title: Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af anden fase af SLIM og status over gennemførelsen af henstillingerne fra første fase

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 11. 1997 KOM(97) 618 endelig udg. RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM RESULTATERNE AF ANDEN FASE AF SLIM OG STATUS OVER GENNEMFØRELSEN AF HENSTILLINGERNE FRA FØRSTE FASE KWï mm' •"vf 4 *i i' • t il HW M S/ m rørørør RESUME 1. Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 gentog betydningen af at forenkle lovgivningen og anmodede i den forbindelse om, at SLIM-initiativet blev udvidet. Dette bekræftede den positive modtagelse i Rådet (det indre marked) den 26. november 1996 af Kommissionens rapport om initiativets første fase. Endelig har Europa- Parlamentet, gennem Crowley-betænkningen, tilkendegivet sin store støtte til SLIM- projektet og Kommissionens bestræbelser på at forenkle lovgivningen. 2. 3. SLIM må ikke betragtes som et isoleret forsøg på at gennemføre forenklinger. Handlingsplanen for det indre marked, som modtog støtte fra Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997, foreslår, at Kommissionen anlægger et bredere syn på forenklingsproblematikken og ikke blot beskæftiger sig med lovgivningen på EU-plan, men også med medlemsstaternes lovgivning vedrørende det indre marked. Dette "rullende forenklingsprogram" skal omfatte såvel SLIM-metoden som andre forenklingsforsøg. Den rapport om bedre lovgivning, som Kommissionen vil forelægge Det Europæiske Råd i Luxembourg i december vil også give et overblik over og fremhæve EU's forenklingstiltag, inkl. SLIM og andre initiativer såsom B. E. S. T. Formålet med denne meddelelse er at give et resumé af dels henstillingerne fra SLIM- grupperne på de fire områder, der er blevet behandlet som led i denne anden fase, dvs. moms, den kombinerede nomenklatur, banktjenester og gødning, dels Kommissionens svar på disse henstillinger. Den tjener desuden til at informere Rådet og Europa- Parlamentet om, hvordan det er gået med implementeringen af SLIM-gruppernes henstillinger fra første fase. 4. Hvad implementeringen af henstillingerne fra første fase angår, viser de problemer, der er opstået i forbindelse med implementeringen af Intrastat-henstillingerne (se nedenfor), at der hersker en vis grad af uoverensstemmelse mellem på den ene side den politiske vilje til at forenkle (jf. gentagne udtalelser fra ministrene for det indre marked) og på den anden side tilbageholdenheden med at indføre simplere dataindsamlingssystemer og en forenklet nomenklatur for intern handel. 5. SLIM-grupperne har bestået af fem eksperter fra nationale administrationer og fem repræsentanter for brugerne af lovgivning. De påbegyndte deres arbejde i juni 1997 og afleverede deres rapporter i slutningen af oktober 1997. Formanden for hver gruppe er blevet udpeget af kommissæren med ansvar for det pågældende lovgivningsområde. Der er blevet gjort en særlig stor indsats for at gøre gruppernes arbejde mere gennemsigtigt, og der er også blevet indhentet kommentarer fra de medlemsstater og andre interesserede parter, der ikke har deltaget direkte i grupperne. I. Indledning for (Simpler Legislation the Internal Market) blev iværksat af SLIM-initiativet Kommissionen i maj 1996 med bred opbakning fra ministrene for det indre marked. Det tager sigte på at finde frem til, hvordan lovgivningen for det indre marked kan forenkles. Det er også led i Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse. Forenklingen af lovgivningen skal bidrage til at opfylde pagtens målsætninger om at styrke erhvervslivets konkurrenceevne og beskæftigelsespotentiale. Det skal også medvirke til at effektivisere EU's arbejde og gøre det mere gennemsigtigt uden at forringe beskyttelsen af borgerne, arbejdstagerne og miljøet. Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 gentog betydningen af at forenkle lovgivningen og anmodede i den forbindelse om, at SLIM-initiativet blev udvidet. Dette bekræftede den positive modtagelse i Rådet (det indre marked) den 26. november 1996 af Kommissionens rapport om initiativets første fase. Endelig har Europa-Parlamentet, gennem Crowley-betænkningen1, tilkendegivet sin store støtte til SLIM-projektet og Kommissionens bestræbelser på at forenkle lovgivningen. Kommissionen bebudede i maj 1997 lanceringen af den anden fase af SLIM2, hvor den ville se nærmere på moms, den kombinerede nomenklatur, gødningsstoffer og banklovgivning. Den ville i denne forbindelse tage hensyn til forslagene fremsat af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og repræsentanterne for erhvervslivet. Kommissionen tog hensyn til følgende faktorer, da den udvalgte de områder, der skulle med i anden fase af SLIM: - der skulle være tegn på, at lovgivningen på de pågældende områder var for kompliceret og dermed indebar en unødig stor administrativ byrde for virksomhederne - der var behov for at sikre, at brugen af SLIM-metoden ville være værdiforøgende for lovgivningen - der var behov for at finde balancen mellem målsætningerne for hvert enkelt område og SLIM-metodens operationelle kapacitet (små grupper, der arbejder i en kort periode) - der skulle være adgang til tilstrækkelige ressourcer i Kommissionens tjenestegrene - et ønske om ikke at blande sig i en allerede iværksat revision eller konsolidering af lovgivningen. foreslår, anlægger at Kommissionen forenklinger. ikke betragtes som et isoleret forsøg på at gennemføre SLIM må Handlingsplanen for det indre marked3, som modtog støtte fra Det Europæiske Råd i Amsterdam, på forenklingsproblematikken og ikke blot beskæftiger sig med lovgivningen på EU-plan, men også med medlemsstaternes lovgivning vedrørende det indre marked. Det er nødvendigt at forhindre, at SLIM bliver et isoleret initiativ, der forsøger at tackle problemer, som skyldes overkomplicerede regler, og som således kun vil få en begrænset effekt. Dette "rullende farenklingsprogram" skal omfatte såvel SLIM-metoden som andre forenklingsforsøg. For at sikre, at forenklingen ikke går i stå, indeholder handlingsplanen to nye SLIM-faser, som begynder i henholdsvis januar og maj 1998. Den rapport om "bedre lovgivning", som Kommissionen vil forelægge Det Europæiske Råd i Luxembourg i december vil også give et bredere syn et 1 Crcwley-betænkningen A4-0108/07, der blev vedtaget den 9. 4. 1997. 2 Kommissionens arbejdsdokument SEK(97)951 af 14. 5. 1997. 3 Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, CSE(97)1 endelig udg. af 4. 6. 1997. overblik over og fremhæve EU's forenklingstiltag, inkl. SLIM og andre initiativer såsom B. E. S. T. IL SLIM-arbejdsmetoden Arbejdet i SLIM-grupperne har været meget succesrigt, og der er blevet fremsat mange forslag til forenklinger på de forskellige områder. Gruppernes lille størrelse har været fremmende for en åben debat med udpegning af problemer og løsninger. Den afgørende målestok for SLIM^metodens succes er den hast og lethed, hvormed der reageres på de forslag, der udspringer af gruppernes henstillinger - først fra Kommissionens side, der udformer de specifikke forslag til lovgivning og andre foranstaltninger, og dernæst fra Rådets og Europa-Parlamentets side. De problemer, der er opstået i forbindelse med implementeringen af Intrastat-henstillingerne (se nedenfor), viser, at der hersker en vis grad af uoverensstemmelse mellem på den ene side den politiske vilje til at forenkle (jf- gentagne udtalelser fra ministrene for det indre marked) og på den anden side tilbageholdenheden med at indføre simplere dataindsamlingssystemer og en forenklet nomenklatur for intern handel. SLIM-grupperne har bestået af fem eksperter fra nationale administrationer og fem repræsentanter for brugerne af lovgivning. De påbegyndte deres arbejde i juni 1997 og afleverede deres rapporter i slutningen af oktober 1997. Formanden for hver gruppe er blevet udpeget af kommissæren med ansvar for det pågældende lovgivningsområde. sekretariater På baggrund af de kommentarer, der blev fremsat efter afslutningen af første fase, har Kommissionen lagt særlig stor vægt på at gøre gruppernes arbejde mere gennemsigtigt. Det har ikke været nemt, navnlig på grund af det tidspres, som grupperne arbejder under, men gruppernes og arbejdsdokumenter så hurtigt som muligt. Grupperne har også udsendt spørgeskemaer til samtlige medlemsstater og andre interesserede parter om de væsentligste debatpunkter. Det bør understreges, at alle grupper i større eller mindre grad har modtaget skriftlige bidrag fra medlemsstaterne og brugerorganisationer, der ikke har været repræsenteret i grupperne. Disse bidrag er blevet gennemgået meget nøje og har indgået i de afsluttende diskussioner. rundsendt møderapporter, skriftlige indlæg har HL Status over SLIM-pilotfasen A. Intrastat 1. Baggrund Med hensyn til de kortsigtede forenklingsforanstaltninger til gennemførelse af Intrastat- gruppens henstilling har Kommissionen allerede vedtaget to forordninger om forenkling af angivelsen af nettomassen4 og af den statistiske værdi5. Der er blevet fremlagt to udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordninger6 om en lettelse af indberetningsbyrden og en forenkling af nomenklaturen, som blev drøftet i Rådets arbejdsgruppe vedrørende økonomiske spørgsmål den 15. juli og 1. oktober 1997. 4 Kommissionens forordning (EF) nr. 2385/96 af 16. 12. 1996. EFT L 326 af 17. 12. 1996. 5 Kommissionens forordning (EF) nr. 860/97 af 14. 5. 1997. EFT L 123 af 15. 5. 1997. 6 KOM(97) 252 endelig udg. af 30. 5. 1997 og KOM(97) 275 endelig udg. af 4. 6. 1997. i" Blandt andre forenklingsforanstaltninger på mellemlang og længere sigt kan nævnes undersøgelser af alternative indberetningsmetoder, herunder stikprøvetagning, et tovej ssy stem og et envejssystem. Der er også planer om ledsageforanstaltninger såsom informationskampagner og omfattende brug af edb-systemer som supplement til de kort-, mellem- og langsigtede foranstaltninger. 2. Hidtidige resultater Forordningen om nettomasse trådte i kraft den 1. januar 1997, mens forordningen om statistisk værdi træder i kraft den 1. januar 1998. Med hensyn til lettelsen af indberetnings byrden har medlemsstaterne vist stor modstand mod Kommissionens oprindelige forslag. Et kompromisforslag fra formandskabet er imidlertid blevet positiv modtaget, om end der endnu ikke foreligger nogen endelig aftale. Kommissionen har hidtil forbeholdt sig sin stilling til dette kompromisforslag, idet det indebærer en mere begrænset forenkling - navnlig for små og mellemstore virksomheder - end Kommissionens oprindelige forslag. Med hensyn til Kommissionens forslag om indførelse af en forenklet nomenklatur har formandskabet noteret sig den kraftige modstand fra medlemsstaternes side, og der er ikke gjort yderligere fremskridt. For så vidt angår forenklingsforanstaltninger på mellemlang og lang sigt har Kommissionen lanceret en række undersøgelser i samarbejde med medlemsstaterne, som tager sigte på at vurdere, hvilke konsekvenser det vil få for erhvervslivet og især små og mellemstore virksomheder at indføre alternative indberetningsmetoder, f. eks. stikprøvetagning, et tovej ssy stem og et envejssystem. Resultaterne og evalueringen af disse undersøgelser forventes at foreligge i løbet af anden halvdel af 1998. Ledsageforanstaltningerne som led i navnlig EDICOM-programmet har bidraget til at forbedre og modernisere Intrastat og har fået støtte fra alle parter. Rådets beslutning om EDICOM-programmet7 gælder frem til december 1999. Da undersøgelserne formentlig vil pege i retning af, at der vil behov for nye revisioner af Intrastat-systemet i de kommende år, bør udvidelsen og forlængelsen af EDICOM-programmet prioriteres højt. B. Anerkendelse af eksamensbeviser I sin meddelelse til Rådet om SLIM-pilotprojektet8 bebudede Kommissionen, at den i 1997 ville fremsætte forslag om at strømline arbejdet i det rådgivende udvalg og forenkle ajourføringen af fortegnelsen over eksamensbeviser, der kan anerkendes automatisk. For at opfylde dette tilsagn er Kommissionen i færd med at lægge sidste hånd på et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv, som forventes vedtaget og oversendt til Rådet inden årets udgang. I samme dokument bebudede Kommissionen, at den ville arbejde videre med forslaget om en mere resultatorienteret fremgangsmåde ved fastsættelsen af uddannelseskrav i forbindelse i sygeplejerskedirektivet. Kommissionens med gennemgangen af uddannelseskravene tjenestegrene er i færd med at gennemgå dette forslag sammen med Det Rådgivende Udvalg for Sygeplejeuddannelser. 7 Kommissionens beslutning 96/715/EF af 9. 12. 1996. EFT L 327 af 18. 12. 1996. 8 KOM(96) 559 endelig udg. af 6. 11. 1996. C. Prydplanter I sin meddelelse til Rådet om SLÏM-pilotprojektet tilkendegav Kommissionen, at den ville fremsætte forslag baseret på en grundig analyse af de forskellige valgmuligheder, som SLIM- gruppen havde opstillet. Som resultat af denne analyse agter Kommissionen inden udgangen af 1997 at præsentere Rådet for et forslag om en omfattende revision af direktiv 91/682/EØF. Forslaget vil tage sigte på at forenkle den eksisterende lovgivning og styrke det pågældende erhvervs konkurrenceevne og jobskabelsespotentiale. Af gennemsigtighedshensyn vil forslaget formentlig tage form af en omskrivning af det nuværende direktiv, og det vil især beskæftige sig med de hovedproblemer, som SLIM-gruppen har peget på. & Byggevarer Med henblik på at forenkle byggevaredirektivet i overensstemmelse med SLIM- henstillingerne har bestræbelserne hidtil været fokuseret på en effektivisering af forberedelsen af standarder på dette område. 1. Vedtagelse af beslutninger og mandater som led i en forbedret proces Kommissionen har fremskyndet udformningen af mandater til CEN, inkl. de tilgrundliggende ledsagebeslutninger. Umiddelbart har dette SLIM-projekt resulteret i fire mandater9. Alle har modtaget en positiv udtalelse fra Det Stående Byggeudvalg og er gået videre til CEN, der skal fastlægge et arbejdsprogram. ti arbejdsprogrammer, som Kommissionen har modtaget fra CEN, kan der forventes harmoniserede standarder for adskillige byggevarer i 1998. Ifølge køreplanen i de Kommissionen har også udformet mandater med henblik på at fastlægge retningslinjer for europæisk teknisk godkendelse på en række områder10. Med hensyn til plasticforankringer til beton vil den første CE-mærkning i henhold til byggevaredirektivet blive en realitet i løbet af første halvdel af 1998. Harmoniseringen af de fleste byggevarer forudsætter harmoniserede standarder for brandprøvning. Med økonomisk og administrativ bistand fra Kommissionen har det langt om længe været muligt at løse disse problemer11. Harmoniserede standarder for brandprøvning vil foreligge i 1999. De vigtigste resterende beslutninger og mandater agter Kommissionen at forelægge Det Stående Udvalg inden midten af 1998. Det betyder, at Kommissionen vil have behandlet 80- 85% af alle de byggevarer, som det er hesigten at indordne under byggevaredirektivets harmoniserede ordning. Der er samtidig tale om de økonomisk vigtigste varer og varegrupper for byggeindustrien. 2. Ændring af byggevaredirektivet Skønt forarbejdet til fastlæggelsen af harmoniserede tekniske specifikationer er blevet afsluttet med succes på nogle områder og snart vil blive afsluttet på andre, er det fortsat vanskeligt at gøre fremskridt inden for mange byggevarer, og det betyder, at det indre marked til at være nødvendigt at justere ikke kan fungere optimalt. Det lader derfor 9 "Cement, bygningskalk og hydrauliske bindere", "Armerings- ogforspændingsstål til beton", "Byggevarer til murværk " og "Træbaserede paneler og beslægtede varer '". 10 Kompositsystemer til udvendig varmeisolering (ETICS) og plasticforankringer til brug i beton og murværk. 11 Beslutning 94/61 l/EF om Euro-klasser; mandat for reaktion ved brand; beslutning 96/603/EF om klasse A uden prøvning; mandat for brandmodstandsevne; beslutning om SBI-konfigurationen. byggevaredirektivet for at råde bod på denne situation. I overensstemmelse med SLIM- gruppens henstilling, som er gentaget i handlingsplanen for det indre marked12 og beskrevet mere detaljeret i Kommissionens meddelelse om byggeindustriens konkurrenceevne13, agter Kommissionen at ændre byggevaredirektivet for at bringe det på linje med andre direktiver, der er udformet efter den nye metode. Disse ændringer skal gøre det muligt for producenter at ansøge om CE-mærkning - også selv om der ikke er fastlagt harmoniserede tekniske specifikationer - forudsat at producenten kan påvise, at hans varer opfylder direktivets væsentlige krav. De foreslåede ændringer vil få indflydelse på direktivets artikel 4 og de dermed beslægtede bestemmelser. IV. SLIM-gruppernes henstillinger i fase II A. Moms 1. Baggrund Det nuværende momssystem pålægger virksomhederne unødigt store omkostninger og administrative byrder og hæmmer samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi reglerne er unødigt komplicerede. Desuden fordrejer den uensartede anvendelse af de nationale lovgivninger konkurrencen inden for det indre marked. En forbedring af det indre markeds virkemåde går derfor via en revision af det nuværende momssystem. I den anledning har Kommissionen vedtaget et arbejdsprogram med henblik på indførelse af et fælles momssystem14 baseret på princippet om et enkelt beskatningssted, som vil gøre det muligt at skabe et fælles afgiftsområde. Det pågældende program, der omfatter flere faser, indgår imidlertid i en langsigtet strategi. Derfor har Kommissionen fundet det nødvendigt allerede nu at overveje forskellige supplerende forenklingstiltag, som vil kunne lette byrderne for virksomhederne og samtidig bane vejen for indførelsen af det nye momssystem. for rammerne SLIM-gruppen har set nærmere på nogle af de fundamentale forpligtelser, der gør sig gældende på momsområdet, og navnlig dem, der påhviler de økonomiske beslutningstagere inden nationale gennemførelsesforanstaltninger. SLIM-gruppen har ikke nødvendigvis foreslået løsninger på samtlige de problemer, den har kunnet påpege, for behandlingen af visse problemer har vist, at de kun vil kunne løses ved at iværksætte Kommissionens arbejdsprogram og inden for rammerne af arbejdet i forskellige komitéer og udvalg. sjette momsdirektiv15 og de tilsvarende af 2. Henstillinger Forslagene til forenkling tager sigte på, • at ændre reglerne for fiskal repræsentation ® at ændre og styrke ordningerne for gensidig bistand med momsopkrævningen 12 Se ovenfor. u KOM(97) 539 endelig udg. 14KOM(96)328af22. 7. 1996. !577/388/EØF af 17. 5. 1977. ^ at harmonisere registreringsformaliteterne i medlemsstaterne, etablere "kontaktpunkter" og indføre en enhedsformular og et enkelt registreringsnummer pr. virksomhed i hver medlemsstat at undersøge: 1) hvilke oplysninger der er nødvendige på en momsfaktura, og hvilke juridiske og tekniske krav der bør stilles til elektronisk fakturering, 2) muligheden for at udforme en fælles momsangivelse og nytten af de forskellige lister, som de nationale myndigheder stiller krav om, 3) den tid, som de nationale myndigheder er om at refundere momstilgodehavender, og 4) mulighederne for at ændre procedurerne for refundering af afgiften som omhandlet i ottende momsdirektiv16, således at det bliver lige så nemt at få refunderet moms, der er betalt i en anden medlemsstat, som moms, der er betalt i etableringsmedlemsstaten øge troværdigheden at fælles informationsudvekslingssystem VIES17 og at lette erhvervslivets adgang hertil; at undersøge mulighederne for at lette de byrder, som VIES indebærer for mindre virksomheder og for virksomheder med begrænset handel uden for hjemlandet oplysninger, indgår der det de af i • • at overveje fordelene af en systematisk registrering af samtlige afgiftspligtige og at tærskelintervaller for beskatningen af og undersøge muligheden for at indføre angivelseskravet for mindre virksomheder at hindre, at erhvervslivet pålægges supplerende byrder, der er unødvendige. 3. Kommissionens svar Inden udgangen af 1998 agter Kommissionen at fremsætte forslag om en styrkelse af den gensidige bistand med opkrævning af moms og om en ændring af lovgivningen for at lette kravet om fiskal repræsentation. Den agter endvidere at undersøge muligheden for en mere vidtgående reform af refusionsprocedurerne for ikke-etablerede afgiftspligtige personer, således at de i den medlemsstat, hvor de er etableret, kan få godtgjort en afgift betalt i en anden medlemsstat. I 1998 vil der desuden blive lanceret en undersøgelse vedrørende elektronisk fakturering. Kommissionen er også rede til at undersøge tilbagebetalingsfristerne i EU. I øvrigt vil Kommissionen om kort tid og som led i sit strategiske momsprogram fremsætte et forslag om harmonisering af fradragsretten og lancere en undersøgelse af ordningerne for mindre virksomheder. Med hensyn til dette sidste punkt har Kommissionen allerede opfordret medlemsstaterne til at give mindre virksomheder en længere frist til at indgive deres momsangivelser18. VIES-systemet er allerede blevet forbedret på en række punkter siden lanceringen i 1993, og det er vanskeligt at gå endnu videre indenfor rammerne af den nuværende momsordning. Ikke desto mindre vil Det Stående Udvalg for Administrativt Samarbejde (SCAC) i 1998 se nærmere på, hvordan byrderne for mindre virksomheder og virksomheder med begrænset handel uden for hjemlandet kan lettes. Endelig har Kommissionen allerede tidligere i 1997 fremsat en henstilling om oprettelse af "kontaktknudepunkter" i hver enkelt medlemsstat19. l679/1072/EØFaf6. 12. 1979. 17 Forordning (EØF) nr. 218/92 af 27. 2. 1992. 18 Henstilling nr. 97/344/EF af 22. 4. 1997. 1Q idem. % B. Gødning 1. Baggrund Den eksisterende lovgivning vedrørende markedsføring af gødning blev udvalgt som emne for SLIM-projektet, fordi den kan forbedres på adskillige punkter. Eksempelvis kunne der gennemføres en forenkling af lovgivningens præsentation (p. t. 16 direktiver), en præcisering af de harmoniserede reglers anvendelsesområde og en strømlining af godkendelsesprocedurer og håndhævelsesmekanismer. 2. Henstillinger SLIM-gruppen har konkluderet, at lovgivningen om gødning i sin nuværende form fungerer godt i mange henseender. I gruppens konklusioner peges der på fem mulige forbedringer, hvorom gruppen med enstemmighed har fremsat følgende bredt formulerede forslag (se bilag 2 for en mere detaljeret beskrivelse): • • at erstatte de eksisterende direktiver med et enkelt omskrevet direktiv om gødning, hvorved den lovgivningsmæssige tilgang klarificeres og moderniseres at definere begreberne "gødning" og "EF-gødning" samt anvendelsesområdet for de harmoniserede regler, således at de i fremtiden også kommer til at dække organisk og mineralholdig gødning • at der gennemføres en lang række forenklinger med henblik på tilføjelse af nye gødningsstoffer • at der indføres et ensartet system for kontrol med lovgivningens overholdelse og et ensartet indberetningssystem for godkendte laboratorier, jf. handlingsplanen for det indre marked20 • at Kommissionens forslag om at tilføje nye gødningsstoffer og nye grupper af gødningsstoffer først sendes til behandling i det relevante videnskabelige udvalg. 3 Kommissionens svar Kommissionen tilslutter sig samtlige ovennævnte henstillinger og agter at fremsætte forslag herom med henblik på at fa dem gennemført. Kommissionen er allerede i færd med at undersøge problemet med cadmium i gødning. C. Den kombinerede nomenklatur for handel med tredjelande 1. Baggrund Det ansås for tilrådeligt at medtage dette område i SLIM-projektet for at forenkle den kombinerede nomenklatur (KN) på en måde, der var forenelig med de foranstaltninger, som Intrastat-gruppen allerede havde foreslået gennemført. KN-gruppen skulle oprindeligt koncentrere sig om at fjerne de KN-underpositioner (KN- koder), som var blevet forældet i økonomisk og handelsmæssig henseende, og gruppen skulle i den forbindelse tage hensyn til forslagene fra Intrastat-gruppen. KN-gruppen besluttede imidlertid også at se nærmere på de fremtidige krav til en kombineret nomenklatur og at overveje særlige foranstaltninger for at mindske byrderne på erhvervslivet. Gruppen har også 20 Se ovenfor. behandlet forslag til, hvordan KN kan forhindres i at vokse yderligere og i stedet indskrænkes, hvilket - sammen med andre forslag - kan føre til en modernisering af KN. 2. Henstillinger I betragtning af tidsfristen og behovet for en koordinering med Intrastat-gruppen har KN- gruppen fundet det uhensigtsmæssigt at fremsætte detaljerede forslag, som vil fordre øjeblikkelig handling. På grund af tidsbegrænsningerne har gruppen også fundet det uhensigtsmæssigt at fastlægge en detaljeret køreplan for gennemførelsen af de tiltag, der måtte følge af gruppens henstillinger. Gruppen anbefaler imidlertid, at de pågældende tiltag gennemføres så hurtigt som muligt, og at der indledes en kontinuerlig forenklingsproces. Gruppen har besluttet at fremsætte 11 henstillinger, og den er navnlig nået til enighed om at udarbejde "en adfærdskodeks for bevarelse, oprettelse og sletning af KN-underpositioner i HS-nomenklaturen", som skulle resultere i en betydelig mindskelse af antallet af 8-cifrede KN-underpositioner i de kommende år. 3. Kommissionens svar Kommissionen tilslutter sig KN-gruppens konklusioner. Den tilslutter sig navnlig ønsket om en "adfærdskodeks", behovet for at fokusere på bestemte forenklingsområder og behovet for nye redskaber, der kan lette indberetningen af data. Der er behov for at få ryddet op i den kombinerede nomenklatur, og det bør ske så hurtigt som muligt, således at eventuelle ændringer af KN kan benyttes fra 1. 1. 1999, og samtlige KN-koder bør valideres (over et vist tidsrum). Disse skridt kan foreløbig iværksættes inden for rammerne af den eksisterende lovgivning, dvs. Rådets forordning (EØF) Nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif \ 1 nogle tilfælde afhænger resultatet ikke blot af Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervslivet, men også af reaktionerne fra interesserede parter i tredjelande. Med hensyn til rapportens første henstilling vedrørende brugen af en enkelt nomenklatur for såvel den interne som den eksterne handel er det Kommissionens opfattelse, at dette princip er foreneligt med de skridt, der allerede er taget til at forenkle nomenklaturen, når det drejer sig om statistikker vedrørende den EU-interne handel. Disse foranstaltninger blev af Kommissionen forelagt Europa-Parlamentet og Rådet i juni 1997 på baggrund af henstillingerne fra fase 1 af SLIM/Intrastat, og de drøftes fortsat (se ovenfor). D. Banktjenester 1. Baggrund Bankdirektiverne beskrives ofte som tekniske og komplicerede. Formålet med at inddrage dette område i SLIM-projektet var at undersøge, om banklovgivningen kunne forenkles eller forbedres. Nogle af bankdirektiverne er ti eller endda tyve år gamle. De tidsmæssige begrænsninger har betydet, at gruppen har været nødsaget til at fokusere på de vigtigste bankdirektiver. Gruppen er nået frem til den overordnede konklusion, at direktiverne ikke kan forenkles i nævneværdig grad, da deres kompleksitet er udtryk for de komplicerede emner, som de vedrører, og ofte afspejler resultatet af vanskelige forhandlinger i Rådet. Desuden danner de et sammenhængende korpus af lovgivning, der afspejler et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 21 EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1. \0 Gruppen har konkluderet, at de fleste problemer med anvendelsen af EU's bankdirektiver ikke skyldes, at de er overdrevent kompliceret. Problemerne er snarere af teknisk karakter (vanskelighederne forbundet med at anvende samme regler på meget forskellige kategorier af kreditinstitutter), af proceduremæssig karakter (det for EU-lovgivningsprocessen så velkendte problem med ikke altid at kunne følge med den hastige udvikling af finansielle tjenesteydelser og internationale standarder) og af politisk karakter (uenighed mellem medlemsstaterne fører undertiden til utilfredsstillende kompromisløsninger i direktiverne). 2 Henstillinger SLIM-gruppen har enstemmigt besluttet at henstille, © at alle relevante nationale, europæiske og internationale institutioner arbejder sammen for at hindre krav om dobbelt indberetning © at der tages skridt til at sikre, at foranstaltninger, der er af ren teknisk karakter, eller som allerede har været genstand for langvarige forhandlinger på internationalt plan, henføres under en hurtig vedtagelsesprocedure © at der gennemføres en hurtig undersøgelse af inkonsekvens eller uoverensstemmelser mellem direktiver, som kommer for dagens lys i forbindelse med kodificeringsarbejdet © at der foretages en vurdering af konsekvenserne af ophævelsen af fristen i artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv med henblik på at kunne afgøre, om dispensationsordningen skal udvides til også at tilgodese andre kreditinstitutter end dem, der eksisterede på det tidspunkt, hvor første bankdirektiv blev vedtaget. Et flertal af medlemmerne har anbefalet dels en ophævelse af artikel 20 i andet bankdirektiv, som taler om forudgående anmeldelse af grænseoverskridende tjenesteydelsesvirksomhed, dels at medlemsstaterne fremsender tilsynsmæssige oplysninger via et fælles nationalt "focus point". Nogle af gruppens medlemmer har henstillet, at Kommissionen udfærdiger en liste over alle de indberetningskrav, der i dag stilles til kreditinstitutter i EU, og om nødvendigt fremsætter forslag til, hvordan situationen kan forbedres. Et mindretal i gruppen har også henstillet, at medlemsstaterne udfærdiger en liste over de foranstaltninger, de mener er af samfundsmæssig interesse. Disse lister vil derpå skulle udleveres til bankerne, før de indleder deres virksomhed i værtslandet. 3 Kommissionens svar Kommissionen kan tilslutte sig de fleste af disse henstillinger og opfordrer alle de myndigheder, der stiller krav om indberetning, om at undgå duplikering. Kommissionen vil se nærmere på hele komitologiproceduren i løbet af 1998. Kommissionen vil om kort tid præsentere den arbejdsgruppe, der beskæftiger sig med fortolkningen af bankdirektiverne, for de forskellige problemer, der har vist sig som led i kodificeringen. Kommissionen vil tage skridt til at imødekomme henstillingen vedrørende artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv. Med hensyn til henstillingerne fra blot en del af gruppens medlemmer støtter Kommissionen ophævelsen af artikel 20 i andet bankdirektiv, og den vil træffe alle de nødvendige foranstaltninger til at implementere denne henstilling. Kommissionen bifalder i princippet både tanken om at benytte et fælles nationalt 'focus point" til indberetning af tilsynsmæssige oplysninger, om end den må erkende, at det vil være meget vanskeligt at føre denne tanke tid i praksis, og tanken om en undersøgelse af de forskellige indberetningskrav, skønt den finder, at hankerne selv vil være bedre placeret til at foretage denne undersøgelse. Endelig er Kommissionen skeptisk over for muligheden for at opstille en liste over foranstaltninger, der w er af samfundsmæssig interesse. Ikke desto mindre vil den undersøge muligheden for at udvide informationsproceduren for grænseoverskridende filialvirksomhed til også at omfatte grænseoverskridende tjenesteydelsesvirksomhed. 12 BILAG 1 SLIM-projektet og moms 1. Ændring af reglerne vedrørende fiskal repræsentation og styrkelse af den gensidige bistand med momsopkrævningen Der er allerede blevet redegjort for problemerne forbundet med fiskal repræsentantion i Kommissionens rapport om fremgangsmåderne ved beskatning af transaktioner udført af ikke-etablerede afgiftspligtige. De foranstaltninger, der blev anbefalet i det dokument, har medlemsstaterne ikke gennemført i tilstrækkeligt omfang som følge af problemets kompleksitet og det faktum, at det hænger nøje sammen med omfanget af den gensidige bistand med opkrævningen. 2. Harmonisering af registreringsprocedurerne i medlemsstaterne SLIM-gruppen ønsker især, • o • at forenkle formaliteterne for virksomhederne i især opstartfasen ved at etablere såkaldte "kontaktpunkter", der skal have til opgave at samle oplysningerne indeholdt i registreringsansøgningerne og at sende dem videre til alle de øvrige administrative instanser at indføre en enhedsformular til registrering af virksomheder; at indføre et identifikationssystem for virksomhederne, således at de hver især udstyres med et enkelt nummer, som de kan benytte ved alle henvendelser til de forskellige myndigheder i et givet land. 3. Indførelse af moderne faktureringsmetoder Dette punkt vedrører både fakturaens indhold og det medium, der benyttes; SLIM- gruppen finder det således nødvendigt, • at undersøge, hvilke oplysninger der er uundværlige på en momsfaktura, og i hvilken rækkefølge de skal angives på fakturaen © at få fastslået, hvilke juridiske og tekniske krav der bør stilles til elektronisk fakturering på EU-plan, således at der garanteres mindst samme sikkerhed som ved brug af de mere traditionelle medier. 4. Undersøgelse af muligheden for at udforme en fælles momsangivelse Gruppen mener, at momsangivelserne stadig kan forenkles en hel del i mange medlemsstater. Skønt gruppen ikke forestiller sig, at der på nuværende tidspunkt kan gennemføres en harmonisering af momsangivelserne, mener den, at det vil være muligt at udforme en fælles basisangivelse, som medlemsstaterne kan supplere med deres egne angivelseskrav. Endelig vil det være nødvendigt at undersøge brugen og nytteværdien af de øvrige dokumenter, som medlemsstaterne afkræver virksomhederne foruden momsangivelserne. 5. Undersøgelse af myndighedernes frist fer refusion af momstilgodehavender 6. Undersøgelse af mulighederne for en gennemgribende ændring af procedurerne for refusion af moms ti! ikke-etablerede afgiftspligtige i3 De i ottende direktiv omhandlede procedurer for refusion bør tages op til en gennemgribende revision, således at det bliver lige så nemt at få refunderet moms, der er betalt i en anden medlemsstat, som moms, der er betalt i etableringsmedlemsstaten. Til denne ende bør det overvejes, om det i etableringsmedlemsstaten vil være muligt at få refunderet moms, der er betalt i en anden medlemsstat, dog med forbehold af de fornødne ledsageforanstaltninger. En sådan reform vil betegne en ægte forenkling for virksomhederne, forbedre myndighedernes kontrol med de afgiftspligtige og sikre medlemsstaterne deres momsindtægter. Den bør endvidere ledsages af en harmonisering af fradragsreglerne. 7. Forbedring af VIES og mindskelse af de byrder, som VIES indebærer for mindre virksomheder Medlemsstaterne bør se til, at de nationale databaser ajourføres så hurtigt som muligt for at sikre systemets troværdighed. Desuden bør de gøre det så nemt som muligt for virksomhederne at konsultere systemet. SLIM-gruppen foreslår, at det overlades til informationsudvekslingsudvalget at undersøge mulighederne for at mindske de med VIES forbundne byrder for mindre virksomheder og for virksomheder med begrænset handel uden for hjemlandet. 8. Hensyntagen til den særlige situation, som mindre virksomheder befinder sig i Gruppen mener, at der findes mange argumenter for en systematisk registrering af samtlige momspligtige virksomheder, uanset deres omsætning. Gruppen konstaterer, at de administrative byrder for mindre virksomheder varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, og at de undertiden står i misforhold til deres omsætning. Tærsklerne for beskatning og angivelseskrav bør tages op til revision. Der bør foretages en undersøgelse af muligheden for at indføre tærskelintervaller for beskatningen af og angivelseskravet for mindre virksomheder i EU. 9. Begrænsning af overflødige forpligtelser Medlemsstaterne bør - for så vidt angår moms - undgå at pålægge virksomhederne unødvendige forpligtelser. "t BILAG 2 SLIM-projektet og gødning SLIM-gruppens henstillinger Kommissionens svar 1. Rådet og Parlamentet bør snarest muligt om forelægges gødningsstoffer baseret på den gamle metode. omskrevet direktiv et 2. Det omskrevne direktiv bør indebære følgende forenklinger af dossier-systemet beregnet til tilføjelse af nye gødningsstoffer til de grupper af gødningsstoffer, der allerede er omfattet af lovgivningen: • Oprettelse af en lille adhoc-gruppe til at bistå Kommissionen med udformningen af forslag. • Angivelse af, at kriterierne for tilføjelse bør være sikkerhed, beskyttelse af sundhed/miljø samt virkningsfuldhed under de påtænkte brugsbetingelser. Accept. Dette vil være et middel til at konsolidere den eksisterende lovgivning og til at modernisere og forenkle den lovgivningsmæssige tilgang. Accept. Dette vil fremskynde behandlingen af dossierer. De nærmere gruppens sammensætning og arbejde vil blive udtænkt i forbindelse med selve omskrivningen. vedrørende detaljer Accept. Virkningsfuldheden vil garanteret gennem minimumsindholdet af næringsstoffer gruppe af gødningsstoffer. i vidt omfang blive af for hver specifikationer rapportøren fremviser Et krav om, at validerede testmetoder (helst de eksisterende) og toleranceværdier ved fremsættelse af forslag om tilføjelse af nye gødningsstoffer til de grupper, der allerede er med i lovgivningen. Bestemmelse om, at der til bilagene kan tilføjes grupper af nye gødningsstoffer baseret på blandinger af eksisterende EF- gødningsstoffer samme næringsstof, forudsat at visse betingelser er opfyldt. indeholdende Bestemmelse om, at rapporter til støtte for forslag om tilføjelse af nye gødningsstoffer skal behandles af de videnskabelige komitéer i de tilfælde, hvor der hersker tvivl om de sunheds- og miljømæssige konsekvenser. Accept. Dette vil både dossierer og lette håndhævelsen. fremskynde behandlingen af Accept. tilføjelsen af nye typer Dette vil fremskynde gødning. De nærmere vedrørende blandinger, der skal udelukkes af sikkerhedshensyn, vil blive afgjort ved omskrivningen af direktivet. detaljer Accept. Dette vil sikre, at forslag vedrørende nye gødningsstoffer lever op til Kommissionens nye politik angående videnskabelige komitéer. Valget af den videnskabelige komité vil påhvile Den Videnskabelige Styringskomite, men det vil typisk være Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø og Den Videnskabelige Komité for Planter, om end også andre vil kunne komme på tale. \b SLIM-gruppens henstillinger Kommissionens svar Det omskrevne direktiv bør indeholde følgende særlige betingelser for inkorporering af nye gødningsgrupper i lovgivningen: der • En mellemliggende periode, i forslag løbet af om fremsættes hvilken specifikationerne markedsførings- og vilkårene for gødningsstoffer tilhørende disse grupper, som derpå gøres til genstand for en grundig, uvildig kontrol. først Nye grupper kan efter vedtagelse af passende testmetoder - enten af en ad hoc-arbejdsgruppe i Kommissionen eller af CEN. tilføjes 4. Det omskrevne direktiv bør foreskrive følgende foranstaltninger til kontrol med håndhævelsen af lovgivningen: • Kontrollen skal varetages af et netværk af godkendte laboratorier. Accept. Dette vil sikre, at forslag om tilføjelse af nye gødningsstoffer lever op til Kommissionens nye politik angående videnskabelige komitéer. Valget af den videnskabelige komité vil påhvile Den Videnskabelige Styringskomite, og foruden Den Videnskabelige Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø og Den Videnskabelige Komité f. eks. Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler og BSE- arbejdsgruppen komme på tale. for Planter kunne også Komité for Accept. Dette vil gøre det nemmere at håndhæve reglerne i overensstemmelse med den nye metode. De nærmere detaljer med hensyn til, hvordan metoderne skal udvikles og af hvem, vil blive forbindelse med omskrivningen af i afgjort direktivet. Accept. Dette overensstemmelse med den nye metode. harmonisere vil håndhævelsen i • Rapporter om kontrollen udformes i overensstemmelse med handlingsplanen for det indre marked. Accept. Dette vil gøre det muligt at verificere, at håndhævelsen finder sted på ensartet vis. 5. Der bør oprettes en videnskabelig ekspertgruppe for at undersøge problemet med cadmium i gødning på EU-plan. bør omskrevne Det indeholde direktiv bestemmelser om etikettering med angivelse af gødningens fysiske form (f. eks. "Blandet"), og passende dette adfærdskodeks. suppleres med bør en Allerede på plads. Dette problem behandles allerede i arbejdsgruppen for gødningsstoffer med bistand fra Kommissionens konsulent (ERM). DG III vil lade den relevante videnskabelige komité efterkontrollere resultaterne af alt igangværende arbejde, hvilket kan føre til mere arbejde. Accept. Dette vil på en simpel og ikke-diskriminerende måde gøre det muligt at håndtere de potentielle problemer forbundet med blandede gødningsstoffer. 7. Organiske og mineralholdige gødningsstoffer bør tilføjes efter en mellemliggende periode. Accept. Dette vil gøre det indre marked komplet for disse grupper og sikre et højt beskyttelsesniveau for sundheden, sikkerheden og miljøet. IG> BILAG 3 SLIM-projektet og Den Kombinerede Nomenklatur 1. Et af de emner, der blev udvalgt til første fase af SLIM, var Intrastat-systemet, der benyttes til at udarbejde statistikker over samhandelen i EU. I et arbejdsdokument dateret den 14. maj 1997 bebudede Kommissionen, at der ville blive indledt en ny fase, hvori ville deltage en ny SLIM-gruppe - den såkaldte KN-gruppe - med det formål at se nærmere på Den Kombinerede Nomenklatur for samhandelen med tredjelande. 2. SLIM-gruppen har haft til opgave at undersøge mulighederne for at ophæve KN- underpositioner (KN-koder), som er blevet overflødige i såvel økonomisk som handelsmæssig henseende, og i den forbindelse tage hensyn til de forslag, der er blevet fremsat vedrørende Intrastat-systemet. 3 Som led i sit arbejde har KN-gruppen undersøgt de fremtidige krav til en KN for samhandelen med tredjelande og overvejet, hvad der specifikt kan gøres for at mindske byrderne for erhvervslivet. Forslag om at sætte en stopper for KN's vokseværk og i sidste ende indskrænke den blev vurderet af gruppen sammen med andre forslag, som kunne bidrage til at modernisere KN. 4. Som resultat af sit arbejde har KN-gruppen fremsat følgende henstillinger: at der benyttes en enkelt nomenklatur til både den EU-interne handel og handelen med tredjelande at KN's nuværende kode-struktur bevares og benyttes til både toldmæssige og statistiske formål at Kommissionen afholder sig fra at fastsætte en arbitrær tærskel for det maksimale antal KN-koder i en forenklet KN, men derimod bestræber sig på at mindske det samlede antal 8-cifrede KN-koder væsentligt fra og med den 1. 1. 1999 at der fastlægges en "adfærdskodeks" for forvaltningen af KN (f. eks. med hensyn til bevarelsen, oprettelsen eller sletningen af KN-koder) at der tilvejebringes en koordineret og afbalanceret metode til at forenkle KN ved at indbyde de sektorer, der leverer og bruger KN-relateret information, til at deltage i forenklingen af KN at Kommissionens tjenestegrene - sammen med medlemsstaterne og industrien - gennemgår specifikke områder af KN, hvoraf nogle er beskrevet mere detaljeret nedenfor, og fastsætter en tidsfrist for implementeringen heraf at der indledes en valideringsproces omfattende samtlige KN-koder at der - hvis de økonomiske konsekvenser for en given sektor anses for ubetydelige, og hvis det i øvrigt forekommer hensigtsmæssigt - fremsættes forslag til Rådet, som vi! sætte Kommissionen i stand til, ved hjælp af en autonom toldforanstaltning, at eliminere KN-koder af tarifmæssig karakter rammerne af at Kommissionen Verdenstoldorganisationen (WCO)) gør sig til talsmand for at bevare den grad af simpelhed, der passer til sektorernes behov i HS-Komitéen (der mødes inden for \* at Kommissionen, som led i handelsforhandlinger, fortsætter med at tage hensyn til behovet for at forenkle og lette brugen af EU-tariffen at Kommissionens tjenestegrene, i samarbejde med medlemsstaterne, fortsætter udviklingen af redskaber, der kan lette arbejdet for leverandørerne af KN-relaterede oplysninger. 5. I betragtning af tidsfristen og behovet for en koordinering med Intrastat-gruppen har KN- gruppen fundet det uhensigtsmæssigt at fremsætte detaljerede forslag, som vil fordre øjeblikkelig handling. 6. Nogle af de foranstaltninger, der skal iværksættes, hvis henstillingerne imødekommes, vil fordre en ændring af KN-forordningen, mens andre kan gennemføres inden for rammerne af den eksisterende lovgivning. I nogle tilfælde afhænger resultatet ikke blot af Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervslivet, men også af reaktionerne fra interesserede parter i tredjelande. Nogle af tiltagene kan nødvendiggøre, at der midlertidigt gøres brug af eksterne ressourcer. 7. KN-gruppen har fundet det uhensigtsmæssigt at fastlægge en detaljeret køreplan for gennemførelsen af de tiltag, der måtte følge af gruppens henstillinger. Ikke desto mindre anbefaler gruppen, at de pågældende tiltag gennemføres så hurtigt som rimeligt muligt. Gruppen forventer også, at SLIM-projektets KN-komponent vil føre til en kontinuerlig forenklingsproces, som kan få konsekvenser for andet og mere end selve KN (f. eks. EU's TARIC-system). 8. Som et resultat af disse henstillinger, og navnlig som følge af udformningen af "en adfærdskodeks for bevarelse, oprettelse og sletning af KN-underpositioner i HS- nomenklaturen", forventer gruppen en betydelig mindskelse af antallet af 8-cifrede KN- underpositioner i de kommende år. IK" BILAG 4 Indberetningskrav SLIM-projektet og banktjenester Baggrund: Ifølge nogle af medlemmerne af denne SLIM-gruppe står bankerne i dag over for et stigende antal indberetningskrav til tilsynsmæssige, statistiske og monetære formål. De udgør efter sigende en meget stor administrativ byrde, og desuden er der store omkostninger forbundet hermed. Henstillinger: nr. 1 : SLIM-gruppen henstiller, at alle relevante nationale, europæiske og internationale institutioner arbejder sammen for at hindre krav om dobbelt indberetning. nr. 2: Flertallet i SLIM-gruppen henstiller, at når flere myndigheder i samme medlemsstat har behov for tilsynsmæssige data, bør disse myndigheder undersøge muligheden for - under iagttagelse af reglerne om beskyttelse af forretningshemmeligheder - at opbygge et system, hvorved oplysninger fra tilsynspligtige kreditinstitutter kanaliseres gennem et fælles "focus point". nr. 3: Halvdelen af gruppen henstiller, at Kommissionen lancerer en undersøgelse med henblik på at udfærdige en liste over alle de indberetningskrav, der i dag stilles til kreditinstitutter i EU, og om nødvendigt fremsætter forslag til, hvordan situationen kan forbedres. Der bør nedsættes en arbejdsgruppe med det formål at udforme rammerne for denne undersøgelse. Kommissionens svar: Kommissionen støtter henstilling nr. 1 og 2 og opfordrer alle berørte kompetente myndigheder til at tage hensyn hertil, om end den mener, at det vil blive meget vanskeligt at føre tanken om et fælles "focus point" ud i praksis. Kommissionen, der ikke er et tilsynsførende organ, pålægger ikke (med nogle få undtagelser) kreditinstitutterne indberetningskrav og indsamler ikke data, og den kan derfor ikke gøre henstillingen gældende over for sig selv. Med hensyn til henstilling nr. 3 mener Kommissionen, at undersøgelsen bør gennemføres af bankerne selv, da de er bedre placeret til at indsamle de fornødne oplysninger. Kommissionen vil være rede til at granske undersøgelsen og træffe eventuelle foranstaltninger inden for rammerne af sine beføjelser. Beslutningsproces Baggrund: Alle medlemmerne beklagede, at de eksisterende procedurer ikke muliggjorde en hurtig vedtagelse eller ændring af EU-bankregler, f. eks. for at tilpasse den relevante EU-lovgivning til nye udviklinger på de finansielle markeder eller i internationale tilsynsfora (f. eks. BIS). Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen tager skridt til at sikre, at foranstaltninger, der er af ren teknisk karakter, eller som allerede har været genstand for langvarige forhandlinger på internationalt plan, henføres under en hurtig vedtagelsesprocedure. Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Som opfølgning til Amsterdam-erklæringen har den givet tilsagn om at undersøge komitologiprocedurens virkemåde i løbet af 1998. n Kodificering Baggrund: Kodificeringsarbejdet afslørede tilfælde af inkonsekvens eller uoverensstemmelser mellem forskellige direktiver. Disse problemer kunne imidlertid ikke løses i forbindelse med kodificeringen. Henstilling: SLIM-gruppen understreger kodificeringsarbejdets betydning og henstiller, at de tilfælde af inkonsekvens og de uoverensstemmelser, der kommer for dagens lys i forbindelse med kodificeringen, tages op til hurtig behandling i en arbejdsgruppe bestående af nationale eksperter og Kommissionen med det formål at forelægge Rådet et forslag om ændring af den kodificerede tekst, hvis det vurderes at være nødvendigt. Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Den tekniske gruppe for fortolkning af bankdirektiverne vil snart gå i gang med at se på disse uoverensstemmelser. Mindre kreditinstitutter Baggrund: Medlemmerne har drøftet, om de komplekse og sofistikerede regler, der gælder for store kreditinstitutter eller kreditinstitutter af international dimension (f. eks. kapitalgrundlagsdirektivet), bør gælde på samme måde for mindre banker eller banker, der kun opererer lokalt eller regionalt. Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at der i forbindelse med udformningen af fremtidig EU-lovgivning fortsat holdes et vågent øje med de mindre kreditinstitutters særlige situation. Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling og vil så vidt muligt tage hensyn hertil, når den fremsætter forslag i fremtiden. Den opfordrer andre institutioner, der deltager i beslutningsprocessen, til at gøre det samme. Regler af samfundsmæssig interesse Baggrund. Problemet handler om, hvorvidt den omstændighed, at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at underrette banker, der ønsker at levere tjenesteydelser på deres område, om de af deres regler, der er af samfundsmæssig interesse, udgør en hindring for retten til at oprette filialer eller levere tjenesteydelser på tværs af grænserne. Henstilling: Nogle af gruppens medlemmer (men ikke et flertal) henstiller, at der af gennemsigtighedshensyn bør stilles krav til medlemsstaterne om at opstille en liste over de foranstaltninger, der er af samfundsmæssig interesse. Disse lister kunne derpå udleveres til nyankomne banker, før de indleder deres aktiviteter i værtslandet. Kommissionens svar: Kommissionen har tidligere forsøgt at opstille sådanne lister sammen med den arbejdsgruppe, der beskæftiger sig med fortolkningen af bankdirektiverne. Forsøget er aldrig lykkedes, og det skyldes dels det meget store antal foranstaltninger, det potentielt kan dreje sig om, dels usikkerheden omkring definitionen af begrebet "samfundsmæssig interesse". Kommissionen kunne imidlertid undersøge, om den "trekantsprocedure", der ifølge andet bankdirektivs artikel 19, stk. 4, gælder for filialvirksomhed, kan udvides til også at gælde for tjenesteydelsesvirksomhed. Anmeldelse Baggrund: Det drejer sig her om, hvorvidt kravet om en forudgående anmeldelse af grænseoverskridende tjenesteydelsesvirksomhed bør afskaffes, eller om det tværtimod udgør et nyttigt middel til at beskytte forbrugerne. Henstilling: Med undtagelse af to af sine medlemmer henstiller SLIM-gruppen, at artikel 20 i andet bankdirektiv ophæves. Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Den mener, at investeringsservicedirektivet, der indeholder en tilsvarende bestemmelse, også bør undersøges nærmere. Observationsnøgletal Baggrund: Skønt de erkender, at disse nøgletal kan være nyttige, mener nogle af gruppens medlemmer, at som forholdene er i dag, udgør det en stor byrde at indsamle de data, der er nødvendige for beregningen af alle de nøgletal, der er nævnt i artikel 6 i første bankdirektiv (likviditet, solvens, rentabilitet). Henstilling: Eftersom de fleste af gruppens medlemmer går ind for en ophævelse af direktivets artikel 6, henstiller SLIM-gruppen, at Kontaktgruppen og Det Rådgivende Bankudvalg undersøger, om det er umagen værd at indsamle alle disse data, eller om dataindsamlingsprocedurerne og dataindsamlingens hyppighed bør ændres. lo Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling og vil rejse sagen i de to nævnte fora. Fortegnelse over kreditinstitutter Baggrund: Direktivet forlanger, at Kommissionen offentliggør en ajourført fortegnelse over alle godkendte kreditinstitutter i EFT. Der er enighed i gruppen om, at denne fortegnelse - i sin nuværende form og med den nuværende periodicitet - ikke tjener det påtænkte formål. Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at listen offentliggøres enten i EFT eller på anden vis, og Kommissionen opfordres til at fremsætte forslag herom inden udgangen af 1998. Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Arbejdet er allerede i gang. Der vil blive fremsat forslag herom inden udgangen af 1998. Artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv Baggrund: Gruppen har drøftet muligheden for at udvide anvendelsesområdet for artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv (som fritager banker, der på direktivets meddelelsestidspunkt var tilsluttet et tilsynsførende centralorgan, fra visse betingelser) til også at omfatte banker oprettet efter meddelelsen af første bankdirektiv. Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at der foretages en evaluering af konsekvenserne af at afskaffe deadlinen i artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv med henblik på at afgøre, om dispensationsordningen kan udvides til også at gælde andre kreditinstitutter end dem, der fandtes på det tidspunkt, hvor første bankdirektiv blev vedtaget. Der er især grund til at undersøge, om en sådan udvidelse vil kunne fordreje konkurrencevilkårene. SLIM-gruppen henstiller, at Kommissionen tager de nødvendige skridt til foretage denne evaluering og om nødvendigt forelægger Rådet de nødvendige forslag. Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling og vil træffe de nødvendige foranstaltninger. Artikel 4, stk. 6, i kapitalgrundlagsdirektivet Baggrund: Gruppen har drøftet, om tærsklerne på 5% og 15 mio. ECU, under hvilke nogle kreditinstitutter kan beregne deres markedsrisici efter solvensnøgletalsdirektivet i stedet for kapitalgrundlagsdirektivet, burde revideres. Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at dem, der mener, at de i kapitalgrundlagsdirektivets artikel 4, stk. 6, bør ændres, indsender en velunderbygget ansøgning til Kommissionen herom. Kommissionen vil da have mulighed for at foreslå Rådet en ændring af tærsklerne i overensstemmelse med proceduren i kapitalgrundlagsdirektivets artikel 10. tærskler, der er nævnt Kommissionens svar: Kommissionen vil foretage en grundig behandling af alle velunderbyggede anmodninger og om nødvendigt fremsætte forslag om en ændring af tærsklerne. li ISSN 0254-1459 KOM(97) 618 endelig udg. DOKUMENTER DA 06 10 09 Katalognummer : CB-CO-97-645-DA-C ISBN 92-78-28199-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 20-


title: 97/803/EG: Beschluß des Rates vom 24. November 1997 zur Halbzeitänderung des Beschlusses 91/482/EWG über die Assoziation der überseeischen Länder und Gebiete mit der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft

eurovoc_concepts:
association agreement (EU)
economic cooperation
financial cooperation
industrial cooperation
overseas countries and territories

formats: html pdfa1b print


title: Decizia Consiliului din 24 noiembrie 1997 privind încheierea Convenției privind cooperarea pentru protecția și utilizarea durabilă a Dunării

eurovoc_concepts:
environmental protection
international convention
international cooperation
public health
use of water
watercourse

formats: html pdf print xhtml

text: 11/vol. 16 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 3 31997D0825 L 342/18 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 12. 12. 1997 DECIZIA CONSILIULUI din 24 noiembrie 1997 privind încheierea Convenției privind cooperarea pentru protecția ș(cid:13)i utilizarea durabilă a Dunării (97/825/CE) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 130s alineatul (1) coroborat cu articolul 228 ali- neatul (2) prima teză ș(cid:13)i alineatul (3) primul paragraf, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Parlamentului European (2), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (3), întrucât Comisia a participat, în numele Comunității, la negocie- rile din cadrul unui grup de lucru ad hoc în vederea pregătirii unei convenții privind cooperarea pentru protecția ș(cid:13)i utilizarea dura- bilă a Dunării; întrucât această convenție a fost semnată în numele Comunității la Sofia (Bulgaria) la 29 iunie 1994; întrucât această convenție are ca obiectiv stabilirea unui cadru pentru cooperarea bilaterală sau multilaterală pentru protecția mediului acvatic, pentru prevenirea ș(cid:13)i controlul poluării Dunării ș(cid:13)i pentru asigurarea unei utilizări durabile a resurselor de apă ale țărilor riverane; întrucât Comunitatea adoptă măsuri în domeniul reglementat de convenție; întrucât Comunitatea ar trebui să îș(cid:13)i asume angaja- mente pe plan internațional în acest domeniu; în temeiul articolului 130r, politica Comunității întrucât, în domeniul mediului contribuie la îndeplinirea obiectivelor de con- servare, protecție ș(cid:13)i ameliorare a calității mediului, la protecția sănătății persoanelor ș(cid:13)i la utilizarea prudentă ș(cid:13)i rațională a resur- selor naturale în vederea unei dezvoltări durabile, precum ș(cid:13)i de promovare pe plan internațional a măsurilor destinate să soluționeze problemele regionale sau mondiale de mediu; întrucât ansamblul politicii Comunității în domeniul mediului urmăreș(cid:13)te un nivel ridicat de protecție; întrucât politica se bazează pe principiile precauției ș(cid:13)i acțiunii preventive, pe principiul corectării, cu prioritate la sursă, a daunelor aduse mediului ș(cid:13)i pe principiul „poluatorul plăteș(cid:13)te”; întrucât, în cadrul competențelor lor, Comunitatea ș(cid:13)i statele membre cooperează cu țările terțe interesate ș(cid:13)i organizațiile internaționale; întrucât încheierea convenției de către Comunitate contribuie la realizarea obiectivelor stabilite la articolul 130r din tratat ș(cid:13)i întru- cât convenția ar trebui aprobată, DECIDE: Articolul 1 Convenția privind cooperarea pentru protecția ș(cid:13)i utilizarea durabilă a Dunării este aprobată în numele Comunității. Textul convenției se ataș(cid:13)ează la prezenta decizie. Articolul 2 Preș(cid:13)edintele Consiliului este autorizat să numească persoana sau persoanele împuternicite să depună instrumentul de aprobare la Guvernul României, în conformitate cu articolul 26 din convenție. Adoptată la Bruxelles, 24 noiembrie 1997. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele E. HENNICOT-SCHOEPGES JO C 288, 1. 10. 1996, p. 19. (1) (2) Aviz emis la 25 octombrie 1996 (JO C 347, 18. 11. 1996). (3) JO C 66, 3. 3. 1997, p. 1


title: Padomes Lēmums (1997. gada 24. novembris), ar ko noslēdz Konvenciju par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā

formats: html pdf print

text: 11/27. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 3 31997D0825 L 342/18 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 12. 12. 1997. PADOMES LĒMUMS (1997. gada 24. novembris), ar ko noslēdz Konvenciju par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā (97/825/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130. s panta 1. punktu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo tei- kumu un 3. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3), tā kā Komisija Kopienas vārdā piedalījās ad hoc darba grupas saru- nās, lai sagatavotu Konvenciju par sadarbību Donavas upes aiz- sardzībā un pastāvīgā izmantošanā; tā kā šī konvencija Kopienas vārdā parakstīta Sofijā (Bulgārija) 1994. gada 29. jūnijā; tā kā šī konvencija ir pamats divpusējai vai daudzpusējai sadarbī- bai jūras vides aizsardzībā, Donavas upes piesārņojuma novēršanā un kontrolē un nodrošina pastāvīgu ūdens resursu izmantošanu valstīs, caur kurām plūst Donavas upe; tā kā Kopiena ir noteikusi pasākumus attiecībā uz minētās kon- vencijas jomu; tā kā šī konvencija uzliek Kopienai šajā jomā starp- tautiskas saistības; tā kā saskaņā ar 130. r pantu Kopienas vides politika palīdz reali- zēt mērķus saistībā ar vides saglabāšanu, aizsardzību un kvalitā- tes uzlabošanu, cilvēku veselības aizsardzību, saprātīgu un racio- nālu dabas attīstībai un resursu izmantošanu noturīgai starptautiski sekmē veikt reģionālus pasākumus un pasākumus pasaulē attiecībā uz vides problēmu risināšanu; tā kā Kopienas vides politika kopumā ir virzīta uz augstu aizsar- dzības līmeni; tā kā vides politika pamatojas uz piesardzīgas un profilaktiskas rīcības principiem un uz prioritāru koriģējošas dar- bības principu vides postījuma avotā un uz principu, ka maksā piesārņotājs; tā kā daļā par savām atbilstošajām kompetencēm Kopiena un dalībvalstis sadarbojas ar attiecīgām trešām valstīm un starptau- tiskām organizācijām; tā kā konvencijas noslēgšana palīdzēs Kopienai sasniegt 130. r pantā noteiktos mērķus un tā kā šī konvencija ir jāapstiprina, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Konvencija par sadarbību Donavas upes aizsardzībā un pastāvīgā izmantošanā ar šo ir apstiprināta Kopienas vārdā. Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs var izraudzīt personu vai personas, kuras tiesību aktu Rumānijas valdībai saskaņā ar konvencijas 26. pantu. ir pilnvarotas deponēt apstiprināšanas Briselē, 1997. gada 24. novembrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja E. HENNICOT-SCHOEPGES (1) OV C 288, 1. 10. 1996. , 19. lpp. (2) 1997. gada 25. oktobra atzinums (OV C 347,18. 11. 1996. , 18. lpp. ). (3) OV C 66, 3. 3. 1997. , 1. lpp


title: 97/801/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου της 24ης Νοεμβρίου 1997 για το διορισμό δύο μελών της Επιτροπής των Περιφερειών

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Sweden
appointment of staff


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2322/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Νοεμβρίου 1997 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit