram (indtil 31. 12. 1996). 78 SMV-deltagelse i fjerde rammeprogram fra 1994 til 1996 og i tredje rammeprogram, efter projekttype (antal SMV'er der har indgået kontrakt med Kommissionen mellem 1. 1. 1995 og 31. 12. 1996) SMV'ernes deltagelse** Program Forunderso- gelsestilskud Samforsk ningsprojekter Industriteknologi Biovidenskab Miljø Ikke-nuklear energi* Transport Telematik ACTS ESPRIT I ALT, 4. rammeprogr. (1994 til 1996) I ALT, 3. rammeprogr. (1991-1994) • Kun FTU-delen (JOULE) 704 169 33 2 70 N/A N/A 105 1083 1572 Fælles forsknings projekter 836 261 114 304 547 459 437 868 3826 498 26 - - N/A N/A N/A 6 530 I ALT 2038 456 147 306 617 459 437 979 5439 6276 1203 3501 Virksomheder med under 250 ansatte N/A = Ikke relevant 6000 SMV'er har deltaget i det tredje rammeprogram, der dækker perioden fra 1991 til i fælles 1994. Over 50% var teknologiudviklere {technology developers) involveret forskningsprojekter, men pilotprojektet CRAFT (samforskningsprojekter) under Brite- EuRam-programmet var henvendt specielt til førende teknologibrugere (Leading technology users). CRAFT-projekterne tegnede sig for i alt ca. 70 mio. i form af EU-finansiering og gjorde det muligt for ca. 1200 SMV'er at deltage i dette program, hvilket øgede SMV'ernes andel af deltagerne fra 25% til 55%. Et første vigtigt resultat under det fjerde rammeprogram er stigningen i antallet af SMV'er, der deltager i samforskningsprojekter, idet 3800 SMV'er deltager i de forskningsprojekter, der er iværksat de to første år (1995-96). Dette svarer til antallet i alle fire år under det forudgående rammeprogram, og skyldes først og fremmest bedre og mere målrettet information og bedre adgangsmuligheder under TSME. Tabellen nedenfor viser, at SMV erne tegner sig for virksomhedernes stigende andel fra tredje til fjerde rammeprogram (fra 35% til 79 Deltagelse i tredje og fjerde rammeprogram, efter organisationstype Samlet deltagelse efter partnertvpe i tredie rammeprogram Samlet deltagelse efter partnertvpe i fjerde rammeprogram fra 1994 til 1996 Forsknings institutioner 30% Universiteter oghpjere laereanstalter 32% Virksom heder 40% -heraf 58% SMV'er Forsknings institutioner 24% Universiteter og hojere laereanstalter 27% SMV'erne tegner sig for en stigning i virksomhedernes andel fra tredje til fjerde rammeprogram (fra 35 to 40 %). Tre programmer (Industri- og materialeteknologier, ESPRIT - Informationsteknologi - og transport) tegner sig for 66% af den økonomiske støtte til SMV'erne og for 67% af antallet af deltagende SMV'er. I det fjerde rammeprogram er deltagelsen af SMV'er dog mere jævnt fordelt på programmerne end i det tredje rammeprogram. Det er også interessant at bemærke, at SMV'erne udgør et flertal (53%) af alle de industrielle proj ektkoordinatorer. Fordelingen af SMV-midlerne mellem programmerne i tredje og fjerde rammeprogram EU-stotte til SMV'er. fordelt pa programmer (tredie rammeprogram) 1 EU-stotte til SMV'er. fordelt pa programmer (fjerde rammeprogram) 1994 • 1996 Industriel teknologi 28% Industriel teknologi 26% Transport 9% Miljo 2% I fjerde rammeprogram er EU's støtte til SMV'erne fordelt mere ensartet på programmerne end i tredje rammeprogram. Resultaterne af TSME er nu ved at vise sig, selv om det tog nogen tid at fa etableret CRAFT- nettet og få udbredt information om denne nye foranstaltning til SMV ere. De 668 forundersøgelsestilskud, der indtil nu er tildelt gennem TSME, giver 1500 SMV'er mulighed for at forberede et forslag sammen med en udenlandsk partner, mens omkring 1000 SMV'er, først og fremmest førende teknologibrugere (Leading technology users), nu er involveret i 143 samforskningsprojekter af CRAFT typen. Også i dette tilfælde svarer det til de samlede tal for alle 4 år under det forudgående rammeprogram. Det er programmet vedrørende industri andre der materialeteknologier, forskningsprogrammer (landbrug og fiskeri, biomedicin og sundhed, transport) modtager også flere og flere ansøgninger fra SMV'er. ansøgninger, men har modtaget flest 80 Teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er: indsendte og udvalgte projekter under fjerde rammeprogram fra 1994 til 1996 Projekttype Program Forundersøgelses- tilskud Samforskningforskning (CRAFT) Indsendte forslag Kontrakter (1) Kontrakter (1) 873 81 422 30 BRITE-EURAM III Standardisering, måling og prøvning BIOMEDII Bioteknologi FAIR ENVIRONMENT MAST III JOULE Transport ESPRIT I ALT, 4. rammeprg. (1994 til 1996) I ALT, 3. rammeprg. (1991-1994) (1) herunder kontrakter under forhandling indtil februar 1997 77. 42 247 55 37 38 59 95 1604 33 17 87 17 13 17 32 45 713 885 391 Indsendte forslag 263 9 119 4 - 14 5 - 1 1 144 172 - 25 9 - 1 Ikke re evant Ikke re evant 6 313 331 Antallet af SMV'er med vellykkede projekter under de teknologifremmende foranstaltninger (TSME) er relativt højt, til trods for at 75% af dem var med for første gang. En analyse af SMV ernes deltagelse i TSME-projekter viser, at: • ca. 5200 SMV'er har reageret på indkaldelse af forslag under TSME, og af disse har 2500 modtaget støtte. SMV'er, der indsender et interessant forslag (vurderet på grundlag af evalueringsrapporten), men ikke udvælges, opfordres til at indsende forbedrede forslag; • deltagelse i et CRAFT-projekt (med et gennemsnit på 7 partnere) til 700. 000 indebærer at de enkelte SMV'er i gennemsnit selv kun skal investere 50. 000 ECU; • små virksomheder (mindre end 50 ansatte) udgør et flertal af deltagerne (70% for så vidt angår forundersøgelsestilskud, og 46% for CRAFT-projekter, dvs. i alt 60% for TSME som helhed). Virksomheder fra de mere traditionelle sektorer som fødevareproduktion, byggeri, minedrift, tekstil eller træindustri udgør 40% af deltagerne og er de bedst repræsenterede i kategorien 250-500 ansatte, der tegner sig for i alt 6%. • ca. 18% af SMV'erne kommer fra de 4 "Samhørighedslande" (Spanien, Portugal, Grækenland og Irland), hvilket ligger over gennemsnittet for deltagelse i EU-projekter. Deres deltagelse viser en industristruktur baseret på mindre enheder og mindre avancerede sektorer. Tre af de store industrialiserede lande i EU (Tyskland, Frankrig og England) tegner sig for ca. 50% af alle de deltagende SMV'er. • SMV'er, der er med for første gang, udgør ca. 75% af deltagerne for så vidt angår forundersøgelsestilskud og CRAFT-projekter. TSME har derfor gjort det muligt for omkring ca. 900 SMV'er at deltage i EU's FTU-programmer for første gang. 81 Teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er: projektdeltagelse efter størrelse i 4. rammeprogram fra 1994 indtil 1996, Projekttype Forundersøgelsestilskud Samforskning (ekskl. FTU-leverandører) (CRAFT) SMV'ernes størrelse (i antal ansatte) <50 50 to 100 100 to 250 250 to 500 >500 I ALT Indsendte ansøgninger 2353 377 343 114 2 3189 Kontrakter (1) 1041 206 19] 52 2 1492 Indsendte ansøgninger 1057 327 356 144 138 2022 Kontrakter (1) 464 171 206 87 75 1003 (1) Herunder kontrakter under forhandling indtil februar 1997 De første projekter, der blev udvalgt og finansieret i den oprindelige CRAFT-forsøgsordning i 1993, er nu ved at være afsluttede. Der er gennemført vellykkede projekter inden for mange industrisektorer, lige fra de mere traditionelle til de meget avancerede. I en publikation, der kan rekvireres fra alle de nationale CRAFT-knudepunkter og fra SMV-hjemmesiden (http://www. cordis. lu/sme/home. html), beskrives 10 af projekterne. De fleste af deltagerne (70%) i de første CRAFT-projekter, der blev iværksat i 1993, anførte teknologiske grundlag samtidig med udbygningen af deres forbedringen af deres internationale kontakter som den vigtigste motivation. Andre fordele ved deltagelsen i CRAFT projekter er: • forbedret konkurrenceevne som følge af mere teknologi i deres processer/produkter; • bedre kendskab til deres konkurrenter og/eller leverandører/slutbrugere samt udvikling af FTU-net; • adgang til processer og produkter, der opfylder ISO- og EU-standarder (CEN/CENELEC); • anerkendelse som en virksomhed, der udfører FTU på det høje niveau, som EU-projekterne står for. TSME, og især CRAFT ordningen, spiller en afgørende rolle for FTU i EU. Europæiske SMV'er får lettere adgang end nogensinde til at opnå støtte til FTU og aktiviteter i forbindelse med innovation. 7. 3. 1. 2. Andre foranstaltninger i 4. rammeprogram med relevans for SMV'er Ud over TSME, som er fælles for og koordineret mellem forskellige programmer, findes der mange andre programmer af særlig interesse for SMV'er. Demonstrationsprojekter inden for biovidenskab De tre særprogrammer inden for biovidenskab (landbrug og fiskeri - FAIR, Bioteknologi - BIOTECH, og biomedicinsk teknologi - BIOMED) yder alle støtte til demonstrationsprojekter til udnyttelse og spredning af ny teknologi. Indtil 6% af programmets budget er øremærket til projekter, der skal godtgøre ny teknologis levedygtighed, løse problemer med hensyn til kommercialisering og fremme kendskabet til de økonomiske, sociale eller medicinske fordele ved projektet. Ud fra princippet om, at "man skal se noget for at tro på det", udgør demonstrationsprojekterne en nyskabelse i forhold til traditionelle FTU-projekter, fordi 82 formålet med dem er at anvende tilgængelig viden til at vise, hvorledes en ny teknologi eller en ny opfindelse kan anvendes bedst muligt. EU-støtte ydes på samme grundlag som for projekter med omkostningsdeling og for en periode på to til fire år. Selv om demonstrationsprojekter ikke er direkte målrettet mod SMV'er, udgør disse i gennemsnit 25% af alle de udvalgte ansøgere. SMV'ernes andel i den første indkaldelse af forslag til demonstrationsprojekter inden for området biovidenskab PROGRAM Antal forslag i alt BIOMED FAIR BIOTECH Udvalgte projekter 46 25 13 20 Antal forslagsindsendere i alt 332 130 79 100 SMV'ernes andel af forslagsstillerne 16% 39% 25% 25% FTU-program inden for transport I december 1994 vedtog Rådet en beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for transport128 under det fjerde FTU-rammeprogram. Med det formål at fremme en bæredygtig udvikling med hensyn til personer og varers bevægelighed sigter programmet mod at bidrage til udvikling, integrering og management af et transportsystem, der er mere effektivt, mere sikkert, og som er foreneligt med miljøet og livskvaliteten. Budgetrammen er 256 mio. ECU. I perioden fra december 1994 til marts 1997 er der blevet offentliggjort tre indkaldelser af forslag. I første og anden indkaldelse af forslag udgjorde SMV'erne 35% af alle ansøgerne. Det samlede antal kontrahenter er 1294, og herafer 30% SMV'er. Demonstrationsdelen af det ikke-nukleare energiprogram - THERMIE En af grundpillerne i EU's energipolitik er THERMIE-programmet (566 mio. ECU for perioden 1995-1998), som indgår i EU's fjerde rammeprogram inden for FTU. Gennem THERMIE-programmet ydes der økonomisk støtte til projekter til implementering af innovativ energiteknologi (type A) og komplementære aktiviteter (type B). THERMIE omfatter også teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er. Med hensyn til type A foreligger der ikke nøjagtige tal for SMV'ernes deltagelse, men en kvalitativ vurdering viser, at ca. 65% af koordinatorerne for de foreslåede projekter var SMV'er, men at det for de udvalgt projekter kun var ca. 20% af koordinatorerne, der var SMV'er. Det er stadig påkrævet med en stor indsats for at hjælpe SMV'erne til at forelægge forslag af høj kvalitet, hvilket da også er hovedformålet med aktiviteter under de teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er. Skemaet viser antallet af aktioner og budgettet inden for området teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er (type B aktioner) i årene 1995 og 1996. 1 28 EFT L 361 af 31. 12. 1994, s. 56 83 THERMIE Teknologifremmende foranstaltninger for SMV'er (type Bï Xr 1995 1996 I ' 1 Antal udvalgte aktioner I THERMIE-støtte (mio. ECU) 40 22 1 4,00 2,05 For at øge kendskabet til de instrumenter, der er målrettet specielt mod SMV'er er der i forbindelse med den åbne indkaldelse af forslag i 1997 blevet udarbejdet en brochure, der skal udbredes gennem forskellige net: Organisations for the Promotion of Energy Technologies (OPETs), CRAFT-knudepunkter, Euro Info-Centre. Formålet er at gøre SMV'erne opmærksomme på mulighederne for at modtage EU-støtte til gennemførelse af feasibility- undersøgelser som en forberedende fase forud for indsendelse af et forslag af typen A. Kommissionen tilbyder en forudgående screening for at hjælpe SMV'erne med en bedre målretning af deres forslag. Programmerne vedrørende innovation og informationsteknologi behandles i efterfølgende kapitler. i fjerde rammeprogram Bedste praksis og førstebrugeraktioner i ESPRIT Se punkt 7. 5. 1 om programmet for informationsteknologi. 7. 3. 1. 3. Det femte rammeprogram (1998-2002) af en ny samt på fremgangsmåde i hvilket man lægger vægt på en koncentration Kommissionen vedtog den 30. april 1997 et "forslag om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)129", i fællesskabsforskningen, som skal baseres på en forenkling af beslutnings- og gennemførelsesordningerne foranstaltninger og emneområder. Forslaget omfatter således 3 "tematiske programmer" og 3 "tværgående" programmer. I betragtning af SMV'ernes store betydning som formidlere og aktører inden for innovation, som er en nøglefaktor, når det drejer sig om industriel konkurrenceevne, og på grundlag af erfaringerne fra det 4. rammeprogram, er der blevet indført et særligt tværgående program "Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse". Programmet skal gøre det lettere for SMV'er at få adgang til avanceret teknologi og til de muligheder, som EU's forskningsprogrammer giver, til fremme af udnyttelsen af forskningsresultater og skabelse af innoverende virksomheder. SMV'erne vil ikke blot kunne få gavn af særprogrammet "Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse" (ikke mindst gennem "one-stop-shop" for SMV'er i Kommissionen med hensyn til specifikke projekter for SMV ere), men også gennem særlige aktioner til fordel for dem inden for rammerne af andre programmer (forundersøgelsestilskud og "samforskningsprojekter" (CRAFT). især med hensyn 7. 4. Innovation Program for innovation og teknologioverførsel Innovationsprogrammet130 (312 mio. ECU for 1995-1998) svarer til den tredje aktivitet i det formidling og nyttiggørelse af 4. fokuserer på til at øge industri forskningsresultater. Programmet skal hjælpe den europæiske konkurrenceevnen gennem bedst mulig udnyttelse af disponibel teknologi og teknik. for FTU og rammeprogram 1 29 130 KOM(97) 142 endelig udg. af 30. 04. 1997 Særprogram for formidling og nyttiggrørelse af resultater for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration (1994-1998), Rådets beslutning 94/917/EF af 15. 12. 1994, EFT L 361 af 31. 12. 1994, s. 101 84 Samtidig med at der er tale om en helhedsløsning med hensyn til innovationsfremme, fastlægges tre uafhængige mål: fremme af et miljø, der er gunstigt for innovation og indførelse af ny teknologi i virksomhederne; stimulering af udviklingen af et europæisk område, der er åbent for udbredelse af teknologi og viden; og sikring af, at der er passende teknologi til rådighed i dette område. De aktiviteter i programmet, der er relevante for SMV'er findes i følgende tre aktionslinjer: a) Det europæiske innovationsobservatorium131 Det europæiske innovationsobservatorium har til formål at udbygge den viden, der foreligger med hensyn til, hvorledes virksomhederne klarer sig, især SMV'erne, samt med hensyn til de offentlige politikker og den infrastruktur af tjenester, der skal understøtte innovationen. Af de mest betydningsfulde projekter kan nævnes: - Fællesskabets innovationsundersøgelse, der blev gennemført sammen med Eurostat, omfattede 44. 000 virksomheder i 13 lande hvoraf størstedelen var SMV'er. Undersøgelsen blev gennemført ved hjælp af et harmoniseret spørgeskema, som har gjort det muligt for Eurostat at skabe en enestående database. Resultaterne blev forelagt på en international konference i Luxembourg i maj 1996; - en rundspørge vedrørende betydningen af nye højteknologi-virksomheder i Europa og vigtigste kendetegn for virksomheder med hurtig vækst; - en undersøgelse vedrørende metoder til kategorisering af SMV'er efter deres innovationskapacitet. b) Fremme af innovationsmanagement-teknikker Formålet med denne aktion er at støtte bestræbelserne i nationale og regionale organisationer, både i den offentlige og den private sektor, på at fremme brugen af moderne managementmetoder i SMV'erne. De 30 projekter, der er i gang i øjeblikket, omfatter oplysningsaktioner på anvendelse af innovationsmanagement-teknikker i SMVeme. De vedrører udveksling af erfaringer og udbredelse af "god praksis" til SMV'erne, og de indebærer rådgivnings- og innovationsbesøg på mere end 1000 SMV'er i Europa. Efter et sådant besøg udarbejder de berørte virksomheder en handlingsplan, der skal integrere egnede management-teknikker i virksomhedens overordnede innovationsstrategi. regionalt og nationalt plan om effektiv c) Den europæiske designpris Denne pris skal vise SMV'erne, hvor stor betydning design har i innovationsprocessen, hvor rentabelt det kan være, og i hvor høj grad det kan bidrage til succes på det industrielle plan. I 1997 var der ca. 400 SMV'er, der konkurrerede om prisen. Priserne blev uddelt den 31. januar 1997 under en international konference med aktører fra dette område samt de nominerede SMV'er. d) Europæiske net og tjenester til fremme af innovation Denne aktionslinje, der blev lanceret i slutningen af 1995 på forsøgsbasis har følgende formål: - tilbyde SMV'erne bedre (integrerede) tjenester ved at fremme aktivt samarbejde på tværs af fag, som traditionelt ikke har arbejdet så meget sammen (f. eks. teknologiorienterade personer og bankfolk, eller folk beskæftiget med innovation på det sociale område og på teknologiområdet) ; 13 ' European Innovation Monitoring System-EIMS 85 - fremme harmoniseringen af de offentlige støtteforanstaltninger (f. eks. samarbejde mellem nationale programmer for at stimulere unge forskeres ophold i SMV'er for at lette teknologioverførsel, især med henblik på at afprøve udsendelse af forskere på tværs af grænserne); - forbinde de nationale net af leverandører af tjenester til SMV'er indbyrdes (f. eks. samarbejdsnet mellem universiteter og industri) og således styrke den europæiske infrastruktur til støtte for virksomhederne. I øjeblikket er der udvalgt 23 net omfattende ca. 150 organisationer, hvoraf ca. 10 er repræsentative for SMV'erne. e) Projekter vedrørende teknologvurdering og teknologioverførsel Aktionslinjen "projekter vedrørende teknologivurdering og teknologioverførsel" er først og fremmest, men ikke udelukkende, henvendt til SMV'er. Formålet er at støtte projekter, der på baggrund efterprøve forskningsresultater eller overføre teknologi til forskellige anvendelsesområder. af markedsbehovene og samfundshensyn, sigter mod at Der er blevet offentliggjort to indkaldelser af forslag, den 15. marts 1995 og den 15. september 1996, omfattet af et budget på 70 mio. ECU. Der er blevet godkendt 200 forslag i definitionsfasen, hvoraf næsten 2/3 vil resultere i en demonstrationsfase med en EU-støtte på mellem 500. 000 ECU og 1,5 mio. ECU. SMV'ernes reaktion på disse indkaldelser har været meget tilfredsstillende, og de tal fortjener at blive fremhævet, både med hensyn til deltagelse og udvalgte forslag: - 920 organisationer deltager i disse projekter, og heraf er 47% SMV'er - ca. 60% af projekterne koordineres af SMV'er, - i 90% af projektkonsortierne er der mindst 1 SMV. Opdelingen af projekterne i to faser (definering/feasibility og derefter eventuel gennemførelse efter vellykket definitionsfase) har medført en forenkling med hensyn til udarbejdelse af det indledende forslag og dermed af ansøgerens indsats samt af de støttetjenester, der ydes konsortierne. Dette er især til gavn for projekter med deltagelse af mange SMV'er. f) Nettet af innovationsformidlingscentre Innovationsformidlingscentrene (52 i alt) rådgiver organisationer - især små virksomheder - med hensyn til teknologi og innovation. De hjælper også SMV'erne med at finde frem til den teknologi, der svarer til netop deres behov, og yder rådgivning med hensyn til EU's FTU- programmer. De enkelte formidlingscentre er uafhængige, men modtager støtte fra EU (23 mio. ECU ud af et samlet budget på 43,5 mio. ECU) under innovationsprogrammet. Hovedmålet for alle innovationsformidlingscentrene er at fungere som en regional "pol", der kan give adgang til den fornødne ekspertise til støtte for anvendelse, teknologioverførsler og innovationsaktiviteter i regionen. Dette giver SMV'erne et direkte forbindelsesled til partnere og potentielle købere af den teknologi, som de har udviklet. i SMV'erne Innovationsformidlingscentrenes personale har erfaring inden for erhvervsliv og teknologi og udvælges på grundlag af deres indgående kendskab til den lokale industris teknologiske behov (især SMV'ernes), deres evner til at rådgive i teknologioverførsel, innovation og relaterede spørgsmål, deres evne til at udvikle tjenester, der opfylder den regionale industris specifikke behov, deres evne til at hjælpe lokale organisationer til at konkurrere mere effektivt på eksportmarkederne og endelig deres indgående kendskab til EU's FTU-programmer. Formidlingscentrene kan gennem nettet formidle oplysninger om SMV ernes innovative produkter, processer og teknologier, og kan hjælpe med at finde partnere ("partner search"). 86 Andre tjenester omfatter uddannelse og rådgivning tilpasset deres region, etablering af net og udveksling af ideer (f. eks. seminarer om totale kvalitetsstyringssystemer, værdistyring, patenter, intellektuelle ejendomsrettigheder og miljøansvar). I 1995 og 1996 har nettet af innovationsformidlingscentre frembragt følgende resultater: bistand til aftaler om teknologioverførsel (381 forhandlede, 108 underskrevet); bistand til udarbejdelse af forslag under EU's FTU-programmer (1. 406 indsendte, 309 godkendte); antal kontakter med kunder, hovedsageligt SMV'er: 39. 337; antal møder med kunder, hovedsageligt SMV'er: 7. 052. g) Nettet af Organisationer til Fremme af Energiteknologi (OPET-nettet) OPET er et særligt net (40 OPET, 4 mio. ECU for 2 år) under innovationsprogrammet til fremme af ny og innovativ energiteknologi, og det erstatter det tidligere OPET-THERMIE net. Målet er at hjælpe ny og innovativ energiteknologi med at trænge ind på markedet, især teknologi relateret til teknologier demonstreret i de ikke-nukleare energiprogrammer (JOULE - THERMIE). SVM'erne er en af de vigtigste målgrupper for OPET. OPET vedrører rationel anvendelse af energi i bygninger, til transport og i industrien samt vedvarende energikilder og fossile brændstoffer. Første handlingsplan for innovation i Europa Den første handlingsplan for innovation i Europa, der blev vedtaget af Kommissionen den 20. november 1996, kom efter en bred offentlig debat i forbindelse med offentliggørelsen af grønbogen om innovation i slutningen af 1995, en debat som tydeligt bekræftede Kommissionens diagnose, der gik ud på, at Europa var bagefter med hensyn til innovation. Den er også en reaktion på en opfordring til Kommissionen på Det Europæiske Råds møde i Firenze (juni 1996) om at udarbejde en handlingsplan for de foranstaltninger, der var påkrævede på området innovation. I handlingsplanen foreslås forskellige foranstaltninger, først og fremmest på EU-plan, der drejer sig om tre aktionsområder: * at fremme "innovationskulturen", * at skabe gunstige juridiske, lovgivningsmæssige og finansielle betingelser for innovation, * at forbedre forbindelserne mellem forskning og innovation. Handlingsplanen er blevet positivt modtaget, både af EU-institutionerne og de socioøkonomiske aktører. I første fase af planens gennemførelse har Kommissionen bl. a. taget fat på problemerne vedrørende beskyttelsen af (f. eks. offentliggørelsen af grønbogen om patenter), finansiering af innovation, uddannelse i (ERASMUS-programmet informationssamfundet"), styring af innovation i virksomhederne (benchmarking-systemer). Ved udgangen af 1997 vil det blive gjort en første status over handlingsplanens gennemførelse. intellektuel ejendomsret lærlingeuddannelser, initiativet "Læring for 7. 5. Informationssamfundet 7. 5. 1. Programmet for informationsteknologi (IT-programmet) Programmet for informationsteknologi (der erstatter det tidligere ESPRIT-program) (2. 065 mio. ECU for 1994-1998), dækker er bred vifte af aktiviteter lige fra grundforskning til anvendt forskning inden for følgende områder: software-teknologi, teknologi for komponenter og undersystemer, elektronisk handel, langsigtet forskning, åbne mikroprocessor-systemer, højperformant databehandling og netværksteknologi, teknologi for erhvervslivet, multimedie systemer og integration i produktionen. Det spiller en vigtig rolle i forhold til SMV'er, der 87 ønsker at udføre FTU inden for informationsteknologi eller fa adgang til den allernyeste teknologi. De to første år (1995 og 1996) blev der med 900 mio. ECU iværksat 836 projekter. Ca. 1000 forskellige SMV'er har deltaget i projekter med omkostningsdeling, og disse har udført ca. 30% af arbejdsprogrammet. Yderligere 600 SMV'er har været involveret i forskellige ledsageforanstaltninger iværksat under IT-programmet. Dette placerer IT-programmet som et af de mest omfattende af EU's F&U-programmer, og bekræfter, at den indsats, der er gjort for at få en større andel af SMV'er til at deltage, har båret frugt. Ud over de specifikke teknologifremmende foranstaltninger til fordel for SMV'er (TSME), der blev indført i det 4. rammeprogram (forundersøgelsestilskud og CRAFT), er der med IT- programmet blevet indført yderligere foranstaltninger både med hensyn til indhold og procedurer (specifikke temaer og ansøgningsprocedure i to faser) for at opfylde SMV'ernes særlige behov. Dette har i høj grad gjort det lettere for SMV'erne at deltage i aktiviteterne under IT programmet. fremme/spredning af "best practice" For så vidt angår indholdet kan især nævnes Det Europæiske System- og Softwareinitiativ software-udvikling, (ESSI), dvs. mikroelektroniske komponenter og IT-baserede produktionsmetoder; erfaringerne fra Førstebrugeraktioner inden for mikroelektronik i produkter (FUSE); oprettelsen af informations- og hjælpecentre for teknologioverførsel (især med hensyn til højperformant databehandling, elektronisk handel, procesautomatisering). Desuden har man kraftigt opfordret til samarbejde mellem brugere og leverandører af specifik teknologi på FTU- området, og det har ført til mange samarbejdsprojekter mellem store virksomheder og SMV'er. inden for Især førstebrugeraktionerne (FUSE) er målrettet mod alle industrivirksomheder, der kan drage nytte af nye applikationer for eksisterende mikroelektronisk teknologi. Det er først og fremmest S VM'erne, der opnår fordele gennem dette initiativ. Da overførsel af viden er et afgørende aspekt i FUSE, blev der oprettet et net af 26 knudepunkter til teknologioverførsel (TTN) med det formål at gøre virksomhederne opmærksomme på fordelene ved mikroelektronik, levere oplysninger og bistand. EUROPRACTICE, der er nært tilknyttet FUSE, blev igangsat i oktober 1995 med det formål at tilbyde billige basale tjenester for at hjælpe brugerne med indførelse af mikroelektronik. Tjenesterne omfatter konsulenttjenester, uddannelse, software-værktøj er, hjælp til design, prototypeudarbejdelse og produktion i små mængder. For så vidt angår procedurer blev der for mange af programmets sektorer indført en ansøgningsprocedure i to etaper, hvilket især er til gavn for SMV'erne: i første etape vurderes forslaget på grundlag af den forventede effekt i virksomhederne. Denne første vurdering kræver kun lidt tid, og kun hvis den er positiv, opfordres virksomhederne til inden for en frist på to måneder at indsende en fuld ansøgning med detaljeret beskrivelse af teknisk fremgangsmåde og arbejdsplan. Denne procedure med to etaper er til fordel for SMV'erne. fordi det betydelige arbejde, der er forbundet med at indgive en fuld ansøgning, kun skal udføres, hvis man har passeret det første "filter". Desuden indkaldes der hyppigt bud (2 til 4 gange pr. år), der offentliggøres på faste datoer. Dette giver virksomhederne mulighed for at planlægge deres deltagelse og giver dem en periode på flere måneder til det forberedende arbejde. Euro Info Centrenes specialiserede grupper vedrørende informationssamfundet og F&U har arbejdet aktivt på at øge kendskabet til disse programmer blandt SMV'erne og hjælpe SMV'erne med at få adgang til dem. 88 I 1996 blev der arrangeret to oplysningsuger om informationssamfundet i samarbejde med ISPO (Information Society Project Office) for at informere SMV'erne om mulighederne i informationssamfundet og demonstrere applikationer og tjenester, der kunne være af interesse for deres daglige arbejde. I den anden af disse oplysningsuger gennemførte EICC'erne og andre organisationer arrangementer i 6 lande uden for EU (de central- og østeuropæiske lande og Tunesien). Euro Info Centrenes medlemmer i de specialiserede grupper for F&U gennemførte fortsat arrangementer for at fremme F&U-programmer. De var også aktive med hensyn til ITEA- priser (Information Technology European Award). Der blev lagt betydelig vægt på at fremme nyere ordninger som f. eks. FUSE og "Best Practice" i ESPRIT. Med hensyn til sidstnævnte gav de svenske medlemmer af gruppen større dækning til dette initiativ i Sverige, hvor man anså ordningen for at være underrepræsenteret. Efter anmodning fra Kommissionen, gav nettets medlemmer feedback med hensyn til, hvorledes man kunne forbedre effekten af SMV- informationsdagene. 7. 5. 2. Programmet Avancerede Kommunikationsteknologier og -tjenester (ACTS) EU's FTU-program for Avancerede Kommunikationsteknologier og -tjenester (ACTS) omfatter tre specifikke foranstaltninger til fordel for SMV'er: foranstaltninger til at tilskynde og lette SMV'ernes deltagelse i FTU; foranstaltninger til spredning af information til SMV'er og til at støtte deres indførelse af nye tjenester; samt foranstaltninger til at fremme skabelsen af konsensus vedrørende SMV'ernes adgang til interoperable elektroniske handelssystemer. Over 25% af FTU-deltagerne er SMV'er. I den anden indkaldelse af forslag i 1995 blev der truffet særlige foranstaltninger for at få SMV'erne til at deltage, og dette vil i endnu højere grad være tilfældet ved den tredje indkaldelse af forslag i 1997. Et særligt program (SMARTS) er nu ansvarligt for at sikre en bredere deltagelse af SMV'er i aktiviteter inden for informationsspredning og teknologioverførsel. Dette projekt skal sikre, at mindst 5000 europæiske SMV'er har adgang til information og resultater i slutningen af 1998. Udviklingen af teknologi, systemer og tjenester inden for elektronisk handel er et af de vigtigste områder i forskningen under ACTS. I en "konsensus-kæde" er der skabt forbindelse små virksomheder og mellem mere end 20 projekter vedrørende til et handelstransaktioner". Denne FTU-kæde input i Europa aftalememorandum om åben adgang til elektronisk handel for SMV'er (Memorandum of Understanding on Open Access to Electronic Commerce for European SMEs), der er underskrevet af mere end 70 større selskaber. Dette aftalememorandum skaber åbne rammer for industriaftaler om interoperabilitet for transaktioner, systemer til registre, bekræftelse af ægthed og om rettigheder og ansvar i forbindelse med elektronisk handel. leverede det teknologiske "net for 7. 5. 3. Multimedie-udviklingsprojekter Der er blevet offentliggjort to indkaldelser af forslag til multimedie-projekter. Den ene under IMPACT 2-programmet begunstigede ikke direkte SMVers deltagelse i udviklingsteamene, selv om de i teksten blev opfordret til at deltage, og resultatet var: 103 forslag fra 565 organisationer, hvoraf 356 var SMV'er (under 250 ansatte) (63%), og støtte til 17 projekter med deltagelse af i alt 105 organisationer, herunder 68 SMV'er (64%). Den anden, der blev offentliggjort under INFO 2000-programmet, begunstigede små virksomheder (under 50 ansatte) og virksomheder i regioner under mål nr. 1 ved at øge støtteprocenten fra 40% til 50%. Resultatet var: 477 forslag fra 2428 organisationer, hvoraf 1486 (61%) var små virksomheder og 1653 (68%) SMV'er, og der blev tildelt støtte til 80 89 projekter med deltagelse af 405 organisationer, hvoraf 253 (62%) var små virksomheder og 318 (78%) SMV'er. eller organisationer 7. 5. 4. Telematikapplikationsprogrammet (TAP) I Rådets beslutning om telematikprogrammet132 blev det fastlagt som mål, at 5% af telematiprogrammets budget for perioden 1994-1998 skulle gå til små og mellemstore virksomheder (SMV'er/SMO'er med under 500 ansatte). Telematikprogrammet er derfor åbent for SMV'er/SMO'er. Projekter vedrørende oplysning om og indførelse af telematik i SMV'er modtog 44,1 mio. ECU i støtte. I andre projekter er mere end 50% af deltagerne SMV'er/SMO'er, som har modtaget en samlet støtte på 32,4 mio. ECU. I mere end 95% af alle telematikprojekterne er der involveret SMV'er/SMO'er. Det samlede beløb på 76,5 mio. ECU svarer til 13 % af EU-støtten til eksisterende projekter telematikprogrammet. og Telematikprogrammet opfylder således i øjeblikket de mål, der er fastlagt for SMV'ernes/SMO'ernes deltagelse. samlede budget forventede af det 8,5% for 7. 6. Elektronisk handel På baggrund af den enorme udvikling inden for informationsteknologi, især Internet's hurtig vækst, giver elektronisk handel en masse potentielle muligheder for Europas forbrugere og virksomheder, i særdeleshed SMV'erne. Udbredelsen af elektronisk handel vil også få stor betydning for Europas konkurrenceevne på de globale markeder. Den vil dog også medfører store strukturelle ændringer i erhvervslivet og på arbejdsmarkedet. Elektronisk handel dækker mange forskellige aktiviteter inden for både varer og tjenesteydelser, herunder elektronisk handel med varer og tjenester, online-levering af digitalt indhold, elektroniske pengeoverførsler, elektronisk handel med aktier, elektroniske konnossementer, online- projekteringssamarbejde, produktopsøgning, offentlige indkøb, direkte salg til forbrugere og eftersalgsservice. handelsauktioner, design- o^ Kommissionen vedtog i april 1997 en meddelelse om et europæisk initiativ inden for elektronisk handel133 for at fremme væksten inden for elektronisk handel, både i EU og på det globale marked. De centrale elmenter er: • Behovet for at styrke tilliden til elektronisk handel. Dette er af afgørende betydning af hensyn til yderligere nedbrydning af handelshindringer og med hensyn til de multilaterale tilsagn inden for rammerne af WTO, og på baggrund af stigningen i cyber-kriminalitet (f. eks. elektronisk hvidvaskning af penge, hacker-aktiviteter eller brud på ophavsretten). Især SMV'er har behov for at blive tilskyndet til at indføre nye forretningsmetoder og -teknikker samt innovation generelt. • Tilvejebringelse af den nødvendige infrastruktur, løsning af problemerne med hensyn til kapacitet, omkostninger, interoperabilitet og brugervenlighed. Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne og EU's handelspartnere om fuldstændig og rettidig gennemførelse af WTO-aftalen om basale (Agreement on Basic Telecommunications), som træder i kraft den 1. januar 1998, og som i høj grad vil bidrage til en liberalisering af telekommunikationssektoren. Det samme gælder den nyligt indgåede ITA-aftale (Information Technology Agreement), i henhold til hvilken der skal ske en gradvis eliminering af toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer for IT- teletjenester 1 32 1 33 EFT L 334 af 22. 12. 1994, s. 1 KOM (97) 157 af 15. 04. 1997 90 produkter, og MRA-aftalerne (Mutual Recognition Agreement). Som skitseret i meddelelsen om "samhørighed og informationssamfundet"134, vil Kommissionen søge at reducere de resterende forskelle med hensyn til den elektroniske handels og dens tjenesters pris, kvalitet og infrastrukturer for således at bidrage til at skabe aktivitet i regionerne og forny og understøtte lokale tjenesteydelser. Det er nødvendigt med udbredt adgang til en infrastruktur for elektronisk handel til attraktive priser, hvis SMV'erne skal kunne udnytte mulighederne fuldt ud. Kommissionen vil arbejde for en koordineret europæisk indfaldsvinkel for at løse problemerne med flaskehalse med hensyn til kapacitet gennem FTU-programmer inden informations- og kommunikationsteknologi, herunder aktioner under det 5. for rammeprogram og de Transeuropæiske Net. Den vil også fremme aktiv deltagelse af europæisk industri og offentlige organer i den globale beslutningstagning vedrørende udviklingen på Internet. Gennem aftalememorandum om åben adgang til elektronisk handel for SMV'er i Europa har Kommissionen søgt at fremme en bred enighed med hensyn til standardisering inden for elektronisk handel ved at prøve at få industrien og brugerne i Europa inddraget i arbejdet med standardisering og specifikationer. Der vil blive truffet foranstaltninger, der skal sikre at der i højere grad tages hensyn til brugernes behov, især SMV'ernes, i standardiseringsarbejdet. Forbedret brugervenlighed. Målet er at tilbyde enkle, brugervenlige løsninger til elektronisk håndtering at de enkelte led i transaktionskæden. Dette vil fremme den generelle udbredelse af elektronisk handel, især hos SMV'er, og give dem mulighed for at komme i gang med at anvende og holde sig orienteret om teknologi til elektronisk handel. Med henblik herpå lægges der særlig vægt på elektronisk handel i EU's FTU-programmer (en første indkaldelse af forslag vedrørende elektronisk handel under ESPRIT-programmet er allerede igangsat). Elektronisk handel er også en nøgleaktion i programmet "Udvikling af et brugervenligt informationssamfund". Fremme af internationalt industrielt og teknologisk samarbejde. Der vil blive iværksat projekter i løbet af 1997 som en del af Prag-handlingsplanen, der involverer central- og østeuropæiske lande, og i samarbejde med middelhavslande, som ikke er medlem af EU. Kommissionen har også til hensigt at styrke det igangværende samarbejde om elektronisk handel ved at fremme globale pilotprojekter under G7-programmet for en global markedsplads for SMV'er. regnskabs- og forbrugerbeskyttelse, Etablering af gunstige retlige rammer med hensyn til spørgsmål vedrørende bl. a. sikkerhed, privatlivets fred, beskyttelse af ejendomsrettigheder (især copyright og revisionregler og et neutralt varemærker), afgiftsmiljø. Allerede gennemførte foranstaltninger omfatter bl. a. : EU-direktivet om beskyttelse af persondata135, forslaget til et direktiv om en gennemsigtighedsmekanisme, der skal reducere risikoen for, at forskellige nationale bestemmelser begrænser den frie bevægelighed for IT-tjenester; et direktiv om aftaler i forbindelse med fjernsalg, der dækker elektroniske transaktioner; samt en række generelt dækkende direktiver og direktiver for bestemte sektorer. Som opfølgning af grønbogen om kommerciel kommunikation vil Kommissionen fremsætte et detaljeret forslag. Den vil også fremsætte 1 34 13^ KOM (97) 7 af 22. 1. 1997 Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EC af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, EFT L 281 af 23. 11. 95, s. 31 91 et direktivforslag om kontrakter om finansielle tjenester indgået ved fjernsalg samt et direktivforslag om udstedelse af elektroniske betalingsmidler. Kommissionen vil arbejde for en hurtig ratificering og gennemførelse af den nyligt vedtagne WlPO-traktat om ophavsret og WlPO-traktaten om udøvende kunstnere og fonogrammer (WIPO - World Intellectual Property Organisation). • Der vil blive udviklet uddannelsesinitiativer for SMV'er inden for rammerne af programmerne Socrates og Leonardo, aktionsplanen "Læring i informationssamfundet"136 og ADAPT-BIS-programmet (ny linje under Opbygning af informationssamfundet). For at informere og stimulere "bedste praksis" i erhvervslivet, især i SMV'erne, vil Kommissionen inden udgangen af 1997 iværksætte et arbejdsprogram baseret på erfaringerne fra pilotaktionerne under Commerce 2000, samt på resultaterne af høringen om grønbogen om handel og distribution. Oplysningsvirksomhed vil finde sted gennem G7- projektet for en global markedsplads for SMV'er og gennem særlige aktiviteter, der skal udføres af Euro Info Centrene og det tredje flerårig program for SMV'er. Kommissionen vil også fremlægge et strategidokument sammen med en handlingsplan til stimulering af udvikling af det offentliges elektroniske indkøb, hvilket også skulle virke befordrende for det globale marked. 7. 7. Erhvervsuddannelse Erhvervsuddannelse er et vigtigt element for SMV'ernes konkurrenceevne, især med hensyn til at forbedre deres ledelse. SMV'erne har dog tit svært ved at acceptere uddannelse som en nødvendighed for forbedring af resultaterne og tilpasning til den hurtige udvikling (f. eks. inden for produktionsprocesser eller indførsel af ny teknologi). Den Europæiske Socialfonds mål nr. 4, fællesskabsinitiativet ADAPT, og programmet Leonardo da Vinci sigter bl. a. mod at understøtte og ledsage virksomhedernes tilpasning til den industrielle udvikling og erhvervsuddannelsessystemerne i EU. Programmet MEDIA - Uddannelse vedrører den audiovisuelle sektors specifikke behov med hensyn til erhvervsuddannelse. 7. 7. 1. Den Europæiske Socialfonds mål nr. 4 Et af de prioriterede områder under mål nr. 4 er en målrettet indsats med hensyn til SMV'ernes specifikke behov for udvikling af de menneskelige ressourcer (lette arbejdstagernes industrielle udvikling og produktionssystemernes udvikling). Det drejer sig i denne forbindelse om: tilpasning til den - at hjælpe virksomhederne med at forudbestemme deres arbejdstageres kvalifikationsbehov og etablere en forudgribende styring af de menneskelige ressourcer; - at støtte SMV'ernes indsats med hensyn til uddannelse af deres arbejdstagere; - med henblik herpå at fremme tjenesterne til SMV'erne og samarbejdet mellem disse. Dette prioriterede område er klart defineret, både i forordningen om Den Europæiske Socialfond137 og i medlemsstaternes programmeringsdokumenter, og der lægges på dette område stor vægt på opfølgning og evaluering. I Finland og Sverige er alle de aktioner, der hører ind under mål nr. 4, koncentreret om SMV'erne. I henhold til det samlede programmeringsdokument for Sverige, er det kun virksomheder med under 250 ansatte, der er støtteberettigede, og virksomheder med under 50 ansatte vil blive prioriteret højest. 1 36 1 37 KOM(96)471 endelig udg. af 2. 10. 1996 Rådets forordning 2084/93 af 20. 07. 1993, EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 39 92 I nogle medlemsstater, bl. a. Frankrig, er der formidlerled, der er meget aktive med hensyn til at mobilisere SMV'erne og hjælpe med at få projekter op at stå under mål nr. 4 (f. eks. handels- og industrikamrene, erhvervskamre og erhvervslivets uddanneslesfonde). For så vidt angår de andre medlemsstater er Kommissionen på nuværende gennemførelsesstadium kun i besiddelse af ufuldstændige og foreløbige data. Aktionerne til fordel for SMV'erne er meget forskellige fra land til land og tegner sig for mellem 50 og 80% af de tildelte beløb. Midtvejsrapporten, der forventes ved udgangen af 1997, skulle give oplysninger om den faktiske fordeling af bevillingerne efter virksomhedsstørrelse. Her er to eksempler på projekter, der viser den fremgangsmåde, der anvendes med hensyn til mål nr. 4: Et projekt giver de 50. 000 mindst kvalificerede arbejdstagere i agrolevnedsmiddelsektoren i Frankrig mulighed for en grunduddannelse. Disse arbejdstageres situation er blevet meget sårbar som følge af udviklingen inden for produktionssystemerne. På den ene side er der mange arbejdspladser, der forsvinder, især dem, der kræver få kvalifikationer. På den anden siden stiger efterspørgslen efter mere kvalificeret arbejdskraft. For at styrke disse arbejdstageres muligheder og bekæmpe deres udelukkelse fra arbejdsmarkedet, er der blevet oprettet en uddannelsesordning. Den omfatter de elementære almene kundskaber (læsning, skrivning og regning) og udvikling af analytiske egenskaber, tænkning og problemløsning. Disse kundskaber er absolut nødvendige for at kunne starte på en egentlig erhvervsuddannelse og udvikle sig rent fagligt. logisk Et projekt i Finland vedrører en samling af alle de forudplanlægningsaktioner, der støttes af i et net. Det dækker både arbejdsmarkedstendenseme og definitionen af ESF kvalifikationsbehov på regionalt plan, sektorplan og virksomhedsplan. Projektet har et dobbelt formål: dels at indsamle og analysere alle de foreliggende data vedrørende forudplanlægning og dels at stimulere samarbejdet mellem deltagerne. Indsamling af data er sikret gennem oprettelsen af en database, som der er adgang til via Internet. Det er planen, at initiativtagerne til forudplanlægningsprojekterne skal have lejlighed til at udveksle ideer og erfaringer, og at resultaterne skal videreformidles, især til SMV'erne. 7. 7. 2 ADAPT-mtmtivet Det samlede budget for ADAPT er på næsten 3,3 mia. ECU, hvoraf EU bidrager med 16 mia. ECU. Dette initiativ fokuserer på menneskelige ressourcer. Med "bottom-up"-modellen, vægt på innovation, eksperimentering og tværnationale aspekter er det et ideelt udklækningssted for ideer inden for arbejdsorganisation, og især områder som forbedring af arbejdsstyrkens videnskabende og kommunikationsteknologi (ICT) med uddannelse af arbejdsstyrken og med organisatorisk fornyelse i denne forbindelse. SMV'ere er en klart prioriteret målgruppe inden for ADAPT- initiativet. ADAPT omfatter også foranstaltninger direkte henvendt il SMV'er, og de fleste af disse er blevet indarbejdet i nationale operationelle programmer: sammenkædning informations- indførelsen kapacitet, af af a) b) c) udvikling af vejlednings- og rådgivningssystemer for arbejdstagere berørt af industrielle ændringer i forskellige økonomiske sektorer, hvilket er af særlig stor betydning for arbejdsløshedstruede arbejdstagere i SMV'er; uddannelsesinitiativer, der skal forbedre iværksætteres og lederes evne til at tilpasse sig ændringer og udarbejde relevante forretningsplaner. Også her vil der blive lagt særlig vægt på at forbedre kvaliteten af SMV'ernes management; hjælp til SMV'er til udarbejdelse og gennemførelse af løbende interne og eksterne uddannelsesprogrammer; 93 d) e) udviklingen af net og samarbejde mellem producenter, leverandører og kunder, bl. a. med det formål at stimulere overførslen af knowhow og god praksis samt forbedre virksomhedernes muligheder for at uddanne deres arbejdsstyrke til at opfylde SMV'ernes særlige behov; udvikling af konkurrencedygtige klyngeaktiviteter (cluster activities) og SMV-deltagelse i virksomhedsnet. En vigtig aktivitet i denne forbindelse vil være etableringen af strukturer for fælles tjenester for grupper af SMV'er. Ud over uddannelse handler ADAPT også om at stimulere skabelse af nye arbejdspladser. Det er af afgørende betydning, især for SMV'er, fuldt ud at udnytte de muligheder, der ligger i fremkomsten af nye markeder, udviklingen af nye aktiviteter og øget jobpotentiale. ADAPT kan også bidrage støtte af lokale og nationale iværksættervirksomhed og udbygning af SMV'er, samt sikre, at god praksis og gode ideer formidles og deles på tværs af nationale grænser. infrastrukturer forbedre til af til Efter den første indkaldelse af projekter blev der udvalgt 1. 400 projekter med inddragelse af 300 tværnationale partnerskaber. I løbet af 1997 vil der blive udvalgt yderligere projekter i anden og sidste fase. 11999 vil over 3,000 projekter have deltaget i dette initiativ. For at give lettere adgang til dette initiativ er der i alle medlemsstaterne blevet etableret nationale støttestrukturer, hvis vigtigste opgave er at støtte igangsætterne af projekterne og udbrede god praksis. De fleste af dem har desuden deres egen webside, hvor der er let adgang til oplysninger om initiativet. En første analyse af ADAPT-projekterne viser, at de fleste af dem har SMV'erne selv som initiativtagere, involverer SMV'er som deltagere i et bredere konsortium eller at det først og fremmest er SMV'er, der vil have gavn af deres aktiviteter. For at bedømme effekten af ADAPT er der i alle de operationelle programmer afsat midler til en uafhængig evaluering. De fleste medlemsstater har udvalgt uafhængige folk til at foretage evalueringerne, og disse har allerede forelagt en første midtvejsrapport. Kommissionen har desuden til hensigt inden for de nærmeste måneder at iværksætte en EU-dækkende evaluering af initiativets tværnationale aspekter for at vurdere dets effekt. 7. 7. 3. LEONARDODA VINCI-programmet Der skal mindes om, at programmet LEONARDO DA VINCI138 (620 mio. ECU mellem 1995 og 1999) er baseret på nye bestemmelser indført ved Maastricht-traktaten, hvor det hedder, at målene for Fællesskabets indsats er at lette tilpasningen til den industrielle udvikling, at forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse, at lette adgangen til erhvervsuddannelse og at stimulere mobiliteten og samarbejdet om erhvervsuddannelse gennem aktioner, samtidig med at subsidiaritetsprincippet respekteres139. Programmets to første år har været kendetegnet ved at der hele tiden har været lagt vægt på støtte til SMV'ernes adgang til erhvervsuddannelse. Dette er kommet til udtryk ved en bedre repræsentation af SMV'erne. Den europæiske organisation for håndværk og små og mellemstore virksomheder for arbejdsgivergruppen. I de nationale koordineringskontorer, der forestår gennemførelsen i de enkelte land, indgår også handel skamrerne. (UEAPME) er således fuldgyldigt medlem inden Idet man erkender forbindelsen mellem erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedet, søger programmet at fremme samarbejdet mellem alle de implicerede aktører og tilskynder kraftigt 1 38 l 3" Rådets afgørelse 94/819/EF af 6. 12. 1994, EFT L 340 af 29. 12. 1994, s. 8 Traktatens artikel 127 omhandler Den Europæiske Unions indsats på erhvervsuddannelsesområdet 94 til at træffe foranstaltninger til fordel for SMV'erne og håndværksvirksomhederne på flere niveauer: - inden for rammerne af fælles målsætninger, som støtter de aktioner, der skal gennemføres, ved at skabe en forbindelse mellem virksomhedernes kvalifikationsbehov og de aktioner, der foreslås for at opfylde disse behov; - i helt specifikke foranstaltninger Under område I, der i høj grad har brug for bidrag fra virksomhederne (herunder SMV'er og håndværksvirksomheder) som initiativtagere eller partnere, idet deres indsats kan bidrage til at forbedre erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i de deltagende lande. Det er især i de pilotprojekter, der har til formål at forbedre ordningerne for efter- og videreuddannelse, og i de tværnationale programmer for udveksling af unge og undervisere, at virksomhederne i højere grad spiller en rolle. teknologiske udvikling), Under område II, som har til formål at forbedre erhvervsuddannelsesaktioner vedrørende virksomheder og arbejdstagere, herunder gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder, er virksomhederne selvfølgelig bedre repræsenteret. De deltager især i tværnationale pilotprojekter vedrørende innovation inden for erhvervsuddannelse (ved at integrere den i efter- og videreuddannelse af arbejdstagere og overførsel af teknologiske innovationer - alt sammen inden for rammerne af et samarbejde mellem virksomheder og universiteter på området efter- og videreuddannelse. Man finder også virksomhederne i de tværnationale programmer for praktikantophold for studerende, i de tværnationale programmer for udveksling mellem virksomheder, universiteter i de tværnationale programmer for udveksling af og uddannelsesinstitutioner samt uddannelsesledere. investering til udarbejdelse af tværnationale pilotprojekter Under område III, som især har til formål at udvikle de sproglige færdigheder, ydes der til gennemførelse af fællesskabsstøtte sprogrevision for virksomhederne, især SMV'erne, og de socioøkonomisk aktører samt til og sprogundervisningsinstitutioner eller erhvervsuddannelsesinstitutioner. Der findes ligeledes en foranstaltning til støtte for undersøgelser og analyser af nye typer af lærlingeuddannelser og nye erhvervsuddannelsesmetoder til gavn for SMV'er. tværnationale programmer for udvekslinger mellem virksomheder - inden for de prioriteter, der vedrører foranstaltningerne under programmernes to første områder Under område I finder man således det prioriterede tema erhvervelse af kvalifikationer, der sætter tjenesteydere og erhvervslivet, herunder små og mellemstore virksomheder, i stand til at imødekomme det indre markeds behov. Område II indeholder det prioriterede tema erhvervelse af de kvalifikationer og færdigheder, der er nødvendige for tilpasningen til de industrielle ændringer, udviklingen i produktionssystemerne og udbredelsen af ny teknologi, navnlig i små og mellemstore virksomheder og traditionelle industrisektorer. Endvidere indeholder temaet udvikling af virksomhedernes uddannelse med hensyn til overførsel af teknologiske nyskabelser og uddannelsen af små og mellemstore virksomheders ledere. Det er også vigtigt at understrege, at initiativtagerne ved oprettelse af tværnationale partnerskaber anmodes om at oprette partnerskaber med flere kategorier af aktører, dvs. partnerskaber med repræsentanter fra både uddannelsessektoren, virksomhederne, arbejdsmarkedets parter og handels- og industrikamre. Et sådant partnerskab er i større grad udtryk for en fælles interesse i gennemførelse af et projekt, og gør det lettere at foretage en vurdering af resultaterne, når projektet er afsluttet. 95 a) Udarbejdelse af erhvervsuddannelsesprojekter til fordel for SMV'er og håndværksvirksomheder Forslag indsendt efter indkaldelse af forslag skal ikke blot opfylde en række kriterier som f. eks. tværnationale aspekter og partnerskabernes type, men også årlige prioriterede områder, hvor man skelner mellem fællesskabsprioriteter (fælles prioriterede områder) og nationale prioriteter (særlige, yderligere prioriteter). Indkaldelsen af forslag i 1995m havde således som fællesskabsprioritet støtten til forbedring af erhvervsuddannelsesaktioner vedrørende virksomheder og arbejdstagere, herunder gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder. Det vedrørte bl. a. erhvervelse af de kvalifikationer og færdigheder, der er nødvendige for tilpasningen til de industrielle ændringer, herunder deres gennemsigtighed, gennem en styrkelse af samarbejdet mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner, universiteter og virksomheder med hensyn til nye former for lærlinge- eller vekseluddannelser, og fremme af erhvervsuddannelsesaktioner og -planer i tilknytning til indførelse af nye produktions- og organisationssystemer som følge af den industrielle udvikling og overførsel af teknologiske innovationer, især i SMV'erne og de industrier, der er udsat for stærk global konkurrence. i 1996H] fem forslag Indkaldelsen af fællesskabsprioriteter, afledt af indeholdt Kommissionens hvidborg "Undervise og lære - på vej mod det lærende samfund". En af disse prioriteter var investeringen i menneskelige ressourcer. Et af målene var "udvikling af ny metodik for at få afskaffet uddannelsesmæssige hindringer i SMV'er". En anden prioritet var almengørelsen af adgangen til kundskaber gennem informationssamfundets værktøjer med målsætningen om livslang uddannelse. Forslagene skulle især dække alternative metoder til uddannelse af undervisere, undervisning i styring af teknologioverførsel og management undervisning for ledere i SMV'er. I indkaldelsen af forslag i 1997u2 bibeholdt man prioriteterne fra 1996, samtidig med at man krævede, at det i ansøgningerne blev påvist, hvorledes det tværnationale partnerskab ville især SMV'ernes. bidrage Tilstedeværelsen af et stærk og struktureret partnerskab, inddrager erhvervsvirksomheder, især SMV'er inden for produktion (eller sammenslutninger af SMV'er) samt små håndværksvirksomheder blev anset som et ekstra plus ved udvælgelsen af projekter. til bl. a. at opfylde virksomheders kvalifikationsbehov, som aktivt b) Erhvervsuddannelsesprojekter til fordel for SMV'er og håndværksvirksomheder I den seneste rapport om resultaterne af det tidligere program FORCE143 identificeres SMV'erne som prioriteret målgruppe for LEONARDO DA VINCI, og det præciseres, at programmet især skal være tilgængeligt for dem. SMV'erne er således nu en direkte og prioriteret målgruppe, og deres deltagelse er af afgørende betydning for innovationen inden for erhvervsuddannelserne. LEONARDO DA VINCI-programmet giver anledning til følgende spørgsmål: 1. Hvordan kan programmet støtte udviklingen af uddannelse i SMV'er, der står over for en meget hurtig industriel udvikling, og uddannelsen af en højt kvalificeret arbejdskraft i servicesektoren samt uddannelsen til de nye erhverv, der er ved at opstå? 140 141 1 42 '43 E FT c ,28 af 24. 05. 1995, s. 14 EFT C 60 af 29. 02. 96, s. 16 EFT C 381 af 17. 12. 96, s. 44 FORCE-programmet er blevet præsenteret i rapporten fra 1995, s. 78 96 2. Hvorledes kan SMV'erne give udtryk for deres behov på uddannelsesområdet, og hvorledes kan de fa gavn af innovativ uddannelse udviklet i de store virksomheder? 3. Industriens adgang til forskningsresultater og teknologiske innovationer er af afgørende betydning for SMV'ernes konkurrenceevne. Hvordan kan samarbejdet mellem virksomheder og universiteter inden for erhvervsuddannelse bidrage til at tilvejebringe menneskelige ressourcer med tekniske kvalifikationer tilpasset de nye behov? Disse spørgsmål er af afgørende betydning, idet LEONARDO DA VINCI-programmets succes hænger nøje sammen med dets evne til at inddrage SMV'erne som centrale aktører. Kan deres deltagelse øges yderligere i indkaldelsen af forslag i 1997 og de efterfølgende indkaldelser? Rent kvantitativt konstaterer man først den store overvægt, som de andre aktører på uddannelsesområdet har i forhold til SMV'erne i indsendelserne af forslag under programmet. Denne konstatering skal dog nuanceres. Det område, hvor virksomheder i almindelighed og SMV'er i særdeleshed finder deres rette plads, er programmets område II, hvor aktionerne (pilotprojekter og mobihtetsprojekter) især har til formål at støtte forbedringen af erhvervsuddannelsesaktioner vedrørende virksomheder og arbejdstagere. For så vidt angår de tre første foranstaltninger, "pilotprojekter", under område II (nemlig nyskabelse inden for erhvervsuddannelse for at tage højde for den teknologiske udvikling og dens indvirkning på arbejdet og de nødvendige kvalifikationer og færdigheder; investering i efter- og videreuddannelse af arbejdstagere; overførsel af teknologiske nyskabelser som led i et efter- og videreuddannelsessamarbejde mellem virksomheder og universiteter) repræsenterer SMV'erne 16% af det samlede antal partnere (alle typer inkluderet) i de forslag, der blev udvalgt efter indkaldelsen af forsalg i 1995. Denne procentsats var på 20% i forbindelse med i 1996, hvor SMV'erne blev den bedst repræsenterede type enhed blandt partner i de tre foranstaltninger taget som helhed, og dette havde ikke været tilfældet ved den forudgående indkaldelse af forslag. indkaldelsen af forslag For så vidt angår de tre mobilitetsforanstaltninger under område II (nemlig uddannelsesophold i virksomheder for personer under universitetsuddannelse og personer, der har afsluttet en universitetsuddannelse; udvekslingsprogrammer mellem virksomheder og universiteter eller uddannelsesinstitutioner; og udvekslinger af ansvarlige for uddannelse), repræsenterede SMV'erne 26% af partnerne (alle typer partnere inkluderet) under disse tre foranstaltninger ved udvælgelsen af forslag efter indkaldelsen i 1995. Denne procentsats er faldet til 24% ved indkaldelsen af forslag i 1996. 1 forbindelse med disse indkaldelser af forslag, og inden for rammerne af mobilitetsforanstaltningerne under område II, er SMV'erne dog den type enhed, der er bedst repræsenteret. En betydelig forøgelse af deltagelsesgraden under de pilotprojektforanstaltninger, som er nævnt ovenfor, og en konsolidering af førstepladsen med hensyn til de forskellige typer enheders repræsentation blandt partnerne under mobilitetsforanstaltningerne under område II betyder, at man kan konstatere at SMV'erne andel i programmerne er blevet opretholdt og endda øget i nogle aktioner. Kvalitativt kan det anføres, at selv om SMV'erne rent faktisk deltager i tværnationale projekter, opfylder de ofte endnu kun en ret passiv funktion i forhold til de andre aktører, idet de begrænser sig til en observatørrolle, eller i bedste fald, "validering af resultater". For de projekter, som har SMV'erne som målgruppe, hvilket er tilfældet for mange af de indsendte forslag, er der kun få elementer som godtgør, at der er foretaget en forudgående analyse af deres behov. Kun i få projekter tages der hensyn til tidligere aktioner eller allerede gennemførte analyser. 97 Endelig er der for mange forslag, der begrænser sig til en generel indfaldsvinkel til SMV'erne, ser dem som en homogen enhed, og ræsonnerer på et "makroniveau", der ikke svarer til det interventionsniveau, der er eget til målrettede aktioner. En analyse af de forslag, der blev udvalgt i 1995 og 1996 viser imidlertid nogle overordnede tendenser med hensyn til projektmål til udvikling af virksomheder, især SMV'er, og disse kan inddeles i følgende områder: i) fremme af en innovationskultur i virksomhederne Disse projekter har til formål at øge virksomhedernes innovationsevne, dels ved at fremme en innovationskultur i SMV'erne, dels ved at fremme overførslen af innovation - ofte i form af avanceret teknologi - til SMV'erne inden for rammerne af samarbejdet mellem virksomheder og universiteter ved at samle forskningscentre og SMV'er/grupper af SMV'er i net. Andre projekter har til formål at forbedre SMV'ernes evne til at udnytte og styre strategisk information. I disse projekter evalueres virksomhedernes konkrete behov, og der udvikles og overføres systemer til strategisk overvågning til SMV'erne ved at skabe forbindelser mellem leverandører og forbrugere af strategisk information. ii) hensyntagen til ny teknologis indvirkning og de kvalifikationer, som denne medfører Mange projekter støtter sig på ny kommunikations- og informationsteknologi for derigennem at forbedre uddannelsernes kvalitet og relevans, således at de bedre tilpasses til SMV'ernes behov, samt udvikler fleksible former for arbejdstilrettelæggelse (understøttet af fleksible metoder med hensyn til uddannelse og/eller integrering af uddannelse på arbejdspladsen). I nogle projekter tages der højde for de nye interne og eksterne arbejdsrelationer (f. eks. "outworking" og "outsourcing"), ofte via telematiske net. Med projekterne forsøger man at gøre telematikteknologi tværnationale støtter man overførsel af elektroniske fjernarbejde/fjernundervisning (hvor processen med tilegnelse af kvalifikationer er integreret i arbejdet, som det er tilfældet med "just in time"-uddannelse). letter tilgængeligt for SMV'er (som f. eks. fjernundervisningsnet). I andre projekter For så vidt angår integreringen af teknologier inden for efter- og videreuddannelse, vedrører projekterne f. eks. åbne uddannelser gennem telematiknet/fjemundervisning, (gennem multimedieværktøjer eller fjernundervisning og fjernevaluering), samt uddannelse inden for elektronisk handel og sproguddannelse gennem telematiknet. Visse projekter understøtter nye uddannelsesstrategier på baggrund af konceptet om den uddannende virksomhed med vejlederordninger, og i andre benytter man ny teknologi til at etablere et net til analyse af vejlederpraksis på europæisk niveau. iii) støtte til sektorer med hurtig teknologisk udvikling med teknologioverførsel som indfaldsvinkel Som eksempel kan nævnes et projekt, der går ud på at få SMV'eme i bioteknologisektoren i landene i Sydeuropa til at øge deres investeringer gennem udvikling af uddannelse og evalueringssystemer i pilotvirksomheder, og et projekt, der skal lette indførelsen af ny teknologi i SMV'er i software-industrien. iv) fremme af virksomhedernes investeringer i efter- og videreuddannelse og en bredere adgang til sådan uddannelse Mange projekter går ud på at gøre SMV'erne mere åbne over for uddannelse, ofte gennem fleksible uddannelsesformer og som en forberedelse til forventede nye behov som følge af den - ofte teknologiske - udvikling i virksomhederne. Disse projekter omfatter bl. a. udarbejdelse af uddannelsesplaner for håndværksvirksomheder gennem vejlederordninger, en ordning til uddannelse af «coaches» for den kommercielle udvikling i SMV'er gennem telematiknet, 98 prognosticering af nye behov med hensyn til centrale kvalifikationer i SMV'er, eller styring af den tid, der medgår til uddannelse, ved at ansætte vikarer for arbejdstageren eller ved at udvikle fleksibel uddannelse i virksomheden. v) virksomhedsstart og opfyldelse af behov i forbindelse med udvikling af nye SMV'er, ofte med det formål at bekæmpe udstødelse af arbejdsmarkedet Mange projekter vedrører udviklingen af den iværksætterånd, der gør det muligt at starte sin enge SMV, enten til fordel for særligt dårligt stillede grupper eller mere generelt med henblik på regional udvikling og/eller udvikling af landdistrikter. Programmerne til integrering af unge udstødte omfatter teoretisk uddannelse afvekslende med praktikperioder i regionale SMV'er, uddannelse af undervisere i virksomhedsstart, åben fjernuddannelse henvendt til de grupper i landdistrikter og kystområder, der risikerer udstødelse, og til sektorer med hurtig industriel udvikling, som det f. eks. er tilfældet med det franske projekt, som vedrører oprettelse af mikrovirksomheder med innovative produkter (glasindustrien). Visse projekter støtter den økonomiske udvikling i dårligt stillede landdistrikter ved - gennem vekseluddannelse - at tilføre SMV'erne ekspertise i form at uddannelsesophold, og gennem anvendelse af ny teknologi til "delokalisering" af arbejdet (fjernarbejde) for at udvikle fjernsalgssektoren i landdistrikterne. Et andet projekt vedrører nye kvalifikationer i lette forbindelse med overtagelse af en virksomhed (hvor det drejer sig om at virksomhedsoverdragelsen og sikre SMV'ernes overlevelse). c) Perspektiver Det er endnu for tidligt at skitsere klare aktionslinjer til forbedring af SMV'erne deltagelse i LEONARDO DA VINCI-programmet. Analysen ovenfor indeholder nogle kvantitative og kvalitative elementer vedrørende deres deltagelse, og det er nu op til projekternes initiativtagere at underrette Kommissionen om deres erfaringer og foreslå konkrete løsninger i overensstemmelse med den "bottom up'Mndfaldsvinkel, der ligger til grund for programmet, og inden for rammerne af en politik baseret på samme grundlag. I den forbindelse spiller de net, der findes på forskellige niveauer (regionale net med støtte fra industri- og handelskamre, sektorielle net, net etableret i forbindelse med samarbejdet mellem universiteter og virksomheder osv. ) en afgørende rolle med hensyn til videreformidling af information og som kontaktpunkter mellem virksomhederne og Europa-Kommissionen. Europa-Kommissionen har selv gennemført eller ydet støtte til forskellige initiativer, som vedrører SMV'erne direkte: udarbejdelse af en vejledning til LEONARDO DA VINCI- programmet henvendt specielt til SMV'er samt afholdelse af en særlig workshop i forbindelse med informations- og kontaktdagene arrangeret for potentielle initiativtagere i Bruxelles fra 3. til 6. februar 1997. Den 13. og 14. marts 1997 har de nationale koordineringsorganer i Benelux-landene gennemført et seminar med deltagelse af koordineringsorganer fra alle EU- landene om SMV'ernes deltagelse i LEONARDO DA VINCI-programmet, og endelig skal der gøres opmærksom på det arbejde, der er udført i forbindelse med udarbejdelsen af henstillingen vedrørende adgang til erhvervsuddannelse, hvor der indgår en del, der vedrører SMV'erne direkte. Disse initiativer vil sandsynligvis indgå i de igangværende overvejelser vedrørende revideringen af LEONARDO DA VINCI-programmet, som kører på tredje år, og som vil fremlægge en første midtvejsrapport for programmets tilsynsudvalg. 99 7. 7. 4 Programmet MEDIA II - Uddannelse Den hurtige vækst på det europæiske marked for audiovisuelle programmer (13% i 1994-95) samt de potentielle jobskabelsesmuligheder i den audiovisuelle sektor, kræver et højt kvalificeret grundlag af fagfolk og iværksættere. Programmet Media li-Uddannelse (45 mio. ECU for perioden 1996-2000) søger at opfylde de behov, der udvikler sig i den audiovisuelle industri, og fremme dens konkurrenceevne ved at forbedre den faglige uddannelse, især efter- og videreuddannelserne, men også grunduddannelserne i denne sektor. Den audiovisuelle industri i Europa består for en stor dels vedkommende af SMV'er, og det er i Rådets afgørelse144 om dette uddannelsesprogram besluttet, at der skal lægges særlig vægt på SMV'er. De tre uddannelsesområder, der skal udvikles under programmet (audiovisuel ledelse på europæisk niveau, anvendelse af ny teknologi og teknikker til udarbejdelse af drejebøger) gribes an ud fra et europæisk perspektiv for at bevidstgøre folk i branchen og virksomhederne om det audiovisuelle markeds europæiske dimension. De initiativer, der skal gennemføres, har til formål at styrke samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionerne, branchefolkene og virksomhederne. I programmet tages der hensyn til de strukturelle mål, som f. eks. udviklingen af en selvstændig produktionsstruktur, især SMV'er, idet man i disse initiativer søger at opnå en sammenhæng med andre fællesskabsforanstaltninger på 'uddannelsesområdet (bl. a. inden for rammerne af Leonardo- programmet og målene under Den Europæiske Socialfond). Der forventes gennemført ca. 250 uddannelsesinitiativer under programmet med deltagelse af 1. 700 branchefolk og 650 institutioner og virksomheder. 7. 8. Miljø Miljølovgivningen vil kunne medføre yderligere byrder for SMV'erne, der ofte ikke råder over tilstrækkelige økonomiske ressourcer og personale til at opfylde kravene. Selv frivillige initiativer som ordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) kan i praksis blive til en tvungen ordning som følge af pres fra markedet. Kommissionen er opmærksom på denne risiko, og har derfor, hvor det har været nødvendigt, udviklet skræddersyede foranstaltninger for at hjælpe SMV'eme med gennemførelsen af fællesskabslovgivningen. 7. 8. 1. Ordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) tage hensyn til SMV'erne er det i EMAS-forordningen145 anført, at For at medlemsstaterne og Kommissionen lægger særlig vægt på SMV'ernes deltagelse (artikel 13). I marts 1996 offentliggjorde Kommissionen et udbud146 vedrørende identificering og udvikling af effektive metoder til ydelse af teknisk støtte til SMV'er i forbindelse med deltagelse i EMAS. Fem projekter blev påbegyndt i januar 1997. For så vidt angår de 38 EU-finansierede projekter, der omfatter 358 virksomheder, og som blev gennemført efter en tidligere indkaldelse afbud i 1993, har man analyseret SMV'ernes deltagelse. Analysen viste, at selv om størrelsen af virksomhederne varierede fra 7-8 ansatte til mere end 350, er gennemsnitsstørrelsen helt klart små og mellemstore virksomheder: over 65% af virksomhederne har mindre end 150 ansatte (35% mindre end 50 og 32% mellem 1 44 1 45 146 Rådets afgørelse 95/564/EF af 22. december 1995 om et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske ausiovisuelle programindustri (Media II - Uddannelse). EFT L 321 af 30. 12. 1995, s. 33 Forordning (EØF) nr. 1836/93, EFT L 168 af 10. 7. 1993, s. 1 EFT C 75 af 15. 3. 1996, s. 27 100 50 og 150). De fleste af de 57 virksomheder med mere end 250 ansatte overskred kun denne grænse ganske lidt, mens der var nogle få virksomheder med ca. 300 ansatte. Det er blevet konstateret, at størrelsen er en nøglefaktor, når man skal vurdere vanskeligheder og ulemper ved gennemførelsen af EMAS, idet de små virksomheder normalt ikke har tilstrækkelige menneskelige, tekniske og økonomiske ressourcer. Opdeling af de virksomheder, der deltager i EMAS-ordningen, efter antal ansatte Størrelse < 50 ansatte 50-150 150-250 >250 J Antal virksomheder 123 115 63 57 7. 8. 2. Pilotaktionen Euromanagement-Miljø I 1995 iværksatte Kommissionen pilotaktionen EUROMANAGEMENT-Miljø med det formål at hjælpe SMV'er, der ønskede at deltage i EMAS, fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision. Aktionen går ud på: - at udarbejde en metode, der skal kunne anvendes på europæisk plan, til at hjælpe SMV'erne - navnlig de små - i industrisektoren, som ønsker at indføre systemer til miljøstyring og miljørevision og lade sig registrere i EMAS-systemet; - at anvende denne metode på en pilotgruppe af over 500 SMV'er - hvoraf en lille del skal følges lige til registreringen i EMAS-systemet - samt at identificere og analysere SMV'ernes problemer, muligheder og tilpasningsbehov i forbindelse med EMAS- systemet; - at forelægge Kommissionen en rapport om de strukturelle foranstaltninger og andre foranstaltninger på regionalt, nationalt og europæisk plan, der vil være nødvendige for at gøre det lettere for SMV'erne at deltage i EMAS-systemet, herunder en evaluering af behovet for revidering af forordningen. Den europæiske koordinator147, som har udviklet metoden er ansvarlig for aktionens tilrettelæggelse, for kontrollen med konsulenternes arbejde og for udarbejdelse af en generel oversigt over aktionen. På grundlag af 1323 interessetilkendegivelser og 323 gyldige bud blev der udvalgt et net med 51 konsulenter148. 1 en første fase har hver konsulent udvalgt mindst 10 SMV'er, hvis det var muligt fra samme industrisektor, afholdt et seminar for lederne af SMV'er, foretaget en miljøanalyse, udarbejdet et individuelt miljøstyringssystem sammen med SMV'erne samt analyseret SMV'ernes tilpasningsbehov og -vanskeligheder i forbindelse med EMAS-forordningen. I anden etape vil hver konsulent bistå mindst en af SMV'erne med indførelse af et miljøstyringssystem og registrering i EMAS-systemet. De nationale koordinatorer, der er udnævnt efter forslag fra medlemsstaterne, opfylder funktionen som nationale knudepunkter, og skal navnlig bistå konsulenterne ved udarbejdelse af lister over nationale miljøbestemmelser med relevans for de deltagende SMV'er, forelægge rapporter og arrangere opfølgningsmøder med konsulenterne og SMV'erne i deres land. På det indledende seminar i Bruxelles den 3. og 4. oktober 1996, som Kommissionen var vært for, præsenterede den europæiske koordinator konsulenterne og de nationale koordinatorer for den metode, der skal anvendes under aktionen. Pilotaktionen, der gennemføres af 147 148 Udvalgt på grundlag af udbud nr. 95/C 231/10, EFT C 231 af 5. 9. 95, s. 13 Indkaldelse af forslag nr. 96/C 49/10, EFT C 49 af 20. 2. 96, s. 21 101 tjenestegrenene for erhvervspolitik i samarbejde med tjenestegrenene for industripolitik og miljøpolitik og i samarbejde med medlemsstaterne, er blevet positivt modtaget, og på nationalt plan er der allerede fremsat anmodning om, at denne metode anvendes igen. Resultaterne af pilotaktionen forventes at foreligge i slutningen af 1997. 7. 8. 3. Vejledning i Øko-management I perioden 1995-96 udviklende nogle af EIC-medlemmerne af den særlige miljøgruppe med støtte fra Kommissionen en vejledning i Øko-management for SMV'er. Der er tale om et interaktivt værktøj bestående af software og en vejledning, udarbejdet med henblik på at hjælpe virksomheder, især SMV'er, med de første skridt i retning af registrering i EMAS- systemet. Vejledningen kan også være nyttig ved indførelse af miljøstyringssystemer i virksomheder. Vejledningen, der foreligger på alle EU-sprog, dækker industrisektorer som maskinindustrien, beklædning, plastemballage, tekstilbehandling og trykkeri, og vil i 1997 blive udvidet til at omfatte træindustrien og fødevareindustrien. 7. 8. 4. UEE Siden 1992 har SMV'erne kunnet modtage støtte under det finansielle instrument for miljøet LIFE149. I perioden 1993-95 (første til 394 demonstrationsprojekter i medlemsstaterne i form af samfinansiering, og EU's samlede bidrag var på 145,9 mio. ECU. In 1996 og 1997 blev der ydet støtte til 215 projekter. fase af LIFE) blev der ydet støtte Ud af disse projekter skønnes det, at mere end 250 vedrører SMV'er, og disse projekter modtog ca. 40% af midlerne under LIFE-instrumentet. De involverede sektorer er først og fremmest: renere teknologi (overfladebehandling; keramik; garvning; papir; levnedsmidler: især genbrug; retablering af forurenede grunde; luft- og tekstiler); affaldsbehandling, vandsektoren samt byprojekter, især trafikstyring og byplanlægning. er vanskeligt, Det fordi demonstrationsprojekter generelt involverer midlertidige eller allerede eksisterende job. Hver projekt berører imidlertid 4 til 6 job, hvilket svarer til ca. 1000-1500 job i SMV'er med støtte fra LIFE. beskæftigelsen, indvirkningen bedømme på at 7. 9. Energi og transport ENERGI til hensyn rolle med Kommissionen indledte en bred debat om energipolitikken, som mundede ud i hvidbogen om "Energipolitik i Den Europæiske Union"150. I hvidbogen understreges energisektorens centrale konkurrenceevne, forbedring forsyningssikkerheden, den økonomiske og sociale udvikling på et bæredygtigt grundlag og borgernes livskvalitet. Kommissionen forelagde derefter et vejledende aktionsprogram for en periode på 5 år, opbygget omkring strategiske mål, der er fastsat i fællesskab, og som Fællesskabets og medlemsstaternes politikker skal konvergere imod. Den mest direkte virkning forbedrede konkurrencebetingelser. Udbud af energi til konkurrencedygtige priser og på gunstige betingelser er faktisk af afgørende betydning for en styrkelse af SMV'ernes konkurrenceevne. energipolitikken SMV'erne industriens være for vil de af af Desuden består den industri, der beskæftiger sig med vedvarende energi, i overvejende grad af SMV'er. De aktiviteter, der vil blive iværksat med udgangspunkt i grønbogen om 1 49 1 50 Oprettet ved forordning (EØF) nr. 1973/92 af 21. 5. 92, EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 1 ; ændret ved forordning (EF) nr. 1404/96 of 15. 7. 1996, EFT L 181 af 20. 07. 1996, s. 1 KOM(95) 682 af 13. 12. 1995 102 fællesskabsstrategi "Fremtidens energi: Vedvarende energi"151 vil derfor have en positiv virkning for SMV'er, der beskæftiger sig med vedvarende energi. En hurtigere indførelse og styrkelse af anvendelse af vedvarende energi og teknologi i forbindelse hermed er også et vigtigt element i Fællesskabet generelle strategi til støtte for SMV'er. Der er blevet udviklet to programmer: SAVE II, der skal fremme en rationel anvendelse af energi, og ALTENER, der skal fremme anvendelsen af vedvarende energikilder. SA VE II: rationel anvendelse af energi SAVE II152 (45 mio. ECU for 1997-2000) er et ikke-teknologisk EU-program til fremme af rationel energianvendelse. SAVE har til formål at skabe et miljø, der vil fremme investeringerne i effektiv energiudnyttelse, og som vil betyde, at det erkendes, at energieffektivitet er en markedsmulighed. Programmet henvender sig ikke specielt til SMV'er, men flere af disse nyder godt af det. Under SAVE II ydes der støtte til følgende foranstaltninger: sektorer, informationsspredning, evaluering og overvågning af fremskridt med hensyn til effektiv anvendelse af energi i Fællesskabet samt energistyring på regionalt niveau og byniveau. undersøgelser, pilotaktioner bestemte inden for er nævnt SMV'erne 1997 uddannelsesaktiviteterne: "fremme effektiv energianvendelse uddannelsesordninger". i prioriteringen specielt for i forbindelse med i SMV'er gennem ALTENER: fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder I ALTENER-programmet (40 mio. ECU for 1993-1997) fokuseres der på fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder. Kommissionen er i gang med at forberede ALTENER li-programmet, der dækker perioden fra 1998 til 2002. Under ALTENER-programmet gives der støtte til pilotaktioner foreslået af medlemsstaterne. Det er desuden målet med ALTENER-programmet at øge anvendelsen af vedvarende energikilder i Fællesskabet og øge handelen med produkter, udstyr og tjenester inden for vedvarende energi, hvilket vil bidrage til en reduktion af udslippet af CO2. Programmet er ikke specielt målrettet mod SMV'er, selv om flere SMV'er nyder godt af det. I det foreslåede ALTENER li-program vil støtten til SMV'er blive beregnet separat, hvilket ikke er tilfældet i det igangværende program. TRANSPORT Med det Transeuropæiske transportnet søger man at skabe indbyrdes forbindelse og interoperabilitet mellem de forskellige nationale transportnets infrastrukturer. I Rådets forordning nr. 2236/95 om transeuropæiske net153 (både transport- og energinet) er budgettet for perioden 1995-1999 på 2,345 mia. ECU, og herafer de 1,8 mia. ECU til transportområdet. Selv om de transeuropæiske net ikke indeholder særlige støtteforanstaltninger for SMV'er vil de påvirke økonomien positivt, og derved få en indirekte betydning for SMV'erne, især SMV'er i fjernereliggende områder, vil fa fordel af bedre forbindelsesmuligheder til de centrale europæiske markeder. Kommissionen står for at skulle iværksætte en undersøgelse af, hvilke finansielle problemer i forbindelse med SMV'eme støder på, når de deltager som underleverandører 1 51 1 52 1 53 KOM(96) 576 af 20. 11. 1996 Rådets beslutning 96/737/EC af 16. 12. 1996, EFT L 335 af 24. 12. 1996, s. 50 Vedtaget af Rådet den 18. 9. 1995, EFT L 228 af 23. 9. 1995, s. 1 103 implementeringen af de transeuropæiske net. Den vil undersøge hvorledes sådanne problemer kan løses, bl. a. gennem europæiske finansgarantier. 7. 10 Pen audiovisuelle sektor 7. 10. 1 Programmet MEDIA II - Udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner (1996-2000) I Rådets afgørelse om iværksættelse af programmet Media II - Udvikling og Distribution154 blev der fastsat et strukturelt mål om udviklingen af en selvstændig sektor for produktion og distribution, især bestående af SMV'er, og dette er et af programmets væsentligste mål. SMV'erne udgør over 85% af de virksomheder, der støttes under programmet, og har et samlet budget på 265 mio. ECU for perioden 1996-2000. Inden for sektoren udvikling (præproduktion), med en budgetramme på 65 mio. ECU, er det formålet med programmet at forbedre betingelserne for udvikling af projekter inden for fiktion, dokumentarproduktioner, animation og ny teknologi, samt at bidrage til udviklingen af virksomheder selv gennem lån til konsolidering og strukturering. Udviklingslån til SMV'er beløb sig således i 1996 til 3 mio. ECU, dvs. mere end en tredjedel af budgetmidlerne. 1996 var det første år med programmet Media li-Udvikling, og 220 SMV'er modtog støtte. Inden for området distribution/udsendelse af audiovisuelle programmer søger man at styrke sektoren ved at fremme grænseoverskridende distribution og netværkssamarbejde mellem operatørerne, støtte flersprogede værker og stimulere den uafhængige produktion. 7. 10. 2 Handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa (16:9- handlingspldnen) Overgangen fra det traditionelle skærmformat (biografformat fra 1930'erne), hvor forholdet var 4:3, til det morderne store 16:9-skærmformat udgør sammen med indførelse af digital ly, som komplementerer dette format, en overgang, som vil komme til at markere fremtidens radio- og tv-sektor. 16:9-handlingsplanen155 opererer med en fællesskabsfinansiering på 228 mio. ECU for perioden 1993-97, der skal bidrage til at sætte gang i første fase af denne grundlæggende overgang. Handlingsplanens funktion er at tilbyde tv-selskaber og programproducenter et økonomisk bidrag, der skal dække ekstraomkostninger til udsendelse og produktion i 16:9-formatet, således at tv-modtagere med stor skærm kan markedsføres, og for at sikre et tilstrækkeligt udbud af europæiske audiovisuelle produktioner. De to store kategorier, der nyder godt af aktionsplanen, er de uafhængige producenter og tv-selskaberne. I gennemsnit er 45% af midlerne blevet tildelt uafhængige producenter, hvoraf de fleste er SMV'er, hvilket i øvrigt er et udtyrk for mangfoldigheden i den audiovisuelle sektor i Europa. I gennemsnit har 220 uafhængige producenter om året modtaget støtte under aktionsplanen. ^4 155 Rådets afgørelse 95/563/EF af 10. juni 1995 om iværksættelse af et program til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner (MEDIA II - Udvikling og Distribution) (1996-2000), EFT L 321 af 30. 12. 95, s. 25 Rådets afgørelse 93/424/EØF af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa, EFTL196af5. 8. 93,s. 48 104 8. FREMME AF IVÆRKSÆTTERAND OG STØTTE TIL SÆRLIGE MÅLGRUPPER iværksættere, medhjælpende ægtefæller, unge For at fremme hjælpen til håndværksvirksomheder og små virksomheder blev der den 15. april 1997 offentliggjort en indkaldelse af forslag156, som bl. a. omfatter foranstaltninger til fordel for kvindelige iværksættere og virksomheder oprettet af dårligt stillede grupper. Denne indkaldelse omfatter 7 mål: tværnationalt samarbejde, små virksomheders og håndværksvirksomheders fælles deltagelse i i EØS-landene, fremme af europæisk virksomhedskultur og messer og udstillinger iværksætterånd, og håndværksvirksomheder, erhvervsuddannelse af håndværkere og iværksættere af små virksomheder, adgang til information og tjenesteydelser gennem udbygning af edb samt uddannelse af eurorådgivere fra ledsageorganisationer. Kommissionen har modtaget 402 forslag, som nu er under behandling. kreditmuligheder virksomheder finansiering små for og 8. 1. Håndværk, små virksomheder og mikrovirksomheder I forbindelse med en omstrukturering af tjenestegrene besluttede Kommissionen den 10. april for det 1996 at oprette kontoret "Håndværk og små virksomheder" generaldirektorat, der beskæftiger sig med erhvervspolitik, og kontorets kompetenceområder er: håndværk, små virksomheder, kvinder, særlige målgrupper og lokaludvikling. inden På grundlag af meddelelsen "Håndværksfagene og de små virksomheder, faktorer for vækst og beskæftigelse i Europa"157, og rapporten til det Europæiske Råds møde i Madrid er der blevet iværksat en række specifikke aktioner, der er direkte inspireret af de 10 særligt prioriterede aktioner. Disse prioriterede aktioner, opstillet af Kommissionen, havde især til formål at styrke integrationen af håndværksvirksomheder og små virksomheder i det indre marked, at udvikle det tværnationale samarbejde, at yde særlig hjælp på områderne standardisering, certificering, miljøstyring og kvalitetsstyring, at give bedre adgang til ledelsesteknik, bl. a. for medhjælpende erhvervsuddannelse og uddannelse ægtefæller, at sikre en bedre adgang til finansieringskilder og at støtte et initiativ fra de europæiske håndværkssammenslutninger om at gøre denne sektor mere synlig. inden for I overensstemmelse hermed er følgende aktioner blevet iværksat: a) Forberedelse af den tredje europæiske konference om håndværksfagene og de små virksomheder Den tredje europæisk konference om håndværksfagene og de små virksomheder, der finder sted den 20. og 21. november 1997 i Milano har til formål at gøre status over de opnåede fremskridt og fastlægge retningslinjer og prioriteter for arbejdet inden for denne sektor. 11 forbedrende konferencer er blevet afholdt i 1996 og 1997. Disse forberedende konferencer har hver drejet sig om et særligt område inden for sektoren (finansiering, uddannelse, beskæftigelse, kunsthåndværk, lokaludvikling, ny teknologi osv. ), og alle de relevante tjenestegrene i Kommissionen har været inddraget. b) Tværnationalt samarbejde Den 18. 8. 1996 blev der offentliggjort en indkaldelse af forslag, udarbejdet i samråd med alle de berørte tjenestegrene, vedrørende forslag til styrkelse af det tværnationale samarbejde mellem håndværksvirksomheder, støttet af håndværksorganisationerne for at lette arbejdet 156 Støtte til håndværksvirksomheder og små virksomheder, indkaldelse af forslag 97/C 117/17, EFT C 117 af 15. 4. 1997, s. 43 '57 KOM (95) 502 af 26. 10. 1995: "Håndværksfagene og de små virksomheder, faktorer for vækst og beskæftigelse i Europa. Resultaterne af den anden europæiske konference om håndværk og den lille virksomhed i Berlin den 26. og 27. september 1994, opfølgning og henstillinger til medlemsstaterne". 105 med at skabe kontakt mellem virksomhederne. Udvælgelsen af de 58 forslag, der blev indsendt, blev afsluttet den 22. november 1996. 12 projekter, der implicerer 10 lande, er blevet udvalgt som prioriterede projekter, og vil modtage en samlet støtte på ca. 1 mio. ECU. c) Integrering af de små virksomheder og håndværksfagene i det indre marked Identificeringen af de hindringer, som håndværksvirksomheder og små virksomheder står over for i forbindelse med aktiviteter i grænseområderne, er blevet fortsat, og det samme gælder rådgivningen af virksomheder på dette område i overensstemmelse med Kommissionens prioriteter. Pilotprojekter til støtte for håndværksvirksomheder og små virksomheder, der arbejder i grænseområder og som ønsker at udvikle deres aktiviteter i nabolandende er blevet igangsat efter indkaldelse afbud158. Denne aktion gennemføres ved hjælp af: • støtte til igangsættelse via virksomhedsrådgivningskontorer i grænseområderne; • gennemførelse af undersøgelser til identificering af de hindringer, som virksomhederne støder på i nabolandende. Der gives økonomisk støtte til de ansvarlige for de 6 kontorer og til gennemførelsen af 11 undersøgelser. I april 1997 vil der, af en uafhængig virksomhed udvalgt på grundlag af et udbud, blive foretaget en evaluering. Der vil blive taget stilling til en eventuel videreudvikling af initiativet på grundlag af evalueringsrapporten. d) Dialog med de repræsentative organisationer i sektoren Tjenestegrenene for erhvervspolitik har inddraget andre af Kommissionens tjenestegrene i møder med de vigtigste repræsentative organisationer for håndværksfagene og de små virksomheder på europæisk og nationalt plan. Disse møder er et uformelt forum for diskussioner og udveksling af synspunkter vedrørende medlemsstaternes og EU's politik til fordel for håndværksfagene og de små virksomheder. e) Aktioner på uddannelsesområdet Inden for rammerne af "Det Europæiske År for Livslang Uddannelse" er der ydet økonomisk støtte til et projekt til etablering og start af et europæisk net til udveksling af unge håndværkere mellem forskellige europæiske lande. f) Forbedring af kendskabet til håndværket og den lille virksomhed og deres synlighed på europæisk plan - Støtte til oprettelsen af "Académie Avignon" som afslutning på projektet om et europæisk akademi for håndværk og små virksomheder. Akademiet er et forum for oplysning, udveksling og rådslagning, hvor sektoren kan styrke sin identitet, rolle, særlige kendetegn og tilstedeværelse i EU's regioner - Medfinansiering af europæiske konkurrencer for unge håndværkere fra forskellige håndværksbrancher med henblik på at øge europæisk identitet (f. eks. Europacuppen for bagere). - Indstiftelse af en europæisk kunsthåndværkspris som et udtryk for den vigtigste fællesnævner i EU for håndværkene og de små virksomheder. 158 EFTC 89 af 26. 3. 1994, s. 16 106 - Forbedring af kendskabet til sektorens økonomiske rolle ved iværksættelse af analyser rettet mod små virksomheder og håndværksvirksomheder. En analyse af tekstil- og byggesektoren i 4 lande baseret på fælles kriterier har givet meget opmuntrende resultater. 8. 2. Kvindelige iværksættere og medhjælpende ægtefæller, virksomheder ledet af iværksættere fra dårligt stillede grupper Kvinder spiller en vigtig rolle i ledelsen og administrationen af SMV'er. Dels som iværksættere - 20 til 30% af de 18 millioner SMV'er i EU har kvinder som virksomhedsledere, og 25 til 30% af alle de nye virksomheder oprettes af kvinder. Dels som virksomhedslederes medhjælpende ægtefælle - i 60 til 80% af SMV'eme udfører virksomhedslederens ægtefælle administrativt og ledelsesmæssigt arbejde, og han/hun er, med eller uden officiel status, virksomhedslederens nærmeste medarbejder eller en de facto "medleder" af virksomheden. Det er almindeligt erkendt, at jo mere den medhjælpende ægtefælle er impliceret i virksomhedens drift, jo større er dens chance for at overleve. I nogle sektorer er ægtefællernes aktiviteter komplementære, f. eks. inden for fiskeriet og ligeledes i landbruget, hvor 10% af virksomhedslederne er kvinder. Medhjælpende hustruer i landbruget tager sig ofte af administrationen (især regnskaberne), og er direkte impliceret i udviklingen af bondegårdsturisme og lokale tjenester. Det fjerde rammeprogram for lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000)159 omfatter en prioritering af foranstaltninger til fordel for kvindelige iværksættere. I Kommissionens meddelelse af 21. 6. 1996 "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner"160 indgår et afsnit om kvinder som iværksættere og som medarbejderne ægtefæller i SMV'er, i hvilket deres særlige vanskeligheder og vilkår nævnes, og hvor der præsenteres fællesskabsaktioner, der skal søge at løse disse vanskeligheder. Meddelelsen sigter mod at integrere "lige muligheder" i alle fællesskabsprogrammerne. I øvrigt indeholder den fjerde rapport fra Det Europæiske Observationscenter for SMV'er en tematisk undersøgelse om kvinder og SMV'er, hvor det fremhæves, at flere og flere virksomheder startes af kvinder. Siden den første europæiske konference om håndværk, der fandt sted i Avignon i October flere af Kommissionens aktioner været koncentreret om kvindelige 1990, har virksomhedsledere og medhjælpende ægtefæller, især inden for områderne uddannelse, analyser og etablering af netværk. Efter disse første aktioner blev spørgsmålene vedrørende kvinder som iværksættere og medhjælpende ægtefæller gjort til et af hovedtemaerne på den anden europæiske konference om håndværk og små virksomheder i Berlin 1994. På grundlag af konklusionerne fra disse konferencer har Kommissionen fastlagt prioriterede aktioner til fordel små for kvindelige virksomhedsledere og medhjælpende ægtefæller håndværksvirksomheder, som indgår i det tredje flerårige program til fordel for de små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene. De prioriterede områder er: støtte til kvinders oprettelse af virksomheder, støtte til etablering og styrkelse af europæiske netværk samt støtte til uddannelse. Fremme af kvindernes deltagelse i regionaludviklingen i Som opfølgning af de overvejelser, der er gjort vedrørende kvindelige iværksættere og nødvendigheden af at hjælpe kvinder, der skaber eller udvikler en virksomhed, forsøger man med RECITE II161 inden for rammerne af regionalpolitikkens tværregionale samarbejde at fremme etableringen af et net af ressourcecentre for at forbedre kvindernes jobmuligheder og 1 59 1 60 161 Rådets beslutning 95/593/EC, EFT L 335 af 30. 12. 95 KOM(96)67af21. 02. 1996 EFT C 326 af 31. 10. 1996, s. 9 107 deres integrering i erhvervslivet. De tjenester, der tilbydes af disse centre skal være differentierede, fordi kvinder ikke udgør en homogen gruppe. De skal ligeledes gøre det muligt at identificere nye former for aktiviteter og job, navnlig på lokalt plan, som tager hensyn til både kvinderne og mændenes interesser og de potentielle muligheder for udvikling i området. Fremme af tværnationale aktioner til fremme af overførsel af knowhow og erfaring gennem initiativet "Beskæftigelse - NQW" Aktionsområdet NOW (lige muligheder for kvinder inden for beskæftigelse) under initiativet "Beskæftigelse og udvikling af de menneskelige ressourcer" (500 mio. ECU for perioden 1995 - 1999) prioriterer kvinders etablering af SMV'er og kooperativer gennem: - støtte til udvikling og etablering af netværk samt samarbejde med hensyn til lokale beskæftigelsesinitiativer for at mobilisere kvindernes muligheder for at udnytte de lokale ressourcer som f. eks. turisme, kultur, miljø, serviceydelser og for at skabe beskæftigelse i landdistrikter; - støtte til kvinder til etablering af SMV'er og kooperativer og til rekruttering af personale; - støtte til etablering af finansielle instrumenter til støtte for kvinders oprettelse af virksomheder. Ud af de 750 projekter i den første fase (1995-1997) vedrører næsten 50% oprettelsen af støttetjenester, erhvervsuddannelse og kvinders udvikling af små virksomheder. Pilotprojekter for kvinder i landbrugsmiljøet Inden for rammerne af de pilotprojekter, der støttes af EUGFL, Udviklingssektionen, har Kommissionen f. eks. offentliggjort en indkaldelse af innovative forslag for at støtte kvindelige landbrugere og kvinder i landdistrikter162. Det er rettet mod at fremme og øge værdien af lokale landbrugsprodukter, omlægge landbrugsproduktionen til komplementære aktiviteter som f. eks. håndværk, turisme, tjenesteydelser og miljø. Der er blevet modtaget ca. 400 projekter, som vil blive gennemgået i andet halvår af 1997. 8. 3. Virksomheder inden for handel og distribution For så vidt angår handel og distribution er betydningen af nærbutikker i landdistrikter, der er dårligt stillede med hensyn til beskæftigelse, blevet fremhævet på et seminar. Der er blevet gjort fælles overvejelser (inden for erhvervspolitik og regionalpolitik) vedrørende den bedste anvendelse at strukturfondene (især Den europæiske Fond for Regionaludvikling) til opretholdelse og udvikling af nærhandel i landområder. Der er gennemført en undersøgelse vedrørende situationen, de forskellige problemer, den forventede udvikling og de løsninger, der er gennemført for at forbedre nærhandelen i dårligt stillede landdistrikter. Som opfølgning af resultaterne af denne undersøgelse forventes der afholdt et europæisk seminar i 1997 i samarbejde med Regionsudvalget, ligesom det planlægges at gennemføre pilotprojekter inden for dette område. Man er også ved at undersøge mulighederne for lignende initiativer i byområder. Disse to områder er gjort til genstand for en bred høring efter vedtagelsen af grønbogen om handel163. 8. 4. Erhvervsdrivende foreninger Der er gennem direkte møder og konsultationer mellem tjenestegrenene i Kommissionen løbende blevet arbejdet med evalueringsmetoder og egentlig evaluering af de aktioner, som Kommissionen indtil nu har gennemført til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, 162 163 E FT c 284 af 27. 9. 1996, s. 21 KOM(96) 530 af 20. 11. 1996. 108 almennyttige selskaber og fonde, samt med udarbejdelsen af meddelelsen om foreninger og fonde. Det er meningen, at dette samarbejde skal fortsætte også efter offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse, således at der kan iværksættes fælles aktioner. Den tjenestegren, der beskæftiger sig med erhvervsdrivende foreninger, er repræsenteret i flere sektorer inden for fællesskabspolitikken. Den deltager navnlig i de rådgivende grupper for demokratiprogrammerne og LIEN-programmet under Phare og Tacis, der skal fremsætte henstillinger med hensyn til finansiering af projekter, idet formålet er at sikre, at der tages behørigt hensyn til projekter indsendt af andelsselskaber, gensidige selskaber, almennyttige selskaber og fonde. Lige fra begyndelsen har man også bidraget til det forskellige arbejde vedrørende lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. Det skal ligeledes bemærkes, at der på Europa-Parlamentets initiativ på fællesskabsbudgettet for 1997 er skabt en ny budgetpost under betegnelsen "Den Tredje Sektor og Beskæftigelse" med en bevilling på 10 mio. Denne budgetpost skal anvendes til undersøgelse og fremme af andelsselskabers, gensidige selskabers, almennyttige selskabers og fondes jobskabende potentiale samt mere generelt alle lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. Iværksættelsen af dette initiativ forudsætter et tæt samarbejde mellem de af Kommissionens tjenestegrene, der beskæftiger sig med henholdsvis erhvervsdrivende foreninger og beskæftigelse. Den fjerde rapport fra Det Europæiske Observationscenter for SMV'er indeholder en tematisk undersøgelse af sektoren af erhvervsdrivende foreninger, som fremhæver andelsselskabers, gensidige selskabers, almennyttige selskabers og fondes sociale rolle og økonomiske betydning. Disse tegner sig for ca. 5% af beskæftigelsen i den private sektor, og er aktive både i sektoren for markedsmæssige tjenester og sektoren for ikke-markedsmæssige tjenester. 109 KONKLUSIONER I denne rapport redegøres for virkningerne af EU's politikker og aktioner til fordel for SMV'erne, som er et resultat af koordineringen mellem EU's erhvervspolitik og EU's politik på andre områder. Siden vedtagelsen af den første rapport om koordinering i 1992 har Kommissionen udviklet både opbygningen og indholdet af rapporten, som nu giver et samlet helhedsbillede af EU's aktioner til fordel for SMV'erne, således at disse aktioners sammenhæng og synlighed forbedres. Rapporten viderefører og styrker den fremgangsmåde, der blev slået til lyd for i rapporten fra 1995, som konkretiserer målene i de integrerede programmer fra 1994 og 1996, der er opbygget som rammer for koordinering af aktionerne til fordel for SMV'erne. Der er gjort store fremskridt, hvilket er kommet til udtryk i form af en politisk prioritering af SMV'erne i EU, en større grad af hensyntagen til SMV'ernes særlige situation i politikken på de forskellige områder, der indvirker på deres miljø, samt indførelse af støtteforanstaltninger for SMV'erne i de fleste EU-programmer. SMV'ernes deltagelse i EU's programmer er som helhed steget, men kan stadig forbedres yderligere. 1. En politisk prioritering i Den Europæiske Union og medlemsstaterne Erkendelsen af SMV'ernes jobskabende potentiale har betydet, at der i Det Europæiske Råd er sket en politisk prioritering af SMV'erne. På Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i 1992 besluttede man at oprette Den Europæiske Investeringsfond (EIF), som bl. a. har til opgave at stille sikkerhed for SMV'er. I juni 1992 anmodet Det Europæiske Råd på sit møde i København Den Europæiske Investeringsbank (EIB) om i samarbejde med Kommissionen at øge den midlertidige lånefacilitet fra Edinburgh gennem etablering af "SMV-faciliteten". På mødet i Cannes i juni 1995 opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til at undersøge mulighederne for at øge effekten af de forskellige politikker til fordel for SMV'erne. Som reaktion herpå forelagde Kommissionen rapporten om SMV'ernes rolle som en dynamisk kilde for beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i EU for Det Europæiske Råds møde i Madrid i slutningen af 1995, og denne rapport blev positivt modtaget. På mødet i Amsterdam i juni 1997 anmodede Det Europæiske Råd Kommissionen om at undersøge initiativer til jobskabelse i SMV'er som forberedelse til Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelsen i Luxembourg i november 1997, om at skabe en taskforce til forenkling med henblik på at forbedre lovgivningens kvalitet og reducere den byrde, der påhviler virksomhederne, især SMV'erne. Det anmodede ligeledes EIB om i samarbejde med EIF at undersøge mulighederne for at oprette en facilitet til finansiering af højteknologiprojekter i SMV'er. Kommissionen har desuden for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik som ramme for det særlige topmøde i Luxembourg om beskæftigelsen (20. og 21. november). Disse retningslinjer dækker forskellige emner, bl. a. fremme af en ny iværksætterkultur i Europa. retningslinjer foreslået På G7-mødet i Denver i 1997 erkendte man ligeledes SMV'ernes økonomiske og sociale betydning og det hensigtsmæssige i at udveksle bedste praksis, og man gav udtryk for, at man ønskede at videreføre arbejdet med SMV'erne. Det er lidt efter lidt ved at vise sig en konvergens i de nationale politikker i form af medlemsstaterne samordnede aktioner inde for SMV-politikken, vedrørende benchmarking- initiativerne og identificering af bedste praksis. 2. En større hensyntagen til SMV'ernes særegenheder i EU's politik SMV-dimensionen far en horisontal karakter, der berører EU's politik på alle områder. Alle EU-politikker integrerer nu i forskelligt omfang SMV-dimensionen. De nævner SMV'erne som en virksomhedskategori, der skal lægges særlig vægt på, eller de indeholder særlige 110 bestemmelser til fordel for SMV'er, som f. eks. rammebestemmelserne for statsstøtte til SMV'er inden for rammerne af konkurrencepolitikken. Definitionen af SMV'er, der blev vedtaget i 1996, er en forudsætning for at kunne orientere politikkerne til fordel for SMV'erne. Den gør det muligt at foretage en bedre målretning af foranstaltningerne til fordel for SMV'erne og at kvantificere den støtte, der tildeles virksomhederne på grundlag af størrelse. Kommissionen vil gøre alt for at denne definition anvendes ved iværksættelse og evaluering af EU's programmer for derigennem bedre at kunne måle deres effekt. Da der nødvendigvis vil gå nogen tid før denne definition anvendes fuldt ud, vil resultaterne først vise sig på lidt længere sigt. For at forbedre SMV'ernes miljø og i større grad tage hensyn til deres behov i EU's politikker og forslagene til retsakter anvender Kommissionen konsekvensanalyser og udvikler samarbejdet på tværs af tjenestegrenene, hvilket udgør en betydelig arbejdsopgave inden for erhvervspolitikken. Etableringen af en regelmæssig dialog mellem Kommissionen og erhvervsorganisationerne bidrager også til en bedre integrering af SMV'ernes situation og et bedre kendskab til deres behov. For så vidt angår eksisterende lovgivning er der taget initiativer til at forenkle lovgivningen vedrørende det indre marked. Kommissionen vedtog i 1997 en henstilling om forbedring og forenkling af forholdene for virksomheder i opstartsfasen. Efter opfordringen på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam har Kommissionen oprettet en taskforce under betegnelsen "Taskforce for forenkling af erhvervsklimaet (BEST)", som skal forelægge en rapport for Det Europæiske Råds møde i Cardiff i 1998. Kommissionen undersøger resultaterne af de aktioner i medlemsstaterne, der er affødt af dens henstillinger vedrørende betalingsfrister og virksomhedsoverdragelser. For så vidt angår indførelsen af den fælles valuta undersøges de praktiske spørgsmål i forbindelse med overgangen til euro i forskellige arbejdsgrupper, hvoraf den ene udelukkende beskæftiger sig med SMV-området. Forbedring af fmansieringsmiljøet for SMV'er, der er et af de højt prioriterede på rundbordskonferencerne for bankfolk, som vil blive viderefort, og det har også været gjort til genstand for en meddeleise om europæiske kapitalmarkeder for SMV'er. i SMV-politikken, spørgsmål centralt været emne har et 3. SMV'erne: prioritering i EU's programmer og større deltagelse I strukturfondene, som er et af EU's vigtigste finansielle instrumenter, udgør SMV'erne en målgruppe som følge af deres bidrag til den økonomiske og sociale 'udvikling. Foranstaltningerne til fordel for SMV'er i programmerne for perioden 1989-1993 tegnede sig tilsammen for 10% af den samlede bevillingsramme. Det vurderes, at samme procentsats vil gælde for programmerne i perioden 1994-1999, hvilket svarer til en fordobling i forhold til det forudgående periode, idet fondenes bevillingsramme er blevet fordoblet. Procentsatserne varierer afhængigt af fondenes mål. De er større for regionerne under mål 2 (16% af budgetmidlerne for perioden 1997-1999) end for regionerne under mål 1 (10% i gennemsnit). Retningslinjerne for programmerne for mål 2 i perioden 1997-1999 indeholder en prioritering af SMV'eme, og i alle programmer findes der en enslydende henvisning til henstillingen vedrørende definitionen af SMV'er. Kommissionen har foreslået, at den handlingsmargen, der er disponibel i de andre eksisterende programmer (mål 1, 3, 4 og 5b), indtil 1999 anvendes til fordel for SMV'erne. I programmerne for de nye medlemsstater, der er blevet vedtaget senere, er en stor del af midlerne afsat til fordel for SMV'er, nemlig 30 til 40%. Dette viser, at der er en vækst i bevillingerne til fordel for SMV'er. Programmerne i forbindelse med EU's SMV- initiativ er blevet vedtaget og er ved at blive gennemført. Selv om bevillingerne til fordel for SMV'erne er blevet øget, ser det ud til at disse ikke i fuldt omfang udnytter de til deres fordel. Man konstaterer undertiden en foranstaltninger, der gennemføres underudnyttelse af bevillingerne, især med hensyn til tjenester til fordel vor virksomhederne i forhold til foranstaltningerne til fremme af investeringer. Kommissionen, der erkender, at det m er svært at måle strukturfondenes virkninger for SMV'erne, både kvantitativ og kvalitativt, har i 1997 iværksat en tematisk evaluering vedrørende SMV'erne, som vil blive forelagt i den næste rapport. Da der er ansvarsdeling mellem Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder, skal medlemsstaterne, der forestår gennemførelsen af strukturfondenes programmer, også være overbevist om nødvendigheden af at opprioritere støtten til SMV'erne og gøre det lettere for dem at deltage i programmerne. For så vidt angår evaluering, opfordrer Kommissionen hele tiden medlemsstaterne til at forbedre evalueringen af deres aktioner til fordel for SMV'erne, idet disse ofte er ufuldstændige med hensyn til forhåndsvurderinger og de efterfølgende evalueringer. fordobling af de samlede globallån For så vidt angår Den Europæiske Investeringsbank kan man fra 1993 til 1996 konstatere næsten en fremme af virksomhedernes konkurrenceevne, og antallet af støttede SMV'er er blevet fordoblet fra 5. 257 i 1993 til 11. 034 i 1996. Siden 1990 har i alt 42. 000 SMV'er, hvoraf 80% har under 50 ansatte, modtaget lån fra EIB for et samlet beløb på 11 milliarder ECU. 4435 SMV'er har benyttet sig af SMV- faciliteten, og dette har resulteret i oprettelsen af mere end 45. 000 nye arbejdspladser. Siden oprettelsen har Den Europæiske Investeringsfond udviklet sine aktiviteter til fordel for SMV'erne, som nu tegner sig for 34% af den samlede aktivitet. Der er tale om 613 mio. ECU i form af sikkerhedsstillelse, hvoraf 397 mio. ECU vedrører pilotaktionen "vækst og miljø". til Indsatsen med hensyn til koordinering af programmerne for forskning og teknologisk udvikling (FTU) har tydeligvis givet resultater. Indførelsen af særlige foranstaltninger for SMV'er (de specifikke teknologifremmende foranstaltninger til fordel for SMV'er - "TSME") har sammen med et øget indsats med hensyn til informering og bevidstgørelse medført en betydelig stigning i antallet af SMV'er i FTU-programmerne under det fjerde rammeprogram i forhold til de tidligere rammeprogrammer. I det fjerde rammeprograms to første år er antallet af deltagende SMV'er, nemlig 5439, næsten lige så højt som i de fire år med det tredje rammeprogram (6276), hvilket tyder på, at man kan nå op på en fordobling af antallet af deltagende SMV'er i det fjerde rammeprogram. I perioden fra 1994 til 1996 har næsten 2500 SMV'er nydt godt af TSME, hvoraf de fleste aldrig i forskningsprogrammer. 40% af de forslag, der er indsendt til TSME resulterer i oplysnings- og bistandsaktioner. Statistikkerne vedrørende SMV'erne deltagelse i TSME, opdelt efter størrelse, viser, at SMV'er med under 50 ansatte udgør 60%, dvs. flertallet af de deltagende SMV'er. I Kommissionens forslag til det femte rammeprogram for FTU indgår en bedre koordinering mellem alle aktører, herunder SMV'erne. Det omfatter et særligt tværgående program "Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse" samt "one-stop-shop" for SMV'erne i Kommissionen for alle forskningsprogrammerne. Desuden har Kommissionen inden for rammerne af innovationsprogrammet i juli 1997 iværksat et pilotprojekt, I-TEC, for at fremme investeringer i startkapital i SMV'er, der er innovative på det teknologiske område. tidligere havde deltaget Et andet eksempel på effektiv koordinering vedrører stimuleringen af virksomhedernes internationalisering samt partnerskaberne. De metoder, der er udviklet inden for rammerne af erhvervspolitikken er blevet overført til programmerne til fordel for tredjelandene for så vidt angår SMV-foranstaltningerne, og dette er sket i alle parters interesse. Informationsnettet (Euro Info Centres) og forsknings- og partnerskabsnettene (BRE et BC NET) samt programmerne til at bringe virksomheder i kontakt med hinanden (EUROPARTENARIAT og INTERPRISE) indgår nu i programmerne til fordel for tredjelande i Middelhavsområdet (MEDA), Latinamerika (AL-INVEST) og, som en ny ting, Asien (ASIA-INVEST) samt landene i Central- og Østeuropa (PHARE og COOPME) og Samfundet af Uafhængige Stater (TACIS). Den fælles værditilvækst, der skabes gennem disse programmer, er anerkendt, og er ikke blot til gavn for virksomhederne i tredjelande men også for de europæiske virksomheder, 112 idet deres intemationalisering fremmes. Som eksempel kan nævnes partnerskabsaktionerne, hvor 4000 virksomheder fra tredjelande i Middelhavsområdet de seneste 4 år har kunnet etablere målrettede kontakter med europæiske virksomheder. Budgetterne for instrumenterne JOP og ECIP er blevet forhøjet for at efterkomme det stadig stigende antal anmodninger fra SMV'er. 69% af de godkendte JOP-sager vedrører SMV'er med under 100 ansatte. På grundlag af erfaringerne med disse programmer har Kommissionen vedtaget et nyt program med betegnelsen "Joint European Venture (JEV)" for at gøre det muligt for europæiske SMV'er at oprette fælles virksomheder i EU. For så vidt angår erhvervsuddannelse i SMV'er indeholder programmerne under ESF's mål 4 og ADAPT-initiativet foranstaltninger til fordel for SMV'erne, og bevillingerne til disse udgør 50 eller 80% af programmets samlede bevillinger, afhængig af medlemsstaten. Midtvejsevalueringerne vil foreligge i slutningen af 1997. Det er derfor for tidligt at evaluere, om SMV'erne virkeligt har haft gavn af de omfattende bevillinger. I LEONARDO da VINCI- programmet udgjorde SMV'erne inden for det aktionsområde, der vedrører virksomheder, 16% af partnerne i pilotprojekterne og 26% i mobilitetsprojekterne. Til trods for den store indsats med hensyn informering og den stadige opprioritering af SMV'er, mikrovirksomheder og håndværksvirksomheder i indkaldelserne af programforslag, er det Kommissionens vurdering, at en større mobilisering af SMV'ernes formidlernet vil kunne øge antallet af deltagende SMV'er, gøre det muligt at foretage en bedre målretning af erhvervsuddannelsesprogrammerne mod SMV'ernes særlige behov og lægge noget af indsatsen ud til formidlernettet. til For en bedre koordinering mellem alle partnere Selv om Kommissionen har opnået nogle gode resultater, er den klar over vanskelighederne med at evaluere programmernes virkninger for SMV'erne. (som f. eks. antal støttemodtagende SMV'er Generelt er de foreliggende data utilstrækkelige til nøjagtigt at måle SMV'ernes reelle fordelt efter størrelse) og deltagelse programmernes effekt med hensyn til forbedring af SMV'ernes konkurrenceevne eller skabelse eller bevarelse af arbejdspladser. For så vidt angår strukturfondene f. eks. støtter Kommissionen sig først og fremmest på de data, den modtager fra medlemsstaterne, der forestår gennemførelsen og evalueringen. Statistikker udarbejdes gradvist på grundlag af den nye definition af SMV'er. Udviklingen i SMV'ernes deltagelse i programmerne er vanskelig at måle, når programmerne dækker perioder af forskellig varighed. Typen af støtte til SMV'erne varierer alt efter, om der er tale om direkte støtte (i form af tilskud eller lån) eller indirekte støtte (i form af infrastrukturer og tjenester inden for rådgivning, uddannelse eller finansiering). Kommissionen er også opmærksom på dens begrænsninger med hensyn til kompetence, idet SMV-politikken ind under medlemsstaternes kompetence. Kommissionens direkte indsats består først og fremmest i administration af programmer, stimulering af en større grad af samordning mellem medlemsstaterne med hensyn til SMV- politikken og eksperimentering med fornyende foranstaltninger for SMV'er. i al væsentlighed hører Kommissionen ønsker at styrke koordineringen mellem tjenestegrenene for at give SMV'erne lettere adgang til programmerne, undgå en for stor spredning af indsatsen og rationalisere arbejdet til fordel for SMV'erne. Ved omstruktureringen af den tjenestegren, der beskæftiger sig med erhvervspolitik, er der blevet lagt vægt på koordineringen af aktiviteterne til fordel for SMV'eme. Der er således blevet oprettet en SMV-enhed på tværs af tjenestegrenene. For at øge SMV'ernes deltagelse i EU's programmer ønsker Kommissionen at få kendskab til forhold, der hindrer, at SMV'eme får det fulde udbytte af EU's programmer, og at undersøge mulighederne for at løse sådanne problemer. 113 Dialogen med erhvervsorganisationerne er afgørende for at få kendskab til situationen i marken og konsolidere de operationelle relæer, der er nødvendige for den politiske indsats. De organisationer, der repræsenterer SMV'eme, har en rolle at spille med hensyn til en bedre målretning af programmerne i forhold til virksomhedernes efterspørgsel og med hensyn til at lette SMV'ernes adgang til deltagelse i programmerne. I denne sammenhæng er udviklingen af den europæiske sociale dialog et vigtigt emne for så vidt angår SMV'ernes repræsentation. Kommissionen stimulerer ligeledes en bedre koordinering med medlemsstaterne og de organisationer, der repræsenterer SMV'eme, gennem samordnede aktioner med henblik på at fremme udveksling og overførsel af bedste praksis inden for SMV-politikken. Metodologien i de samordnede aktioner kan bidrage til at forbedre effekten og effektiviteten af det offentliges politik til støtte for SMV'er. Udnyttelsen af SMV'ernes potentiale med hensyn til jobskabelse, vækst og konkurrenceevne kan kun maksimeres gennem alle parters mobilisering og samlede indsats: EU-institutioneme, medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder, erhvervsorganisationerne og SMV'eme selv. Koordineringen af parternes indsats skal styrkes med det formål at sprede eksempler på bedste praksis i hele EU og få sådan praksis indført ved at koncentrere midlerne på de således identificerede prioritetsområder. 114 ISSN 0254-1459 KOM(97) 610 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 04 08 13 Katalognummer : CB-C0-97-629-DA-C ISBN 92-78-27702-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg f/0