title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet med en utvärdering av tillämpningen av förordning (EEG) nr 2080/92 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
afforestation
aid system
forestry policy
land use

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 28. 11. 1997 KOM(97) 630 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET med en utvärdering av tillämpningen av förordning (EEG) nr 2080/92 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET med en utvärdering av tillämpningen av förordning (EEG) nr 2080/92 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket I. PRESENTATION AV FÖRORDNINGEN Kompletterande åtgärder till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilka medgav interventioner för miljön, förtidspensionering och skogsbruk, antogs 1992. Som ett av reformens grundläggande alternativ, d. v. s. tillfällig träda eller avsättning av mark till beskogning eller till icke-livsmedelsproduktion, inrättas genom rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av den 30 juni 1992^ en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Förordningen medger beviljande av stöd medfinansierat av garanti sektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), syftande till att främja alternativ användning av jordbruksmark genom beskogning och till att utveckla skogsbruket på jordbruksföretag i följande syften: - Att komplettera de förändringar som förutses i samband med de gemensamma organisationerna av marknaden, - Att medverka till en långsiktig förbättring av skogsresurserna, - Att medverka till en förvaltning av naturmiljön som är mera förenlig med jämvikten i miljön, - Att bekämpa växthuseffekten och att absorbera koldioxid. Stöden medfmansieras av garantisektionen vid EUGFJ till 75 % i de regioner som omfattas av mål 1 och till 50 % i övriga regioner. Stödsystemet omfattar stöd till beskogning, bidrag för underhåll av beskogade arealer, bidrag för kompensation av inkomstbortfall som uppkommer på grund av beskogning av jordbruksmark, och investeringsstöd för förbättring av beskogade arealer som tillhör jordbruksföretagare. Stödsystemets olika kännetecken sammanfattas i tabell 1 på nästa sida. II. TEKNISK OCH FINANSIELL UPPFÖLJNING för finansiell förordning nr 1054/94^ om närmare bestämmelser Kommissionens övervakning av program godkända genom rådets förordning (EEG) nr 2080/92 fastställdes den 5 maj 1994. Dess syfte är att införa ett tillförlitligt system för att finansiellt övervaka att förordning nr 2080/92 tillämpas så att nödvändiga åtgärder kan vidtas inom ramen för budgetordningens larmsystem och att en uppskattning kan göras av utvecklingstendenserna för de utgifter som kommer att belasta den framtida budgeten till följd av att vissa åtaganden inom ramen för de antagna programmen löper över flera år och således medför utgifter som lämnar belastar gemenskapens budget under åtskilliga år. Enligt denna förordning medlemsstaterna halvårsvisa läget beträffande redogörelser tillämpningen av ordningen och kvartalsvisa prognoser över framtida utgifter. till kommissionen om 0) EGTnrL215, 30. 7. 1992, s. 96. (2) EGTnrL 115, 6. 5. 1994, s. 6. A Tabell 1. - Stödordning (sammanfattning) Belopp Stödmottagare efter planterad art (värden inom parentes enligt den ursprungliga förordningen) Julgranar Snabbväxande arter Andra arter Stöd för att täcka kostnader för beskogning eukalyptus : 2 415,0 ECU/ha (2 000) medlemsstatemas behöriga myndigheter barrträd : 3 623,0 ECU / ha (3 000) lövträds / biandbestånd : 4 830,0 ECU / ha (4 000) jordbrukare som har jordbruk som huvud sysselsättning (som får minst 25% av sin inkomst frän jordbruk) fysiska och juridiska personer som beskogar jordbruksmark Artigt bidrag per beskogat hektar för att täcka kostnader för underhäll av beskogade arealer under de första fem åren Ärligt bidrag per beskogat hektar för att täcka det inkomstbortfall som uppkommer pä grund av beskogning av jordbruksmark Investeringsstöd till förbättring av beskogad areal barrträd år 1-2 : följande år : 301,9 ECU / h a / år 181,1 E C U / h a / år (250) (150) löv / bland år 1-2 : följande år : 603,8 ECU / ha / år 362,3 ECU / ha / år beskogning genomförd av jordbrukare : annan stödmottagare : 724,5 ECU / ha / år 181,1 ECU / h a / år ra (600) (150) 845,3 ECU / ha läbälten : 181,1 ECU /ha brandgator : branddammar: 181,1 ECU/ha skogsbilvägar : 21 735,0 ECU / km förbättring av korkeksbestånd : 1691,0 ECU /ha 845,3 ECU / ha övrigt : (700) (150) (150) (18 000) (1 400) (700) privaträttsliga fysiska och juridiska personer utom jordbrukare som berörs av ordningen med förtidspensionering enligt 2079/92 jordbrukare eller jordbrukarsammanslutningar Utöver de uppgifter som lämnas enligt förordning nr 1054/94 lämnar medlemsstaterna årligen kommissionen kompletterande tekniska uppgifter enligt ett frågeformulär. Hl. ANTAGNA PROGRAM 1. Beslut och belopp Tabell 2 på nästa sida visar de 43 program som hittills antagits av medlemsstaterna. I det bidrag från EUGFJ som nämns särredovisas det belopp som ursprungligen beräknats av medlemsstaten och det belopp som antagits i beslutet (för program som antogs i början av 1994 beräknade vissa medlemsstater ursprungligen ett EUGFJ-bidrag som överskred det budgeterade anslaget). Samtidigt redovisas för den planerade beskogningen ett ursprungligt värde, motsvarande det bidrag från EUGFJ som från början begärdes av medlemsstaten, och ett värde som anpassats till det belopp som slutgiltigt antagits. 2. Stödbelopp och tillämpningsföreskrifter Det finns en betydande variation i stödsatserna mellan de olika programmen och t. o. m. mellan olika områden inom en medlemsstat. Skälen är flera och avspeglar inte endast medlemsstaternas politiska vilja att främja eller motverka beskogning av jordbruksmark. Stödet till beskognings- och underhållsarbete grundas på de verkliga kostnaderna, som beror av bl. a. följande: - Skillnader i geografiska, topografiska, fysiska och klimatiska faktorer (skogar i bergs- och slättbygder, naturmiljöer, jordarter. ). - Skillnader i ekonomiska och sociala förhållanden (arbetskraft, investeringar i skogen, alternativ sysselsättning. ). - Sättet att beräkna de olika stöden (huruvida vissa parametrar, såsom kompletterande plantering medräknats eller ej, mortalitetstal. ). Det årliga bidrag som är avsett att kompensera jordbrukarnas eller jordägarnas inkomstbortfall avspeglar normalt de ekonomiska förluster de åsamkats genom beskogning av sina marker och därav följande bortfall av de årliga inkomster de erhållit från jordbruksproduktionen. Hur attraktivt detta bidrag är kan bero av dess nivå i jämförelse med: - de faktiska inkomsterna från jordbruksproduktionen; - andra stöd, t. ex. sådana som beviljas för att träda odlad mark. Tillämpningen av regelverket för beskogning fastställs i medlemsstaternas program. Ansökningar om beskogning studeras individuellt på lokal eller regional nivå, varvid hänsyn tas till tekniska aspekter på beskogningen samt, i princip, till villkoren för beviljande i förhållande till politiken för fysisk riksplanering eller miljövårdsbestämmelser. I vissa program finns en zonindelning som definierar gränserna för var beskogning är tillåten, förbjuden eller reglerad. Beslut Gemenskapsbidrag 93-97 (Milj. ecu) Genomför. 93-96 (Milj. ecu) Beräknad areal att beskoga (ha) Datum Nr Prognos Antaget 14,0 16,9 222,0 48,0 8,65 6,5 2,15 10,3 O 91,7 O 43,5 Ursprungl. Justerad 12 500 6 300 - 6,5 53,5 25,7 9 500 7 400 72 000 57 750 15 000 15000 580,0 430,0 164,4 550 000 305 750 32,0 27,4 4,1 95 360 48 000 161,0 400,0 145,0 O 300,0 94,2 35,7 120 000 105 000 170 000 80 000 13,65 15,13 7,533 19,33 17,1 8,625 8,93 3,689 6,89 15,275 9,015 5,135 18,41 21,05 38,34 29,73 27,848 12,9 0,77 20,65 0,3 10,2 O 23,2 96,0 0,3 15,5 23,2 120,7 0,0 5,9 5. 8 500 9 200 4 600 400 9 200 4 600 40,5 128 000 94 000 Tabell 2. Beslut och belopp MEDLEMSSTAT Region B Belgien Flandern Vallonien 27. 04. 1994 27. 04. 1994 C(94)953/1 C(94)953/2 DK Danmark 26. 04. 1994 C(94)972 D Tyskland 27. 04. 1994 C(94)953/3 EL Grekland 27. 04. 1994 C(94)953/5 E F Spanien Navarra Baskien 27. 04. 1994 27. 04. 1994 27. 04. 1994 C(94)953/11 C(94)953/12 C(94)953/13 Frankrike Ile-de-France Midi-Pyrénées Pays de la Loire 27. 04. 1994 27. 02. 1996 27. 02. 1996 27. 02. 1996 C(94)953/4 C(94)448 C(94)448 C(94)448 IRL Irland 27. 04. 1994 C(94)953/8 1 Italien Abruzzo Basilicata Bolzano Calabria Campania Emilia Romagna Friuli V. Giulia Lazio Ligurien Lombardiet Marche Molise Piemonte Puglia Sardinien Sicilien Toscana Umbrien Valle d'Aosta Veneto 27. 04. 1994 20. 05. 1994 28. 12. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 20. 05. 1994 C(94)953/10 C(94)1315/1 C(94)3950 C(94)1315/2 C(94)1315/3 C(94)1315/4 C(94)1315/5 C(94)1315/6 C(94)1315/7 C(94)1315/8 C(94)1315/9 " C(94)1315/10 C(94)1315/11 C(94)1315/12 C(94)1315/13 C(94)1315/14 C(94)1315/15 C(94)1315/16 C(94)1315/17 C(94)1315/18 C(94)1315/19 L Luxemburg 27. 04. 1994 C(94)953/6 NL Nederländerna 27. 04. 1994 C(94)953/7 20. 07. 1995 C(95)1860 27. 04. 1994 27. 04. 1994 27. 04. 1994 C(94)953/9 C(94)953/15 C(94)953/14 A P Österrike Portugal Azorerna Madeira FIN Finland S Sverige UK Förenade kungariket (*) Värde enligt senaste ändring av programmet 20. 07. 1995 C(95)1859 33,0 18,76 5,4 38 500 38 500 21. 01. 1997 C(97)100 15. 06. 1994 C(94)1533 61,6 0,6 61,6 39,2 100 000 100 000 TOTALT EG 1 728,2 1 267,21 480,9 1 325 160 871900 IV. GENOMFÖRDA ÅTGÄRDER 1993 - 1996 Följande figurer, baserade på senaste uppgifter från medlemsstaterna till kommissionen, redovisar genomförandet av programmen fram till 1996-04-30. Tre medlemsstater återfinns inte i figurerna: - Belgien och Luxemburg, beroende på den relativt obetydliga omfattningen av de åtgärder som genomförts till nämnda datum. - Sverige, där programmet antogs först 1996. Beskogning Figur 1 nedan visar de arealer jordbruksmark som beskogats enligt förordningen i var och en av medlemsstaterna, samt totalarealens fördelning mellan offentlig och privat mark. Dessa arealer kommer längre fram att jämföras med medlemsstaternas utnyttjade jordbruksareal (figur 3) och skogsareal (figur 4). 250 000 | 238112 200 000 92 150 000 i 100 000 50 000 Offentlig beskogning 9128ha (2%) Privat beskogning 497 850 ha (98%) E UK IRL P I F D NL EL DK A FIN Figur 1. Areal jordbruksmark som beskogats enligt förordning nr 2080/92 EU totalt: 506 978 ha Följande kan konstateras: - Den totala arealen som beskogats enligt förordningen är något över 500. 000 ha. - Spanien är det land som har den största beskogade arealen, mer än 200. 000 ha. - Utöver Spanien har tre länder (Förenade kungariket, Irland och Portugal) beskogat mer än 50. 000 ha vardera. - Beskogningen berör i huvudsak privata stödmottagare (98%). Spaniens, Förenade kungarikets, Irlands och Portugals dominerande roll framgår av vidstående figur 2, där den totala beskogade arealen fördelats mellan de olika medlemsstaterna. Dessa fyra länder svarar för mer än 80% av den areal jordbruksmark enligt förordningen. som beskogats Figur 2. Total areal jordbruksmark som beskogats enligt 2080/92, fördelad mellan medlemsstaterna I figurerna 3 och 4 nedan jämförs den areal som beskogats i resp. medlemsstater med deras utnyttjade jordbruksareal och tidigare skogbevuxna areal. J 0,8% S 0,2% -J Q. W 1111 i s i m °- & +. ™-+-™-tJ*-M*-t • B E - H a - i - B B - i -^ J U. Q i ™ i — i- < Z Figur 3. Enligt 2080/92 beskogad areal jordbruksmark i förhållande till UJA (utnyttjad jordbruksareal) Figur 4. Enligt 2080/92 beskogad areal jordbruksmark i förhållande till total skogsareal Följande kan konstateras: Med undantag av Irland, Portugal och Spanien, där den procentuella minskningen av den utnyttjade jordbruksarealen (UJA), till följd av tillämpningen av denna förordning, är 1,35 %, 1,25 % respektive 0,95 %, är minskningen av UJA i de flesta medlemsstater marginell. Irland är det land där den genomförda beskogningen ger den största ökningen av skogsarealen. Ökningen är nära 12%, medan den är endast något över 2% i Förenade kungariket och i alla de övriga länderna understiger 2%. Figur 5 visar antalet mottagare av bidrag till åtgärden i resp. medlemsstater. I figur 6 jämförs de genomsnittliga beskogade arealerna per stödmottagare, uppdelade på privat och offentlig beskogning. 30 000 25 000 -f 20 000 15 000 10 000 5 000 30,7 35 30 25 £ 0) a I 20 t 8. I 15 I 0) il 10. 2> 1 c <n i s c a> O •• 4 37 3 86 123 73 D UK IRL F I EL P A NL DK FIN Figur 5. Beskogning - Antal stödmottagare EU totalt: 79 140 250 T 233 200 4- 150 140 100 50 60 II 3,» l l l l im PrtVar beskogning Offentlig beskogning Genomsnitt i hela EU: 6,4 ha Figur 6. Areal beskogad jordbruksmark - medeltal per stödmottagare "' O I Danmark tillämpas inte förordning nr 2080/92 på beskogning på offentlig mark. Det värde som anges i figuren lämnas för kännedom. Följande kan konstateras: - Det största antalet stödmottagare finns där beskogningen är mest omfattande, d. v. s. i Spanien. - Den genomsnittliga arealen per stödmottagare är c:a 6 ha för privat beskogning. De länder som avviker mest är, å ena sidan av skalan, Portugal (30 ha) och, å den andra sidan, Grekland, Tyskland och Österrike (c:a 1 ha). - Där beskogning på offentlig mark genomförs, är den genomsnittliga beskogade arealen per stödmottagare väsentligt större än för privat beskogning. Bl. a. överstiger den 230 ha i Nederländerna. I figur 7 nedan är den beskogade arealen jordbruksmark i resp. medlemsstater uppdelad mellan areal beskogad med barrträd resp. lövträd och biandbestånd (med minst 75% lövträd). I figur 8 visas den procentuella fördelningen av dessa artgrupper i beskogningarna i resp. medlemsstater. Det kan konstateras att fördelningen i unionen i sin helhet är 40% barrträd och 60% lövträd och biandbestånd. Denna fördelning varierar emellertid kraftigt mellan medlemsstaterna. Medan andelen barrträd understiger 10% i Nederländerna, Grekland och Tyskland, överstiger den 80% i Irland. 250 000 200 000 S 150 000 100 000. 2 03 50 000 E UK IRL P 40% 60% EU totalt D biandbestånd • Barrträd B. D. n i F I D i—• ^ i —' i O i es i O NL EL DK A FIN Figur 7. Fördelning mellan barrträd och lövträd av den areal jordbruksmark som beskogats enligt förordning nr 2080/92 2 685 ha (73%) 3 1 018 ha (27%) DK 16 975 ha [ ,^^Å 1 636 ha (9%) 5 855 ha (94%) 379 ha (6%) 133 990 ha (56%) (91%) l ^^ (I 15 100 ha (52%) ^ 13 800 ha (48%) 12 095 ha [ (20%) ^ ^ ^ ^B \^^^m 48 382 ha (80%) 24 766 ha (94%) 1 545 ha (6%) 6 153 ha (95%) 293 ha (89%) G 38 ha (11%) IRL 39 228 ha ( ^ ^B 10 658 ha (21%) 120 ha (68%) 57 ha (32%) 41 465 ha (67%) (79%) l ^Ä FIN btandbestånd Figur 8. Andel barrträd och lövträd på jordbruksmark som beskogats i resp. medlemsstater enligt förordning nr 2080/92 Fördelningen av beskogade arealer efter ägoslag visas i figurerna 9 och 10 nedan. Totalt i unionen är fördelningen följande: Växtföljdsvall och permanent betesvall 61%, öppen åkerjord 36% och permanenta odlingar (vin- och fruktodlingar. ) 3%. Fördelningen varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. I t. ex. Nederländerna och Danmark berörs i huvudsak öppen åkerjord. Däremot har beskogningen i Österrike och Irland nästan uteslutande genomförts på växtföljdsvall och permanent betesvall. 250 000 200 000 150 000 » « s ra •o n j? 100 000 50 000 E 3% 36% 61% EU totalt • Permanenta odlingar (vinodlingar, fruktodlingar) • Permanent betesvall O Åkermark _J , CD , C3 , C=3 D NL EL DK Ho OJ UK IRL P I F Figur 9. Fördelning av arealen beskogad jordbruksmark efter ägoslag 3660 ha (»«%) 43 ha (1%) DK 11 802 ha (63%) 3 f 6 781 ha (36%) 5 233 ha / (84%) l ^\ 749ha 76 788 ha / ^ ^ ^^ 151 565 ha (64%) ^ g ^É EL ^H 2S2ha (12%) (32%) / l ^ ^A ^^^Ê 5 780 ha (20%) f ^ ^ ^ ^ ^A 23 120 ha l ^^^M (80%) 3 024 ha j l ^ L j ^ ^ ^A 57 453 ha 26 535 ha f (5%) j f ^ ^ ^H (95%) (82%) l ^H 5 469 ha ^ ^A (17%) 301 ha (1%) 6 499 ha (100%) 331 ha (100%) IRL 38117 ha (76%) 38431 h. 3488ha / " " ^k NL ^ ^^ 54 097 ha (88%) 71 h a/ (53%) l ^ ^B FIN ^H 63 ha (47%) 7 500 ha (12%) f ^ k j ^ ^ ^B l ^ a | ^ ^H UK Åkermark Permanen» betesvall Permanenta odlingar Figur JO. Areal jordbruksmark efter ägoslag i procent som beskogats i medlemsstaterna enligt förordning nr 2080/92 Bidrag för kompensation av inkomstbortfall I figurerna 11 och 12 nedan jämförs antalet och verksamhetstypen för mottagare av bidrag för kompensation av inkomstbortfall i resp. medlemsstater. TOTALT antal jordbrukare andra stodmottagare Figur 11. Antal och verksamhetstyp för mottagare av bidrag för kompensation av inkomstbortfall i resp. medlemsstater 10 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% l l UK NL l l l IRL l l ll FIN EL Figur 12. Andel jordbrukare som har jordbruk som huvudsysselsättning bland mottagarna av bidrag för kompensation av inkomstbortfall Följande kan konstateras: - Det finns inga mottagare av bidrag för kompensation av inkomstbortfall i Österrike och Danmark. Detta ingår inte i det österrikiska programmet och infördes inte i det danska programmet förrän detta ändrades 1997. - Det största antalet stödmottagare finns i Tyskland, där det motsvarar mer än 90% av - antalet mottagare av beskogningsbidraget. I Förenade kungariket har detta bidrag endast beviljats till jordbrukare, medan de andra staterna beviljat det till såväl jordbrukare som icke-j ordbrukare. Skillnaden mellan jordbrukare och icke-j ordbrukare grundas på den definition av företagare med jordbruk som huvudsysselsättning som ges i förordningen. Enligt denna hämtar en företagare som har jordbruk som huvudsysselsättning minst 25% av sin totala inkomst direkt från jordbruksdriften på företaget. Detta förklarar att i Finland och Grekland, där antalet "deltidsjordbrukare" är betydande, antalet jordbrukare bland bidragstagarna understiger antalet icke-jordbrukare. Förbättringar Figurerna 13, 14 och 15 nedan visar medlemsstaternas satsningar på förbättringar inom bondeskogsbruket. Följande kan konstateras: - Antal stödmottagare (figur 13): Tre länder (Tyskland, Danmark och Finland) svarar för 80 % av antalet stöd mottagare. Vissa medlemsstater, såsom Frankrike och Irland, har praktiskt taget inte beviljat något stöd till investeringar för förbättring av beskogade arealer tillhörande jordbrukare. - Areal (figur 14): Av den areal som berörs av åtgärden finns 85% i tre länder (Tyskland, Spanien och Finland). - Vägnät (figur 15): Skogsvägnätet har utvidgats, främst i de södra medlemsstaterna. il A UK EL 3% 1% 1% Figur 13. Förbättring av bondeskog - Antal stödmottagare EU totalt: 26 026 80 000 E FIN D I EL UK P DK A F IRL NL Figur J 4. Förbättring av bondeskog - Berörd areal EU totalt: 184 433 ha 3 000 -, 2580 2 500 2 000 1500 1000 500 1436 P 736 693 III. EL FIN A 20% 138 D DK UK F IRL NL EU totalt: 7 312 km Figur 15. Förbättring av bondeskog - Skogsvägnät 12 V. DISKUSSION OCH SLUTSATSER Följande analys grundar sig på kända resultat av tillämpningen av förordningen 1993 - 1996. Den korta tidrymden begränsar resultatens representativitet och gör det inte möjligt att dra några definitiva slutsatser om tillämpningen av förordningen och avge något formellt omdöme om denna. 1. Beskogning Diskussion av resultaten 1. Beskogning av jordbruksmark är i princip inte något nytt fenomen. Stöd till beskogning har funnits sedan länge, på gemenskapsnivå såväl som i vissa medlemsstater. Under 80- och 90- till stöd för beskogning av talen påbörjade jordbruksmark, bl. a. IMP eller åtgärderna rörande jordbruksstrukturerna. Genomförandet av förordning nr 2080/92, och i första hand införandet av ett bidrag för kompensation av inkomstbortfallet, som garanterar företagaren en årlig inkomstkälla under en period av upp till 20 år, har emellertid gett ett nytt uppsving åt denna typ av beskogning. sålunda gemenskapen verksamhet 2. Beskogningen av jordbruksmark enligt förordningen är i huvudsak koncentrerad till fyra länder: Spanien, Förenade kungariket, Irland och Portugal (detta trots den långvariga torkan 1994-1995 som starkt dämpade takten i beskogningen på den iberiska halvön). Den beskogade arealen i dessa medlemsstater representerar 81% av den totala beskogade arealen i unionen och 56% av det totala antalet stödmottagare (jfr figur 2). Man kan alltså konstatera, att åtgärden tillämpats framförallt i de medlemsstater eller regioner där det finns en aktiv politisk vilja att utvidga skogsarealen. Koncentrationen av jordbruksproduktionen till de mest produktiva odlingsmarkerna och marginaliseringen av lågproduktiva jordbruksmarker har varit den avgörande faktorn för överföring av jordbruksmarker till skog i dessa områden, som ofta har följande egenskaper: - En låg takt i den nuvarande beskogningen och en politisk vilja att utöka den för att förstärka skogsnäringen. - Inseende av nödvändigheten att bromsa landsbygdens tillbakagång och att ta itu med beskogning av jordbruksmarker som hotas av nedläggning, så att jordbrukare och andra markägare genom en aktiv medverkan till ett bättre utnyttjande av dessa marker bidrar till en mångfacetterad förvaltning av landsbygden inom dessa områden, som är mindre gynnade eller på tillbakagång. 3. Mer än 65% av den beskogade arealen ligger i områden som klassas som riskområden för skogsbrand enligt förordning nr 2158/92 om skydd av skogar mot bränder. Beskogning utgör i dessa områden en effektiv skyddsåtgärd mot markförstöring och klimatförändring (det bör märkas att bilaga 4 till konventionen om bekämpning av ökenutbredning rekommenderar beskogning för att lindra verkningarna av ökenutbredningen). De beslut varigenom programmen i förordning nr 2080/92 antagits, kräver att medlemsstaterna garanterar att åtgärder för förhindrande av bränder knyts till beskogningen i riskzonerna, särskilt med avseende på de planer för skydd av skogar mot bränder som antagits av kommissionen med stöd av förordning nr 2158/92. 4. Vid undersökning av förhällandet i de övriga medlemsstaterna mellan antalet stödmottagare och den beskogade arealen kan man konstatera att den genomsnittliga beskogade arealen per Al beskogade arealen per stödmottagare i allmänhet är liten (jfr figur 6). Ägosplittringen på jordbruksfastigheterna har i dessa regioner lett till beskogningar av "frimärksstorlek", och följaktligen till en spridning av de marker som fortfarande odlas och av skogsbestånd som därför inte medger något lönsamt skogsbruk även om de är bra för landskapet. Dessutom utgör det bidrag för kompensation av inkomstbortfall som beviljas till sådana "minibeskogningar" inte någon betydande kompensation för dessa jordbrukare. Flera skäl till denna situation kan anföras, bl. a. följande: - Jordbrukarnas benägenhet att endast avsätta en mindre del av sin mark till skogsbruk, hellre än att ställa om hela sin verksamhet. - Strävan mot ett bättre utnyttjande av jordbruksmark av dålig kvalitet (med svag produktion, eller där mekanisering möter hinder), och samtidigt en utvidgning av existerande beskogningar (utökning av ett existerande bestånd). - Tidsfaktorn, som medger att beskogningen genomförs i etapper fördelade på flera år, varigenom en bättre överensstämmelse nås mellan den tid som krävs för beskogning och den knappa tid som står till förfogande med hänsyn till jordbruksproduktionens krav. i många fall spridda, splittrade och Eftersom jordbruket ofta avvecklas successivt, är de marker som blir tillgängliga för insprängda bland marker där beskogning jordbruksproduktionen fortsätter. För att skapa en skog av lämplig utformning (särskilt med avseende på kommunikationer), av tillräcklig storlek för att den lätt skall kunna skötas och utnyttjas, och som därigenom så långt möjligt kan självfinansiera sina övriga funktioner som skydd och turism, förutsätts en regional planering av beskogningen och en kontroll över fastigheterna. Förekomsten av en jämvikt mellan jordbruks- och skogsmark väcker frågan huruvida det är lämpligt att som villkor för bidragsberättigande kräva en minsta beskogningsareal eller ett samgående av förvaltningsenheter (vilket krävs i t. ex. det nederländska programmet). På grund av den låga genomsnittsarealen hos unionens jordbruksanläggningar tenderar emellertid ordningen att tillämpas på relativt små arealer. I förordningen uppmanas f. ö. medlemsstaterna att skaffa sig ett planeringsverktyg genom att utarbeta områdesplaner för beskogning. Det är för landsbygdsutvecklingen. "Minibeskogningar" kan vara värdefulla för miljön och det traditionella odlingslandskapet, trots att de i vissa fall inte kan anses uppfylla medlemsstaternas skogspolitiska krav eller målen i den gemensamma jordbrukspolitiken med avseende på skogsbruket. Man har som högsta prioritet att skapa nya och mer turistiska varierade naturmiljöer, attraktionsvärdet. följaktligen viktigt att beskogningen genomförs rekreationsverksamhet och öka det enligt planer främja Statistiken bör tolkas med försiktighet. Eventuella åtgärder för att gruppera små fastigheter och på så sätt uppnå större sammanhängande skogsarealer avspeglas t. ex. inte i medeltalet för beskogad areal per stödmottagare. 14 5. Det är svårt att urskilja några allmänna regler beträffande ägoslag som utnyttjats för beskogning (öppen åkerjord, växtföljdsvall eller permanenta odlingar). Det kan emellertid erkännas att den potentiella nyttan för miljön antagligen har blivit mindre på grund av det ekonomiska läget. Dessutom kan man peka på följande: - 1 spannmålsodlande områden, där förädlingsvärdet per hektar är högt, är beskogningsfrekvensen ringa. Arealen bondeskog är föga betydande. Potentialen för friställande av mark är obetydlig, och de få beskogningar som genomförs syftar till att motverka vind eller erosion eller att inrätta jaktreservat. - I områden med intensiv djurhållning, där förädlingsvärden och arrendeavgifter är relativt höga, hävdar sig jordbruket, och beskogningarna har ringa omfattning. - Beskogningarna genomförs företrädesvis på permanent betesvall i områden där djurhållning är mindre lönsam, och på lågproduktiv åkermark, d. v. s. där det förädlingsvärde jordbruket producerar per ha och markvärdena, liksom i allmänhet arrendena, är låga. De allmänna förutsättningarna framstår alltså som mest gynnsamma för beskogning. Arronderingen är följaktligen ofta mycket splittrad, då fastighetsreglering saknas, vilket är ett hinder såväl för ett extensivt jordbruk som för beskogning. 6. Verkan av de beslut medlemsstaterna fattar om fastställande av belopp för stöd de beviljar, å ena sidan för att kompensera inkomstbortfallet inom den ram som fastställs i förordning nr 2080/92, och å andra sidan inom andra åtgärder för jordbruket, t. ex. de för träda och förordning nr 2078/92, är med all sannolikhet inte försumbar. Det är t. ex. sannolikt att Tyskland, där det belopp som fastställts för trädesbidrag i många fall är mera attraktivt än beskogningsbidraget, har minskat motivationen för potentiell beskogning. För jordbrukarna i Extremadura i Spanien verkar beskogningsordningen däremot vara mer lockande än miljöåtgärder inom jordbruket. Andra faktorer bidrar emellertid till de beslut som tas av jordbrukarna (t. ex. markens värdeminskning eller svårigheten att återuppta odling av beskogad jordbruksmark), och en enkel jämförelse av stödbeloppen räcker inte för att förklara dessa. Ytterligare studier krävs för att katalogisera dessa faktorer och utvärdera deras betydelse för de val jordbrukarna gör. Ett annat diskussionsämne i samband med bidraget för kompensation av inkomstbortfall är differentieringen av stödet beroende på om stödmottagaren "har jordbruk som huvudsysselsättning", d. v. s. hämtar mer än 25% av sin inkomst från jordbruket, eller ej. Denna åtskillnad är konsekvent med den gemensamma jordbrukspolitikens riktlinjer och den begränsade tillgången på medel från garantisektionen vid EUGFJ men medför svårigheter i medlemsstaterna, och utgör en hämsko på beskogningen i områden där en stor del av från aktörerna på jordbruksföretaget (vilket är fallet såväl i den norra delen av EU, där de små kombinerade företagen ofta har stora skogsarealer, som i den södra delen, där jordbrukarna måste bedriva verksamhet utanför det egentliga jordbruksföretaget). inte kan hämta mer än 25% av sin i fråga om förvaltning och kontroll för berörda myndigheter landsbygden inkomst 7. Beskogningens potentiella roll i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken har väsentligt överskattats under 80-talet. Man begränsar sig i själva verket till att beakta de hypotetiska arealer jordbruksmark (15 - 20 miljoner ha) som skulle kunna bli föremål för beskogning, utan att ta hänsyn till den mångfald 15 miljömässiga, ekonomiska, sociala och juridiska hinder som omgärdar och styr valmöjligheterna för utnyttjandet av friställd jordbruksmark. 8. Efter endast tre års tillämpning är det för tidigt att utvärdera resultaten av förordningen med avseende på de mål den ställer upp. Med avseende på de tre politikområden målen är relaterade till kan man emellertid konstatera följande: - Mål relaterade till den gemensamma jordbrukspolitiken: Även om beskogningen av jordbruksmark sannolikt endast obetydligt har medverkat till att minska jordbrukets överskottsproduktion, kan man inte bortse från dess bidrag till landsbygdsutvecklingen: genom att främja en mera varierad sysselsättning för jordbrukarna och genom att kompensera deras inkomstbortfall med hjälp av det bidrag som finns för detta ändamål, bidrar den, om den genomförs på rätt sätt, till en dynamisk markanvändning och en god försörjning på landsbygden. - Mål relaterade till miljöpolitiken: För att beskogningen skall ha en positiv inverkan på förenligheten av omvårdnaden om naturmiljön med jämvikten i miljön, måste man ta hänsyn till flera regler knutna till bl. a. begränsningarna och villkoren i beskogningsprogrammen, deras lokalisering, artvalet och beskogningsmetoderna. Det finns utan tvekan fall där en bristande respekt för eller en slarvig tolkning av de miljövillkor som formuleras i programmen har medfört negativa miljökonsekvenser av beskogningen (t. ex. bristande hänsyn till de villkor bevarandet av värdefulla biotoper ställer). I dessa fall måste sådana ändringar göras i programmen som krävs för att undvika att missförhållandena upprepas. Tack vare ett omsorgsfullt val av arter, platser och skötselmetoder, spelar i allmänhet beskogningen en viktig roll i miljövården och kan skapa flera positiva externa effekter (erosionskontroll, förhindrande av ökenutbredning, biologisk mångfald, reglering av vattenhushållningen, etc). Om dessa faktorer negligeras kan det få negativa effekter på miljön. Genom att öka koldioxidbindningen medverkar beskogning av jordbruksmark fö. i kampen mot växthuseffekten. När det gäller den globala klimatförändringen är dess bidrag naturligtvis mycket blygsamt. Politiken för beskogning av jordbruksmark är dock en viktig komponent i den globala miljöpolitiken, vilken unionen vid Riokonferensen 1992 förband sig att stödja. - Mål relaterade till skogspolitiken: Medlemsstaterna, vars skogspolitik faller under deras egen kompetens, har, i den mån de inom ramen för förordning 2080/92 har iakttagit de mål som anges i artikel 1 i denna förordning, utnyttjat flexibiliteten i de gemenskapsregler som fastställs i denna förordning för att välja alternativ som överensstämmer med denna politik och lägga tonvikten antingen på utvecklingen av skogsnäringen eller på de miljömässiga och sociala funktionerna hos de skogsbestånd som skapas. I Irland, t. ex. , där den genomförda politiken syftar till att fördubbla skogsarealen under loppet av de närmaste 30 åren, så att en ekonomiskt bärkraftig skogsnäring skapas, lägger programmet huvudvikten vid beskogningar med hög ekonomisk avkastning (Sitkagran, tall. ). Förenade kungarikets program däremot strävar mot att integrera tillämpningen av förordningen i en övergripande regionalpolitik och prioriterar beskogningens landskapsmässiga och ekologiska aspekter. 9. Vissa medlemsstater har i inledningsfasen haft svårt att anpassa sina administrativa bestämmelser på grund av det nya sätt som förordningen är utformad på. De erfarenheter 16 som dessa medlemsstater sedan dess har vunnit har, tillsammans med en relativ flexibilitet från kommissionens sida, bidragit till att förbättra situationen. Slutsatser Tillämpningen av förordning nr 2080/92 är obligatorisk i unionsstaterna, medan det står var och en av dessa fritt att utnyttja de valmöjligheter förordningen ger. Utifrån en ganska allmän europeisk text har varje land och varje region kunnat anpassa förordningen till sina speciella behov. Flera faktorer knutna till enskilda personers intressen, den politik som förs och de områden som berörs, inverkar positivt eller negativt på ett val att beskoga jordbruksmark. Några av dessa faktorer återges i tabellen nedan. Tabell 3. Beskogningsstödets stimulerande och hindrande faktorer Område _ _ _ __ Stimulerande faktorer jordbruksmarkens låga avkastning sökande efter andra nischer för produktionen för att skaffa kompletterande inkomster Fysisk planering uppskattning av skogen som kulturarv Sysselsättning - möjlighet att finna lönsam sysselsättning för arbetskraften under lågsäsong i jordbruket - förbättring av miljökvaliteten och landskapsbilden på landsbygden - bekämpning av erosion och ökenutbredning Miljö Författnings- mossigt Hindrande faktorer konkurrens från stöd som beviljas enligt andra förordningar (2078/92, arealuttag) oro beträffande gemenskaps-, nationella eller regionala garantier för bidragens varaktighet på lång sikt åtgärdens oåterkalleliga karaktär (det är inte möjligt att återuppta jordbruksproduktion på marken) eventuell försämring av landskapsbilden på grund av arturvalet oförenlighet med arrendesystemets rättsliga principer 17 Område Socio- ekonomiskt och finansiellt Stimulerande faktorer - jordbrukarens barn'kommer inte att överta jordbruksdriften Hindrande faktorer - ogynnsam konjunktur för skogsnäringen - förbättring av områdets värde som - minskning av jordbruksmarkens ekonomiska värde efter beskogning - betydande initial investering och långfristig amortering jaktmark - förbättring av marknadsvärdet på marginella arealer (avstånd, dålig dränering, små ägor i skogskant etc. ) - skapande av en plats för avkoppling och fritidssysselsättning - diversifiering av finansiella placeringar - kapitalplacering för de stora jordägarna i vissa områden 2. Ett specialfall: korkek av där kork (klassad speciella produktionen förädlingsvärde vegetationsbestånd, (produkt med högt. Planteringar av korkek bildar i vissa områden i Spanien (dehesas) och Portugal (montados) som mycket jordbruksprodukt för vilken EU är den främsta producenten i världen) ofta sker i ett kombinerat jord- och skogsbruk med betesdrift. Dessa bestånd är intressanta från ekonomisk synpunkt på världsmarknaden), liksom från social (sysselsättning) och ekologisk synpunkt (bekämpning av ökenutbredningen, biodiversitet). Enligt rådgivande kommittén för kork har förordning nr 2080/92 på det hela taget varit positiv för sektorn. I de berörda områdena i Spanien och framförallt i Portugal har i själva verket stöden (till beskogning och förbättring) i huvudsak koncentrerats til! dessa beståndstyper. Kommittén har emellertid påpekat att tillämpningen av förbättringsåtgärden endast på jordbrukare som har jordbruk som huvudsysselsättning inte är långa anpassad till denna typ av produktion, bl. a. med hänsyn till korkproduktionens omloppstid- stigande efterfrågan -kork- och 3. Investeringsstöd till f ö r b ä t t r i ng av beskogade arealer Diskussion av resultaten En rationell skötsel av bondeskogen är i många områden ett led i utvecklingen och vården av landsbygden. Bondeskogen kan spela en aktiv roll i ekonomin (produktion av trä, turism, jakt) eller utgöra en kapitalreserv, i jordbruksföretaget. som kan utnyttjas investeringar större för Inom ramen för förordning nr 2080/92 är investeringarna i bondeskogen framförallt inriktade på följande interventioner: - I Sydeuropa (Spanien, Portugal och Grekland): åtgärder för skydd mot skogsbränder (brandgator, branddammar) i enlighet med bestämmelserna i förordning nr 2158/92 om förhindrande av bränder, skogsvägar samt förnyelse och förbättring av korkeksbestånd (framförallt i Portugal). - 1 Nordeuropa: förbättring av iäbälten i Danmark samt återställande av befintliga dikningssystem och förnyelse av lågproduktiva bestånd i Finland. 18 - I Tyskland och Förenade kungariket: skogsbruksåtgärder avsedda att förbättra beståndens stabilitet och ekologiska värden. - En utvidgning av skogsvägnätet eftersträvas i flertalet medlemsstater. Vissa länder, bl. a. Frankrike och Irland, har praktiskt taget inte utnyttjat investeringsstöd till bondeskog: - För Irlands del beror detta sannolikt på att de åtgärder som genomförts enligt förordning nr 2080/92 helt koncentrerats på beskogning, eftersom det verksamhetsprogram för skogssektorn som antagits av utvecklingssektionen vid EUGFJ för mål 1 ger landet möjlighet att få medfinansiering av åtgärder för förbättring av befintlig skog som inte är begränsade till bondeskog. - För Frankrikes del är det sannolikt, att de nationella stödsystemen inte alltid gör det möjligt att skilja mellan skog som tillhör jordbrukare och annan privatägd skog. Det är därför svårt för landet att uppfylla de behörighetskriterier som uppställs i förordning nr 2080/92. Slutsatser Tillämpningen av åtgärder för stöd till förbättring av bondeskog väcker bl. a. följande frågor: - Har detta slags investeringar något verkligt inflytande på förbättringen av bondeskogens ekonomiska bärkraft, eller är det snarare så att de utgör stöd till normal skogsskötsel, överförda till bondeskog, vilka i de flesta fall endast förstärker befintliga nationella stöd? - Kan förordningen, då stöden begränsas till beskogade arealer tillhörande jordbruksföretag, även om den gör det möjligt att förbättra landskapet och, i många fall, den biologiska mångfalden, annat än i mycket begränsad omfattning nå sina mål, d. v. s. att bidra till en förbättring på sikt av skogsresurserna och till en förvaltning av naturmiljön som är mera förenlig med jämvikten i miljön? Även om bondeskogen ur statistisk synpunkt i vissa områden inom unionen spelar en viktig roll bland befintliga skogar, är det i själva verket så att den komplexa skogsägarstrukturen (geografiskt splittrade skogsskiften som när det gäller privata innehav är fördelade på ett mycket stort antal ägare, vilka ofta inte har jordbruk som huvudsysselsättning) medför att åtgärder begränsade till bondeskog endast kan ha en mycket lokal och begränsad verkan. Effekten av denna åtgärd skulle utan tvekan öka, om t. ex. jordbrukarna hade möjlighet att ställa sig till förfogande för skogsskötsel i allmänhet, och inom ramen för en lokal samordnad utveckling av skogen främja verksamhet som de skulle kunna företa utanför sina egna företag, d. v. s. i andras skogar. * Det finns till slut anledning att än en gång framhålla att detta dokument endast är en verksamhetsberättelse. Det kan inte betraktas som ett analys- eller utvärderingsdokument, eftersom sådana åtgärder inte kan genomföras på nuvarande stadium men i ett senare skede givetvis kommer att vara av intresse. 19 ISSN 1024-4506 KOM(97) 630 slutlig DOKUMENT SV 03 10 17 14 Katalognummer : CB-CO-97-647-SV-C ISBN 92-78-28230-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg aso


title: VERORDENING (EG) Nr. 2375/97 VAN DE COMMISSIE van 28 november 1997 tot vaststelling van het op de restitutie voor mout toe te passen correctiebedrag

eurovoc_concepts:
export refund
malt


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2372/97 DELLA COMMISSIONE del 28 novembre 1997 che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti nel settore del riso di origine comunitaria alle isole Canarie

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply


title: WRITTEN QUESTION No. 3829/97 by Wilfried TELKÄMPER to the Commission. Implementation of the Habitats Directive with regard to the Söllingen airport site

eurovoc_concepts:
North Rhine-Westphalia
airport
environmental protection
national implementing measure
protection of animal life
protection of plant life

formats: html print


title: 98/42/EY: Komission päätös, tehty 28 päivänä marraskuuta 1997, Itävallan esittämän raivotaudin hävittämisohjelman hyväksymisestä vuodeksi 1998 ja yhteisön rahoitusosuuden tason vahvistamisesta (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Austria
EU financing
action programme
national implementing measure
rabies

formats: html pdf print

text: L 16/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 98 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 28 päivänä marraskuuta 1997, Itävallan esittämän raivotaudin hävittämisohjelman hyväksymisestä vuodeksi 1998 ja yhteisön rahoitusosuuden tason vahvistamisesta (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (98/42/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 94/370/EY (2), ja erityisesti sen 24 artiklan, sekä katsoo, että neuvoston päätöksessä 90/424/ETY vahvistetaan yhteisön mahdollisuus osallistua raivotaudin hävittämisen ja val- vonnan rahoitukseen, Itävalta on kirjeellä esittänyt ohjelman raivotaudin hävit- tämiseksi, 1 artikla Hyväksytään Itävallan esittämä raivotaudin hävittämis- ohjelma 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi. 2 artikla Itävallan on saatettava 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman täytäntöönpanemisen edellyttämät lait, asetukset ja hal- linnolliset määräykset voimaan 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. 3 artikla on suotavaa ottaa käyttöön täysimääräiset torjunta- toimenpiteet jäsenvaltioissa, joissa tautia esiintyy, sekä viereisissä kolmansissa maissa vesikauhun uudelleenesiin- tymisen estämiseksi, Yhteisön rahoitusosuudeksi vahvistetaan 50 pro- 1. senttia Itävallalle aiheutuneista kustannuksista omistajille eläinten teurastamisesta maksettavista korvauksista enin- tään 250 000 ecuun asti. tarkastelu on osoittanut tämän ohjelman kaikkien taudin hävittämiseen liittyvien yhteisön vaatimusten mukaiseksi tiettyjen eläintautien hävittämis- ja valvontatoimiin sovel- lettavista yhteisön perusteista 27 päivänä marraskuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/638/ETY (3), sellai- sena kuin se on muutettuna direktiivillä 92/65/ETY (4), mukaisesti, tämä ohjelma on komission päätöksessä 97/681/EY (5) luettelossa vuodeksi 1998 vahvistetussa ensisijaisessa joiden eläintautien hävittämis- rahoitukseen yhteisö voi osallistua, ja valvontaohjelmista, yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi eläinten terveyden alalla laaditun ohjelman tärkeyden perusteella on aiheel- lista vahvistaa yhteisön rahoitusosuudeksi 50 prosenttia Itävallalle aiheutuvista kustannuksista 250 000 ecun enimmäismäärään asti, yhteisön rahoitusosuus on taattava siihen asti, kunnes vahvistetut toimet on toteutettu ja kunnes viranomaiset ovat toimittaneet kaikki tarvittavat tiedot säädettyihin määräaikoihin mennessä, ja tässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, (1) EYVL L 224, 18. 8. 1990, s. 19. (2) EYVL L 168, 2. 7. 1994, s. 31. (3) EYVL L 347, 12. 12. 1990, s. 27. (4) EYVL L 268, 14. 9. 1992, s. 54. (5) EYVL L 286, 18. 10. 1997, s. 11. Yhteisön rahoitusosuuden saaminen edellyttää, 2. että: — komissiolle toimitetaan joka kolmas kuukausi kerto- mus ohjelman edistymisestä sekä aiheutuneista kus- tannuksista, — ohjelman teknisestä täytäntöönpanosta toimitetaan loppukertomus, jonka mukana on oltava aiheutuneet kustannukset oikeaksi todistava aineisto, 1 päivään kesäkuuta 1999 mennessä, ja että yhteisön eläinlääkintälainsäädäntöä on nouda- tettu. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle. Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 1997. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3821/97 του Roberto MEZZAROMA προς την Επ τροπή. Σουηδία

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 134/180 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 30. 4. 98 (98/C 134/246) GRAPTH ERVTHSH P-3809/97 ypobolh· : Raymonde Dury (PSE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Paroysi·a eyrvboyleytv· n stiw dhmo·siew ekdhlv· seiw poy epixorhgei· h Epitroph· Mporei· h Epitroph· na anafe·rei, ana· Genikh· Diey·uynsh kai o·son afora· to grafei·o toy stiw Bryje·llew po·sa syne·dria, semina·ria, hmeri·dew mele·thw h· dhmo·siew diaske·ceiw epixorhgh·uhkan apo· thn i·dia to 1977; Mporei· na anafe·rei po·sew fore·w proseklh·uhkan stiw ekdhlv· seiw ayte·w e·naw h· perisso·teroi be·lgoi boyleyte·w gia na ekue·soyn thn a·poch toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy; Den uevrei· h Epitroph· o·ti ua h·tan xrh·simo dia· tvn xrhmatodoth·sevn aytv· n na prokale·sei mia eyry·terh enhme·rvsh kai syzh·thsh me ayjhme·nh paroysi·a tvn eyrvboyleytv· n; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (12 Dekembri·oy 1997) Gia na douei· leptomerh·w apa·nthsh stiw ervth·seiw toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy apaitoy·ntai makre·w kai epi·ponew e·reynew tiw opoi·ew h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na anala· bei epi· toy paro·ntow. (98/C 134/247) Ue·ma: Soyhdi·a GRAPTH ERVTHSH E-3821/97 ypobolh· : Roberto Mezzaroma (UPE) prow thn Epitroph· (28 Noembri·oy 1997) Ei·nai alh·ueia o·ti sth Soyhdi·a, kata· ta me·sa toy tre·xontow aiv· now, xilia· dew gynai·kew «katv· terhw fylh·w» ypoba·llontan se stei·rvsh sy·mfvna me plhrofori·ew poy dhmosiey·ontai se dia·forew hmerh·siew efhmeri·dew toy eyrvpai¤koy· Ty·poy o·pvw ei·nai h efhmeri·da Messaggero thw 26hw Aygoy·stoy 1997 kai h Dogens Nyheter; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono· matow thw Epitroph· w (17 Dekembri·oy 1997) H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti de synhui·zei na lamba·nei ue·sh sxetika· me a·rura poy dhmosiey·ontai ston ty·po


title: 98/58/CE: Décision de la Commission du 28 novembre 1997 portant approbation du programme d'éradication de la brucellose ovine et caprine pour l'année 1998 présenté par le Portugal et fixant le niveau de la participation financière de la Communauté (Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
action programme
brucellosis
goat
sheep

text: L 16/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 98 DÉCISION DE LA COMMISSION du 28 novembre 1997 portant approbation du programme d’éradication de la brucellose ovine et caprine pour l’année 1998 présenté par le Portugal et fixant le niveau de la participation financière de la Communauté (Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi. ) (98/58/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: vu le traité instituant la Communauté européenne, Article premier vu la décision 90/424/CEE du Conseil, du 26 juin 1990, relative à certaines dépenses dans le domaine vétérinai- re (1), modifiée en dernier lieu par la décision 94/370/ CE (2), et notamment son article 24, Le programme d’éradication de la brucellose ovine et caprine présenté par le Portugal est approuvé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998. Article 2 considérant que la décision 90/424/CEE prévoit la possi- bilité d’une action financière de la Communauté pour l’éradication et la surveillance de la brucellose ovine et caprine; Le Portugal met en vigueur le 1er janvier 1998 les dispositions législatives, réglementaires et administratives pour mettre en œuvre le programme visé à l’article 1er. considérant que, par lettre, le Portugal a présenté un programme d’éradication de cette maladie; considérant que, après examen, ce programme s’est révélé conforme à la décision 90/638/CEE du Conseil, du 27 novembre 1990, fixant les critères communautaires applicables aux actions d’éradication et de surveillance de certaines maladies animales (3), modifiée par la directive 92/65/CEE (4); considérant que ce programme figure sur la liste des programmes d’éradication et de surveillance des maladies animales pouvant bénéficier d’une participation financière de la Communauté en 1998, telle qu’elle a été établie par la décision 97/681/CE de la Commission (5); considérant que, à la lumière de l’importance du pro- gramme pour la réalisation des objectifs poursuivis par la Communauté en matière de santé animale, il convient de fixer la participation financière de la Communauté à 50 % des coûts supportés par le Portugal avec un maxi- mum de 3 000 000 d’écus; considérant qu’une participation financière de la Commu- nauté sera accordée pour autant que les actions prévues soient effectuées et que les autorités fournissent toutes les informations nécessaires dans les délais prévus; considérant que les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l’avis du comité vétérinaire permanent, (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 19. (2) JO L 168 du 2. 7. 1994, p. 31. (3) JO L 347 du 12. 12. 1990, p. 27. (4) JO L 268 du 14. 9. 1992, p. 54. (5) JO L 286 du 18. 10. 1997, p. 11. Article 3 1. La contribution financière de la Communauté est fixée à 50 % des coûts supportés par le Portugal, pour effectuer des tests et pour indemniser les propriétaires en raison de l’abattage de leurs animaux, avec un maximum de 3 000 000 d’écus. La contribution financière de la Communauté est 2. accordée après: — transmission trimestrielle à la Commission d’un rap- port sur l’état d’avancement du programme ainsi que sur les dépenses supportées, — transmission à la Commission au plus tard le 1er juin 1999 d’un rapport final sur l’exécution technique du programme accompagné des pièces justificatives relati- ves aux dépenses supportées, et pour autant que la législation vétérinaire communau- taire ait été respectée. Article 4 La République portugaise est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 28 novembre 1997. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: WRITTEN QUESTION No. 3832/97 by Jean-Pierre BÉBÉAR to the Commission. The Evin Law and restrictions on freedom of movement

eurovoc_concepts:
advertising
alcoholic beverage
application of the law
beverage industry
complaint to the Commission
public health
sponsorship
sporting event

text: C 187/66 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 98 (98/C 187/103) WRITTEN QUESTION E-3832/97 by Jean-Pierre Be·be·ar (PPE) to the Commission (28 November 1997) Subject: The Evin Law and restrictions on freedom of movement I thank the Commission for its recent response to my Written Question E-2105/97 (1). Unfortunately, however, I must point out that the Commission(cid:146)s reponse was not satisfactory. In addition, I would like it to clearly set out its current position by answering the following questions: 1. If the Commission applied the methodology proposed in the Green Paper, how does it explain the fact that in the majority of countries, where alcoholic beverage producers are not prevented from sponsoring sporting events, there is a similar level of protection for public health as there is in those countries which have imposed a total ban? 2. More generally, when the same methodology is applied, can the assessment of the proportionality of the restriction imposed differ in each of the Member States? 3. Can the Commission therefore confirm that, in this case, the principle of proportionality was applied in the assessment of the restriction imposed in the Member State involved? 4. Moreover, given the fact that the Green Paper advocated more transparency and Parliament called for more coordination in its opinion, can the Commission state whether it has held discussions with the Member States, and more specifically, their national health authorities on topics relating to the advertising of alcoholic drinks, and does it plan to inform Parliament of these discussions? 5. Finally, could new developments in this complaint, such as more detailed information or a breakdown in negotiations between the complainant and the Member State, enduce the Commission to reconsider this important issue, in the form of an assessment of new cases that are likely to arise in the future? (1) OJ C 82, 17. 3. 1998, p. 29. Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (3 February 1998) The Honourable Member requests clarification on an earlier answer to his Written Question E-2105/97 regarding the reported closure of an infringement case concerning the ban of a cross-border sponsorship for the 1998 World Cup in France by an alcoholic beverage producer following the application of the French loi Evin. The proportionality assessment methodology proposed in the green paper on commercial communications (1) is due to be adopted early next year in a communication by the Commission. It is therefore not appropriate to discuss the application of this methodology, or for that case any of the other proposals made in that text, to a case which was examined by the Commission earlier this year. Regarding the case at hand, as noted in its previous reply, the Commission considered the restriction to be proportional. According to the case-law of the Court of justice, in the present state of Community law, in which there are not common or harmonised rules governing in a general manner the advertising of alcoholic beverages, it is for the Member States to decide on the degree of health protection they wish to afford their citizens and on the way that protection is to be achieved, provided that they do so within the limits set out by the Treaty. However, at the behest of the Parliament, the Commission considers that sponsorship services should be given due consideration in its proposed follow-up communication on commercial communications. This will allow for discussions on this issue with all the Member States as suggested by the Honourable Member. As regards the Honourable Member(cid:146)s last question, the plaintiff has not lodged another complaint following the closure of the case referred to and therefore the Commission has no reason to review this specific restriction at the current time. (1) COM(96) 192


title: Společná akce ze dne 28. listopadu 1997 o protipěchotních minách, přijatá Radou na základě článku J.3 Smlouvy o Evropské unii

eurovoc_concepts:
aid programme
arms limitation
conventional weapon
coordination of aid
joint action

text: 46 CS Úřední věstník Evropské unie 31997E0817 9. 12. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 18/sv. 1 L 338/1 SPOLEČNÁ AKCE ze dne 28. listopadu 1997 o protipěchotních minách, přijatá Radou na základě článku J. 3 Smlouvy o Evropské unii (97/817/SZBP) RADA EVROPSKÉ UNIE, dne 18. září 1997 a její otevření k podpisu v Ottawě ve dnech 3. a 4. prosince 1997; s ohledem na Smlouvu Evropské unii, a zejména na články J. 3 a J. 11 této smlouvy, s ohledem na obecné směry Evropské rady ze dne 26. a 27. června 1992, které určily ty oblasti bezpečnosti, které by mohly být od vstupu Smlouvy o Evropské unii v platnost předmětem společných akcí, vzhledem k tomu, že prvním výborem 52. Valného shromáždění Organizace spojených národů byla přijata rezoluce o Úmluvě o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení, rezoluce o příspěvku k zákazu protipěchot- ních min a rezoluce o Úmluvě o zákazu nebo omezení použití některých konvenčních zbraní, které mohou způsobovat nad- měrné utrpení nebo mít nerozlišující účinky; vzhledem k tomu, že je vhodné aktualizovat a dále rozvíjet pod- něty Evropské unie podle společné akce 96/588/SZBP o protipě- chotních minách, přijaté Radou na základě článku J. 3 Smlouvy o Evropské unii (1); že uvedená společná akce byla přijata s ohle- dem na výsledky přezkumné konference o Úmluvě o zákazu nebo omezení některých konvenčních zbraní, které mohou způsobo- vat nadměrné utrpení nebo mít nerozlišující účinky (dále jen „úmluva z roku 1980“); vzhledem k tomu, že podle rozhodnutí Rady ze dne 28. listo- padu 1997 o provádění společné akce 96/588/SZBP o protipě- chotních minách za účelem spolufinancování zvláštních naléhavých žádostí MVČK (2) byla přidělena částka 8 milionů ECU na spolufinancování „zvláštních naléhavých žádostí“ Mezinárod- ního výboru Červeného kříže, vhledem k tomu, že usnesení Rady ze dne 22. listopadu 1996 o boji proti protipěchotním minám určilo některá opatření, která by mohla být přijata, a kritéria, která by měla upravovat přidělování prostředků na projekty týkající se odminování; PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI: Článek 1 vítajíce přijetí Mezinárodní úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení v Oslu Unie má za cíl úplný zákaz protipěchotních min po celém světě a přispění k vyřešení problémů již těmito zbraněmi způsobených. Touto společnou akcí mají být dále posílena politická a praktická opatření již přijatá Unií při sledování těchto cílů. (1) Úř. věst. L 260, 12. 10. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 338, 9. 12. 1997, s. 5. 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 47 Za tímto účelem obsahuje tato společná akce tři prvky uvedené v hlavách I, II a III: — pokračující úsilí Unie při sledování těchto cílů, 5. Členské státy Unie přijmou vhodná opatření, aby splnily cíle Mezinárodní úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení před jejím vstu- pem v platnost. — společné moratorium na převody a společné moratorium na výrobu protipěchotních min, — mnohostranné přispění Unie k odminování a související činnosti. 6. Unie vítá jakékoliv úsilí signatářů Mezinárodní úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení o podporu přistoupení všech států k uve- dené úmluvě. HLAVA I Článek 2 Při sledování cílů uvedených v článku 1 přijme předsednictví vhodná opatření za podmínek uvedených v čl. J. 5 odst. 3 Smlouvy. Unie má za cíl úplný zákaz protipěchotních min na světě a v této souvislosti vítá Úmluvu o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení. 7. K podpoře fungování a provádění Úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zni- čení se členské státy Unie zavazují aktivně se účastnit konferencí, které se budou konat poté, co bude uvedená úmluva otevřena k podpisu. Článek 3 1. Všechny členské státy 8. Unie bude na všech příslušných mezinárodních fórech včetně konference o odzbrojení podporovat jakékoliv úsilí o přispění k cílům, ke kterým se zavázala podle článku 1. — přijmou veškerá opatření, aby brzy ratifikovaly pozměněný protokol II o protipěchotních minách a nový protokol IV o oslepujících laserových zbraních, které jsou přílohou úmluvy z roku 1980, aniž by se dovolávaly ustanovení, které umožňují odložit jejich uplatňování, — přijmou opatření, aby zajistily uplatňování zákazů a omezení uvedených v protokolech podle první odrážky před jejich vstupem v platnost. 2. Unie se zasadí o to, aby všechny státy přistoupily k úmluvě z roku 1980, a zejména k jejímu pozměněnému protokolu II a novému protokolu IV. Za tímto účelem přijme předsednictví za podmínek uvedených v čl. J. 5 odst. 3 Smlouvy vhodná opatření. 3. K podpoře přistoupení k pozměněnému protokolu II a jeho uplatňování budou navíc členské státy aktivně přispívat k výroč- ním konferencím vysokých smluvních stran uvedených v jeho článku 13. 4. Členské státy Unie, které podepíší Mezinárodní úmluvu o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení, budou usilovat o její co nejrychlejší ratifi- kaci. 9. Unie zaměří pozornost na ty třetí země, které pokračují v nezodpovědných dodávkách protipěchotních min a jejich nerozlišujícím užívání. HLAVA II Článek 4 Při sledování cílů, ke kterým se zavázaly podle článku 1, a aniž jsou dotčena již přijatá vnitrostátní opatření, členské státy — budou uplatňovat společné moratorium na převody všech protipěchotních min. Nebudou vydávat nové licence na převod technologií, které by umožnily výrobu protipěchot- ních min ve třetích zemích, — přijmou veškerá nezbytná právní opatření, aby provedly spo- lečné moratorium na výrobu všech protipěchotních min. 48 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 HLAVA III — vytvoření databáze o odminovávání, — činnosti týkající se zvýšení informovanosti o minách. Článek 5 Činnosti Evropského společenství 4. Podle čl. J. 3 bodu 2) Smlouvy stanoví Rada podmínky pro pro- vádění zvláštních akcí Unie, přičemž v určitých případech vezme v úvahu možný význam jmenování osoby odpovědné za pro- vádění zvláštních akcí na místě. Evropské společenství v posledních letech posílilo své příspěvky v oblasti odminování a pomoci obětem v souvislosti se svou humanitární pomocí, obnovou a spoluprací v oblasti rozvoje. Komise bude nadále podporovat tyto činnosti, které tvoří významnou součást činností Společenství vůči třetím zemím. Společenství bude také pokračovat v provádění výzkumných činností, které jsou významné pro odminování. Článek 6 Zvláštní akce a finanční příspěvky Unie 1. Navíc k činnostem Evropského společenství uvedeným v článku 5 a aniž jsou dotčeny dvoustranné příspěvky členských států, bude Unie nadále podporovat mezinárodní úsilí o odmi- nování a pomoc obětem. Poskytne pomoc nebo finančně přispěje na programy nebo projekty v reakci na žádost regionální organi- zace, orgánů třetích zemí, Mezinárodního výboru Červeného kříže, Organizace spojených národů nebo jiných příslušných organizací. Tato pomoc může zahrnovat další příspěvky do Dobrovolného svěřenského fondu Organizace spojených národů. Rozdělí se spravedlivě mezi programy nebo projekty pro odmi- nování a pomoc obětem. 5. Podle čl. J. 4 odst. 2 Smlouvy si Unie zachová možnost poža- dovat po Západoevropské unii, aby vypracovávala a prováděla zvláštní akce Evropské unie v oblasti pomoci při odminování. Článek 7 Provázanost opatření Unie 1. Rada a Komise jhsou pověřeny zajišťováním provázanosti čin- ností Unie v oblasti odminování, včetně pomoci obětem. Zajistí provedení svých akcí v souladu se svými pravomocemi. 2. Členské státy usilují o to, aby zvýšily účinnost svých vnitros- tátních příspěvků na odminování a pomoc obětem. Pokud je to možné, jsou akce podle článku 6 koordinovány s akcemi člen- ských států a Komise. Článek 8 Koordinace příspěvku Unie 2. Každý příspěvek nebo pomoc na odminování by měly být přiděleny na činnosti, které jsou pro Unii prioritní. Předsednictví naváže ve spolupráci s Komisí nezbytné kontakty, aby byly sta- noveny podmínky pro použití příspěvků Unie. Výdaje vzniklé při provádění odstavce 1 budou spravovány v souladu s postupy a pravidly Společenství týkajícími se rozpočtu. 1. Rada rozhodne o — rozdělení finančních příspěvků uvedených v článku 6, — stanovení priorit pro použití těchto prostředků, — stanovení podmínek pro provádění zvláštních akcí Unie. 3. Pokud se Rada rozhodne provést zvláštní akci nebo ji podpořit, určí pro ni prostředky a stanoví hlavní směry pro pomoc Unie, která může mít zejména tyto podoby: 2. Za podmínek uvedených v čl. předsednictví J. 5 odst. 3 Smlouvy — účast v operacích zaměřených na odminování, — pomoc obětem, včetně jejich rehabilitace, — zajistí kontakty s Organizací spojených národů, Mezinárod- ním výborem Červeného kříže a každou jinou příslušnou organizací, — vzdělávání odborníků na odminování a instruktorů, takty nezbytné pro provádění zvláštních akcí Unie. — naváže s regionálními organizacemi a třetími zeměmi kon- 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 49 Pravidelně informuje příslušné útvary Rady o výsledcích těchto kontaktů. Nahrazuje a 96/588/SZBP. rozhodnutí 95/170/SZBP, 96/251/SZBP 3. Všechny významné informace se předloží příslušným útvarům Rady, aby bylo Radě a Komisi za co nejlepších podmínek umož- něno zajistit provázanost vnějších činností Evropské unie. Článek 10 Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku. Článek 9 Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí. V Bruselu dne 28. listopadu 1997. Za Radu předseda G. WOHLFART


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3819/97 von Viviane REDING an den Rat. Agrarpreise und Währungsschwankungen nach Einführung des Euro

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
agricultural product
common agricultural policy
farmers' income
floating rate
intra-EU trade
monetary compensatory amount
representative rate


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3816/97 του Carmen DIEZ DE RIVERA ICAZA προς την Επ τροπή. "Πράσινοι" εθνικοί λογαριασμοί

eurovoc_concepts:
degradation of the environment
environmental policy
environmental protection

text: 8. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 174/135 Dhladh·, h Epitroph· isxyri·zetai o·ti oi dhmosionomike·w roe·w den perilamba·noyn o·la ta ofe·lh apo· th symmetoxh· sth Koino·thta. H symmetoxh· sth Koino·thta, h opoi·a synepa·getai dia·fora oikonomika· kai mh oikonomika· ofe·lh kauv· w kai dia·forew ypoxrev· seiw, e·xei kai mi·a mh dhmosionomikh· dia·stash, h shmasi·a thw opoi·aw episkia·zei thn dhmosionomikh· dia·stash. Gia para·deigma, ta ofe·lh apo· thn epidi·vjh koinv· n sto·xvn, o·pvw ei·nai h eleyue·rvsh toy empori·oy kai h eyrvpai¤kh· oikonomikh· oloklh·rvsh, den mporoy·n na ajiologhuoy·n mo·no me ba·sh tiw dhmosionomike·w roe·w. Epiple·on, oi roe·w apo· ton koinotiko· proy¤pologismo· den vfeloy·n mo·no toyw dikaioy·xoyw alla· kai a·lla kra·th me·lh ypo· th morfh· epistrefo·menvn eisrov· n. Typika· paradei·gmata ei·nai ta diarurvtika· tamei·a kai oi ejvterike·w dapa·new, o·poy h ylopoi·hsh orisme·nvn programma·tvn synepa·getai syxna· thn agora· agauv· n kai yphresiv· n apo· a·lla kra·th me·lh. Epiple·on, den ypa·rxei mo·no e·naw orismo·w tvn kauarv· n metaforv· n. Kata· syne·peia mporoy·n na xrhsimopoih- uoy·n dia·foroi me·uodoi ekti·mhshw tvn kauarv· n dhmosionomikv· n ofelv· n apo· th symmetoxh· sthn Koino·thta kai h epilogh· miaw sygkekrime·nhw meuo·doy antanakla· syxna· thn epiuymi·a na di·netai e·mfash se mia sygkekrime·nh a·poch h· se e·na sygkekrime·no ue·ma. Eno·cei aytv· n tvn dyskoliv· n h Epitroph· den dhmioyrgei· oy·te egkri·nei ka·poia sygkekrime·nh me·uodo gia ton ypologismo· tvn kauarv· n metaforv· n tvn kratv· n melv· n ston koinotiko· proy¤pologismo·. (98/C 174/203) GRAPTH ERVTHSH E-3816/97 ypobolh· : Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) prow thn Epitroph· (28 Noembri·oy 1997) Ue·ma: «Pra·sinoi» eunikoi· logariasmoi· Vw eishgh·tria thw Anakoi·nvshw COM/94/670 toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, sxetika· me toyw «pra·sinoyw» eunikoy·w logariasmoy·w kai toyw periballontikoy·w dei·ktew: Mporei· na me enhmerv· sei h Epitroph· sxetika· me tiw ene·rgeiew kai tiw apanth·seiw toy Symboyli·oy vw prow ta bh·mata poy e·xoyn gi·nei prokeime·noy na efarmosuei· h anvte·rv anakoi·nvsh; Apa·nthsh toy k. Santer ej ono· matow thw Epitroph· w (20 Ianoyari·oy 1998) H anakoi·nvsh sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy afora· pro·gramma ergasi·aw to opoi·o mpo·rese na leitoyrgh·sei me·xri sh·mera me tiw yfista·menew leitoyrgike·w pistv· seiw poy diaue·tei h Epitroph· o·pvw e·xei programmatisuei· kai xvri·w idiai·terh mnei·a toy Symboyli·oy. H anakoi·nvsh diabiba·sthke epi·shma sto Symboy·lio ton Ianoya·rio toy 1995. (cid:201)ktote, h synergasi·a me toyw ekprosv· poyw tvn kratv· n melv· n dieja·getai se epi·pedo oma·dvn ergasi·aw, kata· kano·na stiw taktike·w synedria·seiw tvn epitropv· n gia tiw periballontike·w statistike·w. Sto Symboy·lio toy periba·llontow poy diejh·xuh sto Loyjemboy·rgo stiw 16 Oktvbri·oy 1997, pragmatopoih·uhke proforikh· e·kuesh gia ta apotele·smata tvn ergasiv· n aytv· n kai h Epitroph· ekpo·nhse sth syne·xeia e·kuesh (1) gia thn paroy·sa kata·stash h opoi·a esta·lh sto Koinoboy·lio kai to Symboy·lio. H e·kuesh ayth· syzhth·uhke stiw 16 Dekembri·oy 1997 sto Symboy·lio to opoi·o paro·lo poy eje·frase thn ikanopoi·hsh· toy gia to e·rgo poy epitele·sthke den proe·bh se oysiastikh· xeironomi·a o·son afora· th xrhmatodo·thsh toy e·rgoy aytoy·. (1) SEC (97) 2314. (98/C 174/204) GRAPTH ERVTHSH E-3817/97 ypobolh· : Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) prow thn Epitroph· (28 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Institoy·to (cid:201)reynaw gia thn Mesogeiakh· kai Eyrvarabikh· Synergasi·a To kondy·lio A-3059 toy Genikoy· Proy¤pologismoy· toy 1998 anafe·retai sto Institoy·to (cid:201)reynaw gia thn Mesogeiakh· kai Eyrvarabikh· Synergasi·a, kauv· w kai sthn egkekrime·nh tropologi·a 789. Dedome·noy o·ti sta kei·mena poy dienemh·uhsan stoyw boyleyte·w kai thn aitiolo·ghsh· toyw den dieykrini·zetai eparkv· w poy· eyri·sketai to en lo·gv ke·ntro, mporei· h Epitroph· na anafe·rei th diey·uynsh aytoy· toy Institoy·toy (cid:201)reynaw gia thn Mesogeiakh· kai Eyrvarabikh· Synergasi·a;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3830/97 do Deputado María SORNOSA MARTÍNEZ à Comissão. Especulação urbanística nas zonas húmidas de Gandia - Xeresa - Xeraco

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU financing
EU programme
building industry
countryside conservation
humid zone
stagnant water

text: 8. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 174/141 (98/C 174/211) PERGUNTA ESCRITA E-3830/97 apresentada por Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (28 de Novembro de 1997) Objecto: Especula(cid:231)a(cid:152)o urban(cid:14)·stica nas zonas hu·midas de Gandia › Xeresa › Xeraco Os pa(cid:136)ntanos de Gandia › Xeresa › Xeraco (Inventa·rio de Zonas Hu·midas da «Comunidad» de Vale(cid:136)ncia) encontram-se amea(cid:231)ados pelo projecto de urbaniza(cid:231)a(cid:152)o promovido pela empresa RUSTICAS, S. A. que preve(cid:136), nos termos do artigo 20o da Lei 4/92, de 5 de Junho, sobre o solo na(cid:152)o urbaniza·vel, a constru(cid:231)a(cid:152)o de um complexo de hotelaria e de um campo de golf. A peti(cid:231)a(cid:152)o (EXPE. 662/97) enviada a‘ COPUT (Assessoria de Obras Pu·blicas, Urbanismo e Transportes) foi apreciada pelo Munic(cid:14)·pio de Gandia que, num documento de 12 de Setembro de 1997, solicitou ao referido servi(cid:231)o a suspensa(cid:152)o tempora·ria do processo de audi(cid:231)a(cid:152)o para permitir a apresenta(cid:231)a(cid:152)o de queixas relacionadas com a falta de documenta(cid:231)a(cid:152)o no processo. Independentemente das irregularidades do processo, o projecto viola os artigos 6o e 9o da supramencionada Lei 4/92, os quais definem os direitos e deveres dos proprieta·rios de solo na(cid:152)o urbaniza·vel sujeito a protec(cid:231)a(cid:152)o especial e regulamentam as poss(cid:14)·veis obras, utiliza(cid:231)o(cid:152)es e aproveitamento do mesmo. O projecto constitui igualmente uma viola(cid:231)a(cid:152)o da Lei 11/1994, de 27 de Dezembro, da «Generalidad» de Vale(cid:136)ncia relativa aos espa(cid:231)os naturais protegidos da regia(cid:152)o, bem como a Directiva 92/43/CEE (1) relativa a‘ preserva(cid:231)a(cid:152)o dos habitats naturais e, em concreto, das zonas hu·midas. Pode a Comissa(cid:152)o dirigir-se a‘ COPUT para solicitar o processo e, apo·s aprecia(cid:231)a(cid:152)o, caso este viole a 1. Directiva 92/43/CEE, solicitar a sua paraliza(cid:231)a(cid:152)o? 2. Pode a Comissa(cid:152)o, com base nas suas compete(cid:136)ncias e tendo em conta os problemas criados pela exclusa(cid:152)o da lista de numerosas zonas hu·midas de grande importa(cid:136)ncia ecolo·gica, solicitar a‘ Assessoria para o Ambiente de Vale(cid:136)ncia a elabora(cid:231)a(cid:152)o de uma lista de zonas hu·midas e de protec(cid:231)a(cid:152)o especial, tal como preve(cid:136) a pro·pria legisla(cid:231)a(cid:152)o da «Comunidad» de Vale(cid:136)ncia na sua Lei 11/1994? (1) JO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (16 de Dezembro de 1997) Tendo em conta que o Marjal de Xeraco e· uma das zonas inclu(cid:14)·das no projecto «Conserva(cid:231)a(cid:152)o de zonas 1. hu·midas e cria(cid:231)a(cid:152)o de uma rede de reservas em Valencia hispa(cid:136)nica», que recebe um financiamento comunita·rio no a(cid:136)mbito do programa Life Nature, a Comissa(cid:152)o dirigiu-se a‘ administra(cid:231)a(cid:152)o da Generalitat de Vale(cid:136)ncia, beneficia·ria do contrato, para lhe pedir informa(cid:231)o(cid:152)es a este respeito. A «Conseller(cid:14)·a de medio ambiente» informou a Comissa(cid:152)o que apenas dispunha de informa(cid:231)o(cid:152)es oficiosas a esse respeito. A aprova(cid:231)a(cid:152)o definitiva deste projecto devera· depender da avalia(cid:231)a(cid:152)o pre·via positiva do seu impacto por parte da «Conseller(cid:14)·a», procedimento que ainda nem foi iniciado. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem compete(cid:136)ncia para exigir a elabora(cid:231)a(cid:152)o de uma lista das zonas hu·midas a‘ «Conseller(cid:14)·a 2. de medio ambiente» de Vale(cid:136)ncia. Esse organismo informou, no entanto, a Comissa(cid:152)o de que o procedimento para a aprova(cid:231)a(cid:152)o dessa lista, por parte da administra(cid:231)a(cid:152)o de Vale(cid:136)ncia, devera· iniciar-se brevemente. (98/C 174/212) PERGUNTA ESCRITA E-3838/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (28 de Novembro de 1997) Objecto: Protec(cid:231)a(cid:152)o anti-s(cid:14)·smica na Gre·cia e o elevado custo das novas constru(cid:231)o(cid:152)es E· sabido que o territo·rio da Gre·cia apresenta o maior (cid:14)·ndice de sismicidade da UE. Por essa raza(cid:152)o o «novo regulamento anti-s(cid:14)·smico» publicado pelo Ministe·rio grego do ordenamento do territo·rio, habita(cid:231)a(cid:152)o e ambiente


title: 98/56/EC: Commission Decision of 28 November 1997 approving the programme for the eradication of brucella melitensis for 1998 presented by Greece and fixing the level of the Community's financial contribution (Only the Greek text is authentic)

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
action programme
brucellosis
goat
sheep

text: L 16/32 EN Official Journal of the European Communities 21. 1. 98 COMMISSION DECISION of 28 November 1997 approving the programme for the eradication of brucella melitensis for 1998 presented by Greece and fixing the level of the Community’s financial contribution (Only the Greek text is authentic) (98/56/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS DECISION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Article 1 Having regard to Council Decision 90/424/EEC of 26 June 1990 on expenditure in the veterinary field (1), as last amended by Decision 94/370/EC (2), and in particular Article 24 thereof, The programme for the eradication of brucella melitensis presented by Greece is hereby approved for the period from 1 January to 31 December 1998. Article 2 Whereas Decision 90/424/EEC provides the possibility of financial participation by the Community in the eradication and surveillance of brucella melitensis; for Greece shall bring into force by 1 January 1998 the laws, regulations and administrative provisions for implementing the programme referred to in Article 1. Whereas by letter, Greece has submitted a programme for the eradication of brucella melitensis; Article 3 Whereas after examination of the programme it was found to comply with all Community criteria relating to the eradication of the disease in conformity with Council Decision 90/638/EEC of 27 November 1990 laying down Community criteria for the eradication and monitoring of certain animal diseases (3), as amended by Directive 92/65/EEC (4); Whereas this programme appears on the priority list of programmes for the eradication and surveillance of financial animal diseases which can benefit participation from the Community in 1998 and which was established by Commission Decision 97/681/EC (5); from Whereas in the light of the importance of the programme for the achievement of Community objectives in the field of animal health, it is appropriate to fix the financial participation of the Community at 50 % of the costs incurred by Greece up to a maximum of ECU 3 275 000; Whereas a financial contribution from the Community shall be granted in so far as the actions provided for are carried out and provided that the authorities furnish all the necessary information within the time limits provided for; Whereas the measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Veterinary Committee, (1) OJ L 224, 18. 8. 1990, p. 19. (2) OJ L 168, 2. 7. 1994, p. 31. (3) OJ L 347, 12. 12. 1990, p. 27. (4) OJ L 268, 14. 9. 1992, p. 54. (5) OJ L 286, 18. 10. 1997, p. 11. 1. Financial participation by the Community shall be at the rate of 50 % of the costs of testing and those incurred in Greece by way of compensation for owners for the slaughter of animals up to a maximum of ECU 3 275 000. The financial contribution of the Community shall 2. be granted subject to: — forwarding a report to the Commission every three months on the progress of the programme and the costs incurred, — forwarding a final report on the technical execution of the programme accompanied by justifying evidence as to the costs incurred by 1 June 1999 at the latest, — and provided that Community veterinary legislation has been respected. Article 4 This Decision is addressed to the Hellenic Republic. Done at Brussels, 28 November 1997. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: WRITTEN QUESTION No. 3817/97 by María IZQUIERDO ROJO to the Commission. Institute for Research on Mediterranean and Euro-Arab Cooperation

eurovoc_concepts:
Euro-Arab cooperation
Mediterranean third countries
activity report
research body

text: 8. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 174/135 Vi (cid:229)terger i korthet dokumentets inneh(cid:229)ll. Kommissionen ha¤vdar att alla fo¤rdelar av ett medlemskap i gemenskapen inte kan (cid:229)terges i budgettermer. Medlemskap i gemenskapen ger upphov till finansiella och icke-finansiella fo¤rdelar och fo¤rpliktelser och den budgetma¤ssiga aspekten p(cid:229) detta medlemskap a¤r mycket liten sedd i fo¤rh(cid:229)llande till de icke-budgetma¤ssiga aspekterna. S(cid:229) till exempel kan inte fo¤rdelarna av gemensamma m(cid:229)l s(cid:229)som liberalisering av handel och europeisk ekonomisk integrering enbart ma¤tas i budgetflo¤den. Vidare kommer bidrag fr(cid:229)n gemenskapsbudgeten inte endast de direkta mottagarna till del, utan a¤ven andra medlemsstater i form av (cid:229)terflo¤den. Typiska exempel p(cid:229) detta a¤r strukturfonderna och yttre utgifter, da¤r projekten ofta leder till inko¤p av varor och tja¤nster fr(cid:229)n andra medlemsstater. Vidare finns det ingen faststa¤lld definition av budgetbalans. Detta go¤r det mo¤jligt att anva¤nda flera metoder fo¤r att bera¤kna nettofo¤rm(cid:229)nen i budgettermer av ett medlemskap och valet av en viss metod kommer ofta att styras av en o¤nskan att framha¤va en viss st(cid:229)ndpunkt eller fo¤rsvara en viss fr(cid:229)ga. Med tanke p(cid:229) dessa sv(cid:229)righeter tar kommissionen inte fram n(cid:229)gon statistik om medlemsstaternas budgetma¤ssiga sta¤llning i fo¤rh(cid:229)llande till gemenskapen och den anva¤nder sig inte heller av n(cid:229)gon speciell bera¤kningsmetod fo¤r detta. (98/C 174/203) SKRIFTLIG FR¯GA E-3816/97 fr(cid:229)n Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) till kommissionen (28 november 1997) A¤mne: Gro¤na ra¤kenskaper I egenskap av Europaparlamentets fo¤redragande fo¤r meddelandet KOM(94)0670 om gro¤na ra¤kenskaper och miljo¤indikatorer sta¤ller jag fo¤ljande fr(cid:229)ga: Kan kommissionen informera om fo¤rvaltningen av och de svar som erh(cid:229)llits fr(cid:229)n r(cid:229)det om de steg som har vidtagits fo¤r att verksta¤lla ovan na¤mnda meddelande? Svar fr(cid:229)n Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (20 januari 1998) Genom det av parlamentsledamoten (cid:229)syftade meddelandet info¤rdes ett arbetsprogram som hittills fo¤ljts planenligt och ta¤ckts via kommissionens befintliga driftsanslag utan sa¤rskild ha¤nva¤ndelse till r(cid:229)det. Meddelandet o¤verla¤mnades officiellt till r(cid:229)det i januari 1995. Sedan dess har samarbetet med medlemsstaternas representanter oftast fortg(cid:229)tt i de regelbundet (cid:229)terkommande mo¤tena som kommitte·n fo¤r miljo¤statistik h(cid:229)ller. Resultaten fr(cid:229)n dessa mo¤ten rapporterades muntligen vid r(cid:229)dsmo¤tet (miljo¤) i Luxemburg den 16 oktober 1997. Som en uppfo¤ljning till detta har kommissionen utarbetat en mer utfo¤rlig la¤gesrapport (1) som o¤verla¤mnats b(cid:229)de till parlamentet och r(cid:229)det. Sistna¤mnda rapport diskuterades i r(cid:229)det den 16 december 1997, varvid r(cid:229)det, utan att fatta n(cid:229)gra substantiella beslut betra¤ffande finansieringen av arbetet, a¤ndock uttryckte sin uppskattning fo¤r det. (1) SEK(97) 2314. (98/C 174/204) SKRIFTLIG FR¯GA E-3817/97 fr(cid:229)n Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen (28 november 1997) A¤mne: Europeiska institutet fo¤r forskning och samarbete i Medelhavsomr(cid:229)det och mellan EU och arabva¤rlden Budgetpost A-3059 i den allma¤nna budgeten fo¤r 1998 ro¤r Europeiska institutet fo¤r forskning och samarbete i Medelhavsomr(cid:229)det och mellan EU och arabva¤rlden samt det antagna a¤ndringsfo¤rslaget 789. Mot bakgrund av att det i de texter som ledamo¤terna fick ut och i motiveringen inte finns tillra¤ckligt precisa uppgifter om var detta institut ligger, skulle kommissionen kunna ange var detta institut fo¤r forskning och samarbete i Medelhavsomr(cid:229)det och mellan EU och arabva¤rlden ligger?


title: 98/53/EG: Entscheidung der Kommission vom 28. November 1997 zur Genehmigung des vom Vereinigten Königreich für das Jahr 1998 vorgelegten Programms zur Tilgung der Aujeszky-Krankheit und zur Festsetzung der Finanzhilfe der Gemeinschaft (Nur der englische Text ist verbindlich)

eurovoc_concepts:
EU financing
United Kingdom
action programme
animal disease
national implementing measure

text: 21. 1. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 16/29 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 28. November 1997 zur Genehmigung des vom Vereinigten Königreich für das Jahr 1998 vorgelegten Programms zur Tilgung der Aujeszky-Krankheit und zur Festsetzung der Finanzhilfe der Gemeinschaft (Nur der englische Text ist verbindlich) (98/53/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Entscheidung 90/424/EWG des Rates vom 26. Juni 1990 über bestimmte Ausgaben im Veteri- närbereich (1), zuletzt geändert durch die Entscheidung 94/370/EG (2), insbesondere auf Artikel 24 Absatz 6, in Erwägung nachstehender Gründe: Gemäß der Entscheidung 90/424/EWG kann für die Til- gung und Überwachung der Aujeszky-Krankheit eine Finanzhilfe der Gemeinschaft gewährt werden. Mit Schreiben hat das Vereinigte Königreich ein Pro- gramm zur Tilgung dieser Seuche vorgelegt. Die Prüfung dieses Programms hat ergeben, daß die Anforderungen der Entscheidung 90/638/EWG des Rates vom 27. November 1990 über Gemeinschaftskriterien zur Tilgung und Überwachung bestimmter Tierseuchen (3), geändert durch die Richtlinie 92/65/EWG (4), erfüllt sind. Das Programm des Vereinigten Königreichs zählt somit zu den Tilgungs- und Überwachungsprogrammen, die 1998 für eine Finanzhilfe der Gemeinschaft, wie sie mit der Entscheidung 97/681/EG der Kommission (5) festge- setzt wurde, in Frage kommen. Angesichts der Bedeutung dieses Programms für die Ver- wirklichung der gemeinschaftlichen Ziele im Bereich der Tiergesundheit ist es angezeigt, die Finanzhilfe der Gemeinschaft auf 50 % der vom Vereinigten Königreich getätigten Ausgaben bzw. auf einen Höchstbetrag von 75 000 ECU festzusetzen. Die Finanzhilfe der Gemeinschaft ist an die ordnungsge- mäße Durchführung der geplanten Maßnahmen und an die fristgerechte Vorlage aller erforderlichen Informatio- nen durch die zuständigen Behörden gebunden. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Veterinär- ausschusses — (1) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990, S. 19. (2) ABl. L 168 vom 2. 7. 1994, S. 31. (3) ABl. L 347 vom 12. 12. 1990, S. 27. (4) ABl. L 268 vom 14. 9. 1992, S. 54. (5) ABl. L 286 vom 18. 10. 1997, S. 11. Artikel 1 Das vom Vereinigten Königreich vorgelegte Programm zur Tilgung der Aujeszky-Krankheit wird mit Laufzeit vom 1. Januar bis 31. Dezember 1998 genehmigt. Artikel 2 Das Vereinigte Königreich erläßt bis zum 1. Januar 1998 die zur Durchführung des Programms gemäß Artikel 1 erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften. Artikel 3 Die finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft wird (1) auf 50 % der vom Vereinigten Königreich getragenen Kosten für serologische Tests bzw. auf maximal 75 000 ECU festgesetzt. (2) Die Finanzhilfe der Gemeinschaft wird gewährt, — sofern der Kommission Quartalsberichte über den Stand der Durchführung des Programms und über die damit verbundenen Kosten vorliegen, — sofern der Kommission bis spätestens 1. Juni 1999 ein Schlußbericht über die technische Ausführung des Programms, einschließlich der Kostenbelege, vorliegt und sofern die veterinärrechtlichen Vorschriften der Gemeinschaft eingehalten wurden. Artikel 4 Diese Entscheidung ist an das Vereinigte Königreich Großbritannien und Nordirland gerichtet. Brüssel, den 28. November 1997 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: WRITTEN QUESTION No. 3816/97 by Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA to the Commission. Green accounting

text: 8. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 174/135 To recapitulate, the Commission contends that budgetary flows do not capture all the benefits from membership of the Community. Community membership, which gives rise to financial and non-financial advantages as well as obligations, has a non-budgetary dimension the importance of which dwarfs the budgetary dimension. For example, the benefits from the pursuit of common objectives, such as trade liberalisation and European economic integration, cannot be evaluated in terms of budgetary flows alone. Moreover, flows from the Community budget invariably benefit not only the recipients but other Member States in the form of return flows. Typical examples are structural funds and external expenditure, where the implementation of projects often gives rise to purchases of goods and services from other Member States. Furthermore, there is no single definition of a budgetary balance. This inevitably makes possible the design of various methods of approximating the net budgetary benefits from membership of the Community, and the choice of particular method often reflects the desire to highlight a particular point of view or to defend a specific issue. In view of these difficulties, the Commission neither produces nor does it endorse any particular method of calculating the Member States(cid:146) budgetary positions. (98/C 174/203) WRITTEN QUESTION E-3816/97 by Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) to the Commission (28 November 1997) Subject: Green accounting Could the Commission inform me, as rapporteur for Parliament on the Communication COM 94/670 on green accounting and environmental indicators, of the questions and responses obtained by the Council on steps taken to implement the abovementioned Communication? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (20 January 1998) The communication to which the Honourable Member refers established a work programme which it has been possible, thus far, to carry out with existing operational credits, available to the Commission, as planned and without specific reference to the Council. The communication was officially transmitted to the Council in January 1995. Since this time the collaboration with Member States(cid:146) representatives has been at working level, most frequently in the regular meetings of the committees on environmental statistics. An oral report on their achievements was made to the Environment Council meeting in Luxembourg on 16 October 1997, as a follow-up to which the Commission prepared a more substantial report (1) on the current situation, which has been sent both to the Parliament and the Council. This latter report was discussed on 16 December 1997 in the Council which, while marking its appreciation for the work being done, did not make any substantive gesture as regards the financing of the work. (1) SEC(97) 2314. (98/C 174/204) WRITTEN QUESTION E-3817/97 by Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) to the Commission (28 November 1997) Subject: Institute for Research on Mediterranean and Euro-Arab Cooperation Heading A-3059 of the 1998 General Budget refers to the Institute for Research on Mediterranean and Euro-Arab Cooperation, as well as adopted Amendment 789. The exact location of this centre is not specified in the texts made available to Members nor in the justification incorporated into the amendment concerned. Therefore, could the European Commission tell us where this Research Institute for Mediterranean and Euro-Arab Cooperation is situated?


title: VERORDENING (EG) Nr. 2363/97 VAN DE COMMISSIE van 28 november 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: 98/45/EF: Kommissionens beslutning af 28. november 1997 om godkendelse af Portugals program for udryddelse af oksens ondartede lungesyge for 1998 og om fastsættelse af EF's tilskud (Kun den portugisiske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
action programme
cattle
infectious disease
national implementing measure

text: L 16/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 28. november 1997 om godkendelse af Portugals program for udryddelse af oksens ondartede lungesyge for 1998 og om fastsættelse af EF’s tilskud (Kun den portugisiske udgave er autentisk) (98/45/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), senest ændret ved beslutning 94/370/EF (2), særlig arti- kel 24, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til beslutning 90/424/EØF kan der ydes EF- tilskud til udryddelse og overvågning af oksens ondartede lungesyge; ved brev har Portugal forelagt et program for udryddelse af denne sygdom; programmet er blevet behandlet og har vist sig at være i overensstemmelse med Rådets beslutning 90/638/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af EF-kriterier for foranstaltninger til udryddelse og overvågning af en række dyresygdomme (3), ændret ved direktiv 92/65/ EØF (4); dette program står på listen over programmer for udryd- delse og overvågning af dyresygdomme, hvortil der kan ydes EF-tilskud i 1998, jf. Kommissionens beslutning 97/681/EF (5); på baggrund af programmets betydning for, at EF’s dyresundhedsmæssige mål nås, bør EF’s tilskud fastsættes til 50 % af de af Portugal afholdte udgifter, dog højst 1 400 000 ECU; EF’s tilskud tildeles, hvis foranstaltningerne gennemføres, og myndighederne sender alle de nødvendige oplysninger inden udløbet af de fastsatte frister; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinær- komité — (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 19. (2) EFT L 168 af 2. 7. 1994, s. 31. (3) EFT L 347 af 12. 12. 1990, s. 27. (4) EFT L 268 af 14. 9. 1992, s. 54. (5) EFT L 286 af 18. 10. 1997, s. 11. Artikel 1 Det program for udryddelse og overvågning af oksens ondartede lungesyge, som Portugal har forelagt, godken- des for perioden 1. januar til 31. december 1998. Artikel 2 Portugal sætter den 1. januar 1998 de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at iværksætte det program, der er nævnt i artikel 1. Artikel 3 EF’s tilskud fastsættes til 50 % af Portugals udgifter 1. til kompensation af ejerne for slagtning af dyr, dog højst 1 400 000 ECU. 2. EF’s tilskud tildeles: — efter at Kommissionen har fået forelagt en kvartals- rapport om programmets forløb og om de afholdte udgifter — efter at Kommissionen senest den 1. juni 1999 har fået forelagt en endelig rapport om den tekniske gennemførelse af programmet med udgiftsbilag og forudsat, at Fællesskabets veterinærlovgivning er over- holdt. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 1997. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3835/97 del Hedy d'ANCONA a la Comisión. Reglamento (CE) nº 1292/96 del Consejo y la obligación de prestación de ayuda alimentaria de emergencia a Etiopía via Euronaid

eurovoc_concepts:
Ethiopia
emergency aid
food aid
foodstuff
non-governmental organisation

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/67 (98/C 187/104) PREGUNTA ESCRITA E-3833/97 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (28 de noviembre de 1997) Asunto: Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo y la obligacio·n de prestacio·n de ayuda alimentaria de emergencia a Etiop(cid:14)·a via Euronaid ¿Por que· la Comisio·n, en el marco de la cooperacio·n a trave·s de la organizacio·n neerlandesa Novib y la ONG local REST, insiste en ser representada por la organizacio·n intermediaria europea local, mientras que la adquisicio·n y el suministro de alimentos por parte de la organizacio·n REST han funcionado de manera sumamente satisfactoria en estos u·ltimos an(cid:152)os, como se desprende del informe «Novib/REST Internal Food Purchase Policy - An Independent Evaluation Report», elaborado por el Instituto de Estudios Sociales en abril de 1997? (98/C 187/105) PREGUNTA ESCRITA E-3834/97 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (28 de noviembre de 1997) Asunto: Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo y la obligacio·n de prestacio·n de ayuda alimentaria de emergencia a Etiop(cid:14)·a via Euronaid Visto el reconocimiento previo de la importancia de apoyar las estructuras locales de la ONG en relacio·n con la seguridad alimentaria (Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo (1), ¿co·mo justifica la Comisio·n la condicio·n impuesta a partir de 1996 de que la adquisicio·n de los alimentos en Etiop(cid:14)·a realizada con la ayuda financiera de la Unio·n Europea se efectu·e solamente a trave·s de la organizacio·n europea Euronaid? (1) DO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (98/C 187/106) PREGUNTA ESCRITA E-3835/97 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (28 de noviembre de 1997) Asunto: Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo y la obligacio·n de prestacio·n de ayuda alimentaria de emergencia a Etiop(cid:14)·a via Euronaid ¿De que· manera pone en pra·ctica la Comisio·n el Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo (1), segu·n el cual se reconoce la importancia del apoyo a las estructuras locales de las ONG con vistas a consolidar la seguridad alimentaria? (1) DOL 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (98/C 187/107) PREGUNTA ESCRITA E-3836/97 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (28 de noviembre de 1997) Asunto: Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo y la obligacio·n de prestacio·n de ayuda alimentaria de emergencia a Etiop(cid:14)·a via Euronaid ¿Co·mo justifica la Comisio·n los graves retrasos ocurridos en la toma de decisiones sobre propuestas de las ONG para la adquisicio·n de alimentos con vistas a la prestacio·n de ayuda de emergencia a Etiop(cid:14)·a? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3833/97, E-3834/97, E-3835/97 y E-3836/97 dada por el Sr. Pinheiro en nombre de la Comisio·n (30 de enero de 1998) Las cuestiones planteadas por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refieren a las operaciones de ayuda y de seguridad alimentaria efectuadas en favor de Etiop(cid:14)·a, en particular en la regio·n del Tigre·, desde 1995, y al estudio de la Organizacio·n Neerlandesa para la Cooperacio·n Internacional al Desarrollo (Novib) y de la Relief Society of Tigray (Rest) «Internal food purchase policy, an independent evaluation report 1997». La Comisio·n, tras un examen profundo, no puede compartir las conclusiones de este estudio, que so·lo comprometen a sus autores