title: Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 12, stk. 4, i Rådets sjette momsdirektiv af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
approximation of laws
basis of tax assessment
tax harmonisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 11. 1997 KOM(97) 559 endelig udg. RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPAPARLAMENTET i overensstemmelse med artikel 12, stk. 4, i Rådets sjette momsdirektiv af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag INDHOLDSFORTEGNELSE 1 INDLEDNING /\ Q^ 2 HARMONISERING AF MOMSSATSERNE: SITUATIONEN I 1996 3 MOMSSATSER OG DET INDRE MARKEDS FUNKTION 3. 1 Momssatsernes indvirkning på det grænseoverskridende indkøbs mønster: den almindelige tendens 3. 2 Momssatsernes indvirkning på det grænseoverskridende indkøbs mønster: analyse af konkrete tilfælde 4 REVISION AF ANVENDELSESOMRÅDET FOR DE REDUCEREDE MOMSSATSER 4. 1 Kriterier for revisionen 4. 2 Revision af forskellige kategorier i bilag H 4. 3 Behandling af anmodninger om indførelse af nye specifikke kategorier i bilag H 4. 4 Gennemgang af det særlige tilfælde, der er nævnt i artikel 12, stk. 3, litra b) 5 HARMONISERING AF ANVENDELSESOMRÅDET FOR DEN REDU CEREDE MOMSSATS: FREMGANGSMÅDEN 5. 1 Analyse af den nuværende situation i medlemsstaterne 5. 2 Vurdering i relation til det nye fælles momssystem 6 KONKLUSION BILAG 1. BILAG 2: UDVIKLINGEN I DE MOMSSATSER, SOM MEDLEMS STATERNE HAR ANVENDT I PERIODEN 1994-1996 (UNDTAGEN DE SATSER, DER ANVENDES I OVER GANGSPERIODEN, JF ARTIKEL 28, STK. 2 MEDLEMSSTATERNES ANVENDELSE AF REDUCERE DE MOMSSATSER PÅ DE KATEGORIER AF VARER OG TJENESTEYDELSER, DER ER ANFØRT I BILAG H I 6. MOMSDIREKTIV 1 2 4 4 8 10 10 11 15 21 23 23 26 29 31 32 1 INDLEDNING Hermed forelægger Kommissionen Rådet den i artikel 12, stk. 4, i 6. momsdirektiv omhandlede rapport. Formålet hermed er at tage anvendelsesområdet for reducerede momssatser op til revision. Denne gennemgang, såvel som alle spørgsmål vedrørende harmonisering af momssatserne, er baseret på det i EF-traktatens artikel 99 indeholdte kriterium, der går ud på, at harmoniseringen skal være nødvendig for at sikre etableringen af et velfungerende indre marked. Formålet med rapporten er derfor følgende: • at se nærmere på situationen, hvad angår harmonisering af momssatser, og give en indberetning om de vigtigste aktioner og begivenheder, der har fundet sted siden den sidste rapport KOM(94) 584 [kapitel 2] • man skal vurdere, hvilken indvirkning momssatsstrukturen har haft for det indre markeds funktion. I rapporten søger man derfor at fa klarlagt, om momsen har forårsaget konkurrencefordrejninger eller ændringer i samhandelen mellem EU-landene. Navnlig undersøges det, hvorvidt forskelle i momssatserne griber negativt ind i samhandelen på tværs af landegrænserne og om de influerer på detailhandlernes salgsmønster [kapitel 3] • man skal undersøge anvendelsesområdet for den reducerede momssats samt omfanget af de kategorier af varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H til 6. momsdirektiv. I henhold til direktivets artikel 12, stk. 4, skal Rådet hvert andet år tage bilag H op til revision med henblik på at tage stilling til, om bilaget skal ændres. Alle klager og henvendelser til Kommissionen i denne vedrørende anvendelsesområdet for den reducerede momssats skal drøftes forbindelse. Også artikel 12, stk. 3, for energiforsyninger vil blive taget op til behandling [kapitel 4] litra b), om beskatning af visse former. man skal drøfte den videre harmonisering af anvendelsesområdet for den reducerede momssats. Den fremtidige harmonisering kan ikke alene baseres på de drøftelser, der finder sted her og nu. Det er nemlig nødvendigt at foretage en mere vidtgående analyse af den aktuelle situation i medlemsstaterne. På grundlag af en sådan analyse kan man vurdere den nuværende situation set i relation til det foreslåede nye fælles momssystem, der er ved at blive indført [kapitel 5] • endelig skal man opsummere de vigtigste resultater af rapporten og drage de nødvendige konklusioner med hensyn til eventuelle lovgivningstiltag, som Kommissionen bør iværksætte i relation til artikel 12, stk. 4 [kapitel 6] Det skal bemærkes, at man ikke i denne rapport kommer ind på harmonisering af punktafgifter. I rapporten kommer man heller ikke nærmere ind på spørgsmål vedrørende momssatser, der indgår som led i gennemførelsen af et fælles momssystem i det indre marked (KOM(96) 328 endelig udg. ), hvor en større konvergens mellem momssatserne udtrykkeligt er påkrævet. Endelig foregriber man heller ikke Kommissionens lovforslag på dette område. 1 Q, Herudover skal det bemærkes, at rapporten ikke indeholder en drøftelse af den for moms satserne gældende overgangsordning. I henhold til direktivets artikel 28, stk. 2, litra g), skal Kommissionen tage bestemmelserne i artikel 28, stk. 2, litra a), op til fornyet behandling inden 31. december 1994. I den forbindelse henvises der til rapport KOM(94) 584. Det siger dog sig selv, at Kommissionen ikke automatisk - ved at begrænse nærværende rapport til momsdirektivets krav - godkender en videreførelse af disse arrangementer; dette aspekt vil Kommissionen forhandle i forslagene til gennemførelse af det fælles momssystem for det indre marked. 2 HARMONISERING AF MOMSSATSERNE: SITUATIONEN I 1996 I henhold til den nugældende EF-momslovgivning kan medlemsstaterne anvende en eller to reducerede momssatser, som dog ikke må være under 5%, og som alene finder anvendelse på salg af de varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H (artikel 12, stk. 3, litra a))1. Endvidere kan medlemsstaterne anvende en reduceret momssats på levering af naturgas og elektricitet, forudsat at der ikke er risiko for konkurrencefordrejning (artikel 12, stk. 3, litra b)). Disse bestemmelser vil blive gennemgået nærmere i kapital 4. Reglerne vedrørende de momssatser, der gælder for kunstværker, antikviteter og samler objekter, er fastsat i et særskilt direktiv2, der ændrer 6. momsdirektiv. Rådet har i 1996 - i forbindelse med fastsættelsen af den i 6. momsdirektiv omhandlede overgangsordning3 - fastsat reglerne for beskatning af andre landbrugsprodukter end dem, der henhører under kategori 1 i bilag H (primært skæreblomster, prydplanter, blomsterløg, rødder og lignende samt brænde). Hvad angår den ordning og de momssatser, der gælder for guld, foreligger der for øjeblikket et kommissionsforslag for Rådet4. I artikel 28, stk. 2, fastsættes der forskellige foranstaltninger vedrørende de momssatser, medlemsstaterne kan opretholde i den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 1. Som nævnt ovenfor vil Kommissionen tage disse bestemmelser op til fornyet overvejelse i forbindelse med fastlæggelsen af det nye fælles momssystem for det indre marked. Direktiv 96/95/EF af 20. 12. 19% om ændring af direktiv 77/388/EØF om det fælles merværdiaf giftssystem, med hensyn til merværdiafgiftens normalsats. EFT nr. L 338 af 28. 12. 19%. s. 89. Direktiv 94/5/EF af 14. 2. 1994 om tilfojclsc til det fælles merværdisystem og om ændring af direk tiv 77/388/EØF. EFT nr. L 60 af 3. 3. 1994. s. 16. Direktiv 96/42/EF af 25. 6. 1996 om tilfojclsc til det fælles nierværdisystem og om ændring af direktiv 77/388/EØF. EFT nr. L 170 af 9. 7. 1996. s. 34. KOM(92) 441 endelig udg. 2 I henhold til den i artikel 28, stk. 2, litra a)-f), omhandlede overgangsordning kan visse medlemsstater momsfritage et bestemt antal varer og tjenesteydelser med tilbagebetaling af moms, der allerede er erlagt i tidligere omsætningsled (nulsatsen) eller anvende satser, der er lavere end det minimum, der er fastsat i artikel 12, stk. 3 (stærkt reduceret sats). Visse medlemsstater har også ret til at opretholde en reduceret sats, der dog ikke må være under 12%, og som gælder for salg af andre varer og tjenesteydelser end de i bilag H anførte, forudsat at de pågældende satser var i kraft pr. 1. januar 1991 (såkaldte parkeringssatser). De medlemsstater, der pr. 1. januar 1991 anvendte en reduceret sats på restauration, beklædning, børnesko samt logi, kunne fortsætte med at anvende disse satser i den overgangsperiode, der er fastsat inden for rammerne af den nuværende momsordning. Endelig fik Grækenland lov til fortsat at anvende særligt reducerede satser på visse øer og departementer. Da alle disse bestemmelser indgår som led i overgangsmomsordningen, vil de ikke her blive gennemgået i enkeltheder. Bilag 1 indeholder en detaljeret oversigt over, hvorledes momssatserne i medlemsstaterne - undtagen dem, der er nævnt i artikel 28, stk. 2 - har udviklet sig siden slutningen af 1994, hvor Kommissionens sidste rapport om emnet blev fremlagt. Man kan konstatere, at momssatserne stadig varierer betydeligt: normalsatserne varierer mellem 15 og 25% og de reducerede satser mellem 5 og 17%5. Et simpelt gennemsnit af de normalsatser, der anvendes inden for Fællesskabet, er på ca. 19,5%, mens de reducerede satser i gennemsnit er på lidt over 8%. Sammenlignet med tallene fra 1994 er der tale om en markant stigning i de gennemsnitlige momssatser, hvilket hovedsagelig skyldes Fællesskabets udvidelse til 15 medlemsstater og de 3 nye medlemsstaters højere gennemsnitssatser Den vejede gennemsnitssats for Fællesskabet som helhed viser den samme tendens. Kommis sionens estimationer, der bygger på medlemsstaternes opgørelser over egne indtægter og på statistikker over momsindtægter, viser følgende billede: Vejet gennemsnitssats 1994 1995 EU 12 1995 EU 15 Satserne under ét Normalsatsen Reduceret sats6 14,03% 14,25% 14,61% 17,07% 17,28% 17,62% 5,71% 6,17% 6,57% I Finland gælder der en midlertidig sals pa 17% for et begrænset antal levnedsmidler. Da Finland således har tre reducerede satser, har Kommissionen officielt anmodet de finske myndigheder om at mindske antallet af reducerede satser til to. Bortset herfra er den hojeste reducerede sats i Fællesskabet på 12. 5%. Omfatter alle de forskellige reducerede satser: nulsatscr. stærkt reducerede satser, såkaldte "parkc- ringsatser", permanente, reducerede satser. 3 Kommissionen går ud fra, at den harmonisering, der har rundet sted, hvad angår moms satserne, jf. ovenfor, er det absolutte minimum, som medlemsstaterne har anset for ubetinget nødvendigt for det indre markeds funktion. Det er klart, at endnu større forskelle mellem momssatserne i de forskellige medlemsstater i princippet altid kan medføre strukturel ubalance og konkurrencefordrejning inden for visse erhvervssektorer. Kommissionen er fast besluttet på at løse sådanne problemer, når den fremlægger nye forslag til harmonisering af momssatserne. Det er planen, at det første forslag på dette område vil blive fremlagt senest i 1997 eller i begyndelsen af 1998. Det skal i den forbindelse endnu en gang bemærkes, at formålet med nedenstående (kun) er at undersøge, hvorledes den nuværende situation inden for det indre marked er i dag, hvad angår strukturen i de gældende reducerede momssatser. 3 MOMSSATSER OG DET INDRE MARKEDS FUNKTION Da Kommissionen undersøgte, hvorledes de nuværende forskelle mellem momssatserne indvirker på det indre markeds funktion, forsøgte den at fa klarhed over, i) hvorvidt forskelle i momssatserne medlemsstaterne imellem influerer på privatpersoners og afgiftspligtige virksomheders adfærd, og ii) hvorvidt en sådan indvirkning skyldes selve momssatsernes nuværende struktur. 3. 1 Momssatsernes indvirkning på det grænseoverskridende indkøbsmønster: den almindelige tendens I den ovennævnte rapport fra 1994 undersøgte man nøje, hvorledes momssatserne indvirkede på både privatpersoners grænseoverskridende indkøbsmønster og på afgiftspligtige personers handel inden for Fællesskabet. Med henblik på undersøgelsen blev der bestilt en række studier, som viste, at momsen generelt set - om end med visse undtagelser - ikke havde ført til uforudsete konkurrencefordrejninger eller ændringer af samhandelen. Dette resultat skyldes primært to forhold: for det første synes ikke-fiskale faktorer ofte at kompensere for et eventuelt momsrelateret incitament til at købe på tværs af landegrænserne; for det andet søger man - ved at anvende princippet om bestemmelseslandet ved handel mellem afgiftspligtige personer og ved at anvende særlige afgiftsordninger (f. eks. ordninger for fjernsalg) - med overgangsordningen at sikre, at forskelle i momssatserne ikke reelt udnyttes. Momsen opkræves i oprindelseslandet, når afgiftspligtige personer i én medlemsstat leverer varer til specielle købere i en anden medlemsstat (dvs. standartdsatslandbrugere, moms fritagne små virksomheder, afgiftspligtige personer, der udfører transaktioner, der er fritaget i henhold til artikel 13 i 6. momsdirektiv, ikke-afgiftspligtige personer, der køber varer, der på årsbasis ikke overstiger 10 000 ECU. Det samme gælder for salg af varer til rejsende, der selv medbringer varerne7, samt for fjernsalg til en værdi, der ligger under det loft, som den medlemsstat, hvori leverancen finder sted, har fastsat, samt for levering af visse tjeneste ydelser. Salg af punktafgiftsbelagte varer påvirkes naturligvis i vidt omfang af den måde, hvorpå punktafgifterne opkræves, og af punktafgiftssatsernes størrelse. Kommissionen er fortsat overbevist om, at det er lidet sandsynligt, at disse ordninger vil forårsage betydelige eller omfattende konkurrencefordrejninger eller påvirke samhandelen. Men der er dog én vigtig sag, som Kommissionen på ny er blevet gjort opmærksom på, og som allerede blev omtalt i rapporten fra 1994. Der var tale om tyske landmænd, der er omfattet af standardsatsordningen, og som købte gødning, pesticider m. v. (som i Tyskland beskattes med normalsatsen) direkte i nabolande, hvor sådanne produkter beskattes med en reduceret sats. På tilsvarende måde søger franske forbrugere at købe deres brændstof til opvarmning, såsom kul, i Belgien, hvor momssatsen er betydeligt lavere. Af andre sager, hvor salget påvirkes af momsen, kan det nævnes, at salg af drikkevarer, såsom læskedrikke og mineralvand fra Frankrig til Belgien eller fra Belgien til England generelt set ikke har den store indvirkning. Men alle disse småsager skulle man måske se nærmere på under ét. Endvidere er der altid mulighed for, at der er betydelig regional indvirkning, som bør tages op til vurdering. Hvor forskellige medlemsstater anvender forskellige (reducerede) moms satser eller hvor ikke alle medlemsstater en reduceret momssats, må man i alle tilfælde holde sig for øje, at dette vil indvirke negativt på de virksomheder, som ikke nyder godt af den reducerede momssats eller som konkurrerer med virksomheder etableret i en medlemsstat med en lavere momssats. Levering af teletjenester på tværs af landegrænserne er f. eks. et område, hvor potentielle leverandører kan ønske at vælge et bestemt land, hvori de vil etableres (dvs. i beskat- ningsøjemed), for derved at drage fordel af lave momssatser og/eller fordelagtige ordninger, hvad angår fradrag af indgående moms. Dette incitament vil blive styrket under de nye beskatningsordninger, som medlemsstaterne for nylig har indført som respons på Kommis sionens lovgivningsinitiativ på dette område8. Undtagen nye transportmidler. KOM(97)4 endelig udg. Se også Rådets beslutning 97/200-214/EF. EFT nr. L 86 af 28. 3. 1997, s. 5. Det siger sig selv, at forskelle i momssatserne er større inden for visse industrier end inden for andre. På områderne havebrug og gartneribrug f. eks. har store forskelle i momssatserne klart ført til ulovlige aktiviteter. Endvidere er Kommissionen opmærksom på sager, hvor anvendelsen af standardordninger ved EF-samhandelen inden for denne sektor skaber fordrejninger mellem konkurrenter. Af oversigten i bilag 1 fremgår det, at momssatserne i medlemsstaterne ikke har ændret sig mærkbart fra 1994 til 1996, hvorfor det er sandsynligt, at situationen i 1996 i så henseende er sammenlignelig med situationen i 1994. Det skal dog understreges, at de konklusioner, der blev draget i 1994, afhang af de særlige betingelser, der var knyttet til den ovennævnte traditionelle ordning. Det siger således sig selv, at overgangen til en ny fælles momsordning for det indre marked vil skabe en fuldstændig ny situation, som der må tages højde for i de forslag, der fremlægges med henblik på systemets gennemførelse. Endvidere er forholdet det, at ikke-fiskale faktorer, der påvirker virksomheders og privatpersoners adfærd, til stadighed ændres. For at vurdere indvirkningen af sidstnævnte aspekt lod Kommissionen en ekstern konsulent udarbejde en undersøgelse vedrørende dette spørgsmål9. I denne undersøgelse fokuseredes der på grænseområder, der betragtedes som "følsomme" i tidligere undersøgelser, nemlig grænseområderne: mellem Tyskland og Danmark, Nederlandene, Belgien, Luxembourg, Frankrig og Østrig. I undersøgelsen fokuserede man navnlig på de faktorer, der influerer på forbrugernes valg, samt på de generelle tendenser, hvad angår køb og salg på tværs af landegrænserne, ligesom man også så på detailhandelens strategier og incitamenter. Under søgelsen blev gennemført på grundlag af et omfattende spørgeskema samt på grundlag af interviews med eksperter. Undersøgelsen omfattede både moms og punktafgifter, mens fjernsalg (postordresalg) blev analyseret særskilt. Undersøgelsen bekræfter i det store hele resultaterne af tidligere undersøgelser, som blev omtalt i rapporten fra 1994. Men nogle specifikke resultater skal dog omtales nærmere. Hovedresultaterne af undersøgelsen kan opsummeres som følger: • I regioner, hvor køb på tværs af landegrænserne er ret intens, indretter detailhandlere i dag deres reklamevirksomhed og sikrer et varieret varelager, ligesom de også tilpasser deres systemer, således at de kan tage imod udenlandsk valuta osv. af hensyn til kunderne fra nabostaten. Der er klare eksempler på, at en aktiv grænseoverskridende handels virksomhed har mobiliseret EU-forbrugerne • Prisforskelle, der skyldes forskellige momssatser, er ikke den eneste faktor, der influerer på omfanget af grænseoverskridende køb og salg mellem nabolande Varesortimentet, attraktive forretningsforhold og god forbrugerservice er forhold, der skal lægges oven i prisfordelene. Sprogbarriererne har ikke nær så stor betydning, som man kunne forvente. "Retail strategies to benefit from indirect tax differences" (Jurgen Ratzinger, Ifo Institute for Economic Research) - marts 1996. • Med tiden må man forvente en videreførelse af integrationsprocessen, der fører til øget konkurrence og til yderligere tilnærmelse af prisniveauet samt måske til en ændring af indkøbsmønstret. • Fjernsalg på tværs af landegrænserne spiller en vis rolle for tyske detailhandleres omsæt ning. Ca. 5% af efterspørgslen ekspederes via postordreforretninger og henved 3% af de tyske postordreforretningers omsætning hidrører fra EU-forbrugere fra nabolande. • Ved de forskellige grænseovergange, kan det generelt konstateres, at salget på tværs af landegrænserne ikke er ændret mærkbart siden 1993. To særlige tilfælde skal dog nævnes: i) I det tyske grænseområde nær Luxembourg spiller forbrugere på den anden side af grænsen en overordentlig vigtig rolle, der endog er blevet større inden for de sidste år. ii) Det tysk-østrigske grænseområde har traditionelt set været meget integreret selv før EF-medlemskabet. Bayern og Norditalien opsuger rent faktisk en betydelig del af den østrigske købekraft (f. eks. ca. 5% af købekraften i delstaterne Karnten, Tyrol, Salzburg og Oberôsterreich, dog bortset fra tobak, olie og biler. Der er således tale om en stigning på ca. 23% i salget på tværs af landegrænserne fra 1994 til 1995). Disse konklusioner, der ikke er specielt overraskende, viser to generelle hovedtendenser vedrørende momssatsernes indvirkning på salget på tværs af landegrænserne. For det første er markedsintegrationsgraden - på trods af de eksisterende forskelle i momssatserne - stadig stigende, og detailhandlerne forsøger at forbedre deres strategi. Selv om det indre marked endnu ikke fungerer perfekt i økonomiske tal, så sker der dog hele tiden forbedringer. For det andet er det klart, at dér, hvor vilkårene for det grænseoverskridende salg er favorable (ingen sprogbarrierer, fælles traditioner osv. ), vil momsen kunne påvirke samhandelen og føre til konkurrencefordrejninger. Undersøgelsen bekræfter således klart, at mange østrigske virksomheder har klaget over, at forskel i momssatserne forrykker samhandelen hen imod Tyskland (f. eks. for så vidt angår hårde hvidevarer). Med undtagelse af visse begrænsede områder er det desværre umuligt at give en pålidelig vurdering af omfanget af den grænseoverskridende handel for hvert enkelt produkt. Hverken en vurdering af den almindelige tendens hvad angår grænseoverskridende sam handel eller resultatet af undersøgelsen kan derfor give et tilstrækkeligt grundlag for at fore tage større ændringer i det nuværende momssystem. Men denne vurdering vedrører kun den nuværende situation og er foretaget ud fra den antagelse, at de nuværende afgiftsordninger anvendes, og at virksomhedernes og forbrugernes adfærd ikke ændres mærkbart. Samtidig er det klart, at det nuværende afgiftssystem som sådant - der er baseret på en gene rel anvendelse af princippet om bestemmelsesstedet og på flere særordninger - obstruerer den fulde udnyttelse af enhedsmarkedet. Den nuværende komplicerede og uensartede momssatsstruktur er en konsekvens af, at medlemsstaterne af indenrigspolitiske og økonomiske grunde holder fast ved, at de vil bibeholde deres nuværende forskellige satser. Den forventede fortsatte markedsintegration vil øge konkurrencen, føre til yderligere ind byrdes tilnærmelse af prisniveauet og resulterer i sidste instans i en justering af ind købsmønstret. Det er derfor sandsynligt, at de restriktive virkninger af den nuværende momssatsstruktur vil blive forværret i fremtiden. Selv under den nuværende overgangs ordning vil en yderligere harmonisering af momssatserne sandsynligvis vise sig nødvendig i det omfang flere og flere industrier (produkter og tjenesteydelser) bliver udsat for konkurrence fra udlandet. 3. 2 Momssatsernes indvirkning på det grænseoverskridende indkøbsmønster: ana lyse af konkrete tilfælde Kommissionen far jævnligt indberetninger om og klager over konkrete tilfælde, hvor forskelle i momssatserne siges at forårsage betydelig fordrejning mellem virksomhederne. Det er klart, at man ikke i denne rapport kan gå i detaljer med alle de forskellige sager, der er indbragt for Kommissionen (hvoraf mange er fortrolige eller underkastet blevet tavshedspligt). Men Kommissionen har i visse specifikke sager fundet anledning til at kontakte de ansvarlige nationale myndigheder for at få flere oplysninger og en nærmere redegørelse. Men den nuværende momsafgiftsstruktur frembyder to problemer, der er den primære årsag til visse fordrejninger af konkurrencesituationen for afgiftspligtige personer (hvilket dermed bevirker, at den endelige forbruger ikke fuldt ud kan drage fordel af det indre marked), nemlig i) bilag H's fakultative karakter og ii) den omstændighed, at der ikke er fastsat fælles definitioner af de kategorier af varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H. Medlemsstaterne kan i dag vælge mellem at anvende en eller to reducerede satser ved salg af de kategorier af varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H. De kan selv bestemme, om de vil anvende en reduceret momssats på en række varer og tjenesteydelser. Bilag 2 til denne rapport indeholder en oversigt, der viser, i hvilket omfang medlemsstaterne har udnyttet deres mulighed for at anvende en reduceret sats på de 17 kategorier af varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H. Det siger sig selv, at en forskellig momsbehandling af ensartede varer og tjenesteydelser inden for Fællesskabet. Det er unægtelig rigtigt, at de kategorier af tjenesteydelser, der er nævnt i bilag H, i kraft af selve deres karakter ikke er en form for erhvervsvirksomhed, hvor der i nævneværdigt omfang finder samhandel sted på tværs af landegrænserne. De kategorier af varer, der er nævnt i bilag H, hører heller ikke til den type varer, som privatpersoner sædvanligvis vil rejse langt for at købe. Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at denne vurdering ikke nødvendigvis giver et fuldstændigt billede af situationen i 1996. Før man foretager en undersøgelse af de enkelte kategorier (se kapitel 4), bør man dog tage følgende i betragtning: forskelle i momssatserne, der anvendes på de i bilag H nævnte varer og tjenesteydelser, varierer i hvert fald med op til 20% (fra 5% til 25%), og forskellen er helt oppe på 25%, hvis man medregner de stærkt reducerede satser og nulsatserne. Den potentielle betydelige besparelse skaber således i sig selv et incitament til at købe varer og i et mindre omfang også tjenesteydelser i udlandet, selv om det er forbundet med betydelige ulemper. Inden for den medicinske sektor f. eks. er der mulighed for, at de involverede virksomheder udnytter forskelle i de internationale priser, når sådanne prisforskelle skyldes de forskellige momssatser. Endvidere er der en tendens til, at medlemsstaterne vælger varer og tjenesteydelser inden for en kategori, der står opført i bilag H, frem for at vælge en hel kategori, hvorpå deres reducerede sats skal anvendes. I visse tilfælde foretages der endog en sådan sondring, når den kombinerede tarifhomenklatur anvendes for at få fastslået det præcise indhold af en bestemt kategori. Kommissionen er bekymret over en række tilfælde, hvor medlemsstaterne foretager en tilsyneladende arbitrær sondring inden for en bestemt bilag H-kategori. Man kan fremføre det argument, at selv om en sådan uensartet behandling af stort set identiske varer og tjenesteydelser er vanskelig at forstå, medfører det dog ikke nogen for drejning inden for Fællesskabet mellem indenlandske og udenlandske leverandører, fordi de underkastes en ensartet behandling. Men i praksis bliver de ansvarlige afgiftsmyndigheder først opmærksom på en sådan forskel på det tidspunkt, hvor en virksomhed skal indgive supplerende vareangivelse (f. eks. ved køb inden for Fællesskabet). Det kan således forekomme, at indenlandske producenter altid opnår en reduceret sats, uanset karakteren af de varer og tjenesteydelser de leverer, mens deres udenlandske konkurrenter må lide under en korrekt anvendelse af den normale momssats. Kommissionen får også ofte klager over konkurrencefordrejninger inden for en medlemsstat, der skyldes en uensartet transponering af bilag H. Sådanne fordrejninger rammer alle EU- virksomheder og EU-borgere lige hårdt, hvorfor de ikke henhører under Kommissionens ansvar ifølge EF's konkurrenceregler, men man bør bestemt gøre opmærksom på problemet. Det bør nævnes, at i henhold til de grundlæggende principper i 6. momsdirektiv må identiske varer og tjenesteydelser ikke beskattes med forskellige satser. Enhver forskel i satserne skal være objektivt begrundet. Kommissionen har allerede slået dette grundlæggende princip fast på andre områder, og i et af tilfældene er der indledt en overtrædelsesprocedure. Den omstændighed, at der ikke findes klare fælles definitioner af de kategorier af varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H, medfører også et stort antal såkaldte grænsetilfælde. Mange medlemsstater anvender f. eks. en reduceret momssats på te og kaffe og normalsatsen på læskedrikke. Man kan dog med rette stille spørgsmålet, om iste på dåse skal anses for te eller en læskedrik, og dette gælder også for en række kaffeprodukter, der er drikkeklare. Når to produkter, for hvilke der gælder forskellige momssatser, sælges samlet og ikke kan adskilles, rejser det samme spørgsmål sig, nemlig hvilken sats der skal anvendes. Der er heller ikke noget gyldigt kriterium for at fastslå, om det f. eks. er compactdisken eller bogen, der er afgørende, når de to produkter sælges under ét som en ordbog. Disse eksempler viser, at den nuværende momssatsstruktur frembyder fundamentale problemer, der både er i strid med grundlæggende momsprincipper, og som næsten uvægerligt vil til konkurrencefordrejning. føre Kommissionen kan desværre ikke angive det kvantitative omfang af den konkurrence fordrejning, der skyldes ovennævnte grundlæggende problemer. Der er rigtigt, at Rådet - på det tidspunkt, hvor det relevante momssatsdirektiv 92/77/EØF blev vedtaget - var opmærk som på, at bilag H, således som det var udformet, kunne give anledning til mindre konkurrencefordrejninger, men den nuværende situation giver ikke - som nævnt ovenfor - anledning til hurtig indskriden, så meget desto mindre som hele spørgsmålet om harmoni sering af momssatserne under alle omstændigheder vil blive taget op til behandling i for bindelse med det nye fælles momssystem for det indre marked. Det stigende antal proble matiske tilfælde giver dog Kommissionen anledning til at mene, at en nøje overvågning af situationen er absolut nødvendig, og at det eventuelt er uundgåeligt med særskilte fremtidige initiativer på dette område. Medlemsstaterne bedes søge at løse de ovennævnte problemer. 4 REVISION AF ANVENDELSESOMRÅDET FOR DE REDUCEREDE MOMSSATSER 4. 1 Kriterier for revisionen Retsgrundlaget for denne rapport er 6. momsdirektivs artikel 12, stk. 4, andet punktum, som har følgende ordlyd: "På grundlag af en rapport fra Kommissionen tager Rådet hvert andet år, første gang i 1994, de reducerede satsers anvendelsesområde op til revision. Rådet kan med enstemmighed på forslag af Kommissionen beslutte at ændre listen over goder og tjenesteydelser i bilag H. " Som nævnt ovenfor vil relationen mellem momssatsstrukturen og det indre markeds generelle funktion (hvad angår grænseoverskridende transaktioner) ikke nødvendigvis kræve en ændring af momssatserne, så længe de for momsen gældende overgangsbestemmelser er i kraft. Men forskellige klager har dog vist, at den nuværende situation frembyder visse problemer. 10 I dette kapitel behandles de forskellige kategorier af varer og tjenesteydelser, der er anført i bilag H, samt anmodningerne om en udvidelse af bilag H og det særlige tilfælde med levering af visse energiprodukter (artikel 12, stk. 3, litra b)). Kommissionen har i den forbindelse fået en række henvendelser fra forskellige erhvervs- og industrisammen slutninger, fordi de ønsker, at deres sektorer i forbindelse med den næste revision kommer ind under anvendelsesområdet for de reducerede momssatser. Som nævnt ovenfor er det grundlæggende kriterium for en ændring af anvendelsesområdet for de reducerede momssatser og for en undersøgelse af bilag H og artikel 12, stk. 3, litra b), det i EF-traktatens artikel 99 indeholdte kriterium, hvorefter harmonisering af lovgivning skal ske i det nødvendige omfang, idet en sådan harmonisering anses nødvendigt for at sikre det indre markeds oprettelse og funktion. Under analysen vil man således fokusere på, om det er nødvendigt at ændre de nuværende bestemmelser for at løse problemerne i forbindelse med konkurrencefordrejning. Det følger af en vurdering af fordelene ved at anvende en reduceret momssats på bestemte sektorer, varer eller tjenesteydelser kun kan ses i lyset af traktatens overordnede mål, hvad angår indirekte beskatning. Med andre ord er forholdet det, at selv om der ikke er konstateret en klar konkurrencefordrejning i et specifikt tilfælde, så skal alle argumenter for og imod en reduceret moms vurderes ud fra, hvilken generel indvirkning en sådan reduceret moms vil fa for det indre marked. Hvad momsen angår, har Rådet helt klart fastslået, at gennemførelsen af det indre marked forudsætter, at man går over til et momssystem med beskatning i den medlemsstat, hvorfra varerne og tjenesteydelserne kommer (artikel 28/ i 6. momsdirektiv). Ved drøftelsen af en eventuel ændring af anvendelsesområdet for reducerede momssatser må man således nødvendigvis tage hensyn til, hvilken indvirkning det eventuelt vil fa for gennemførelsen af et fælles momssystem for det indre marked. Baggrunden for bilag H og den historiske kontekst, hvori Rådets beslutninger blev vedtaget, er ikke omtalt i denne rapport, da der blev redegjort herfor i den tidligere rapport. 4. 2 Revision af forskellige kategorier i bilag H Bilag H's fakultative karakter og den relativt brede definition af de forskellig kategorier heri skaber som nævnt ovenfor store tekniske problemer, som kræver en nøje overvågning og en analyse. For visse kategoriers vedkommende har forskellige interessegrupper imidlertid henvendt sig til Kommissionen med det formål at fa bestemte varer eller tjenesteydelser henført under anvendelsesområdet for reducerede momssatser. De vigtigste tilfælde af denne art omhandles i dette kapitel, hvori der også redegøres for de generelle drøftelser vedrørende visse kategorier. Følgende sektorer er de vigtigste, nemlig landbrug, sundhed, personbefordring, kultur- og socialpolitik. 11 Landbrug Den relevante produktion er den, som ikke er anført under bilag H (kategori 1). nemlig afskårne blomster, prydplanter, blomsterløg, rødder og lignende samt brænde. Under Rådets drøftelser af Kommissionens forslag10 viste det sig, at medlemsstaterne havde divergerende opfattelser af, hvilken momssats der i princippet skal anvendes på landbrugsprodukter. Nogle medlemsstater ønsker at udvide anvendelsesområdet for den reducerede momssats til at omfatte alle landbrugsprodukter, mens andre foretrækker at bibeholde den eksisterende liste. Inden for levnedsmiddelkategorien er der en intens grænseoverskridende samhandel. Dette har altid været et karakteristisk træk inden for EU-samhandelen inden for denne sektor, men ifølge de forskellige studier, som Kommissionen er bekendt med, skyldes dette ikke primært forskelle i momssatserne. Meget ofte købes levnedsmidler i nabolande, selv om momsen dér er højere. På nuværende tidspunkt synes det ikke at være hensigtsmæssigt at ændre bilag H på dette punkt. Sundhedssektoren Den reducerede momssats, der gælder for farmaceutiske produkter (kategori 3) og for medicinsk udstyr (kategori 4) illustrerer på udmærket vis det ovennævnte problem med vage definitioner. Hvad skal der forstås ved "som normalt anvendes til sundhedspleje", og hvad skal der forstås ved "der normalt anvendes til at mindske eller behandle handicap"? I visse medlemsstater giver disse spørgsmål anledning til drøftelser mellem de ansvarlige myndigheder og det involverede erhvervsliv om, hvorvidt deres sektor eller produkter falder uden eller inden for bilag H; dette kan næppe overraske, henset til bestemmelsens uklare formulering. Personbefordring Beskatning af personbefordring (kategori 5) er et specifikt og meget kompliceret anliggende. Medlemsstaterne beskatter i dag "befordring" meget forskelligt, og de anvender momssatser, der varierer fra 0 (fritagelse med tilbagebetaling af indgående moms) til 25%. Hertil kommer, at de fleste medlemsstater også sondrer mellem de forskellige transportmidler, mellem indenlandsk transport og transport inden for Fællesskabet eller international transport m. v. Kommissionen er opmærksom på, at den nuværende situation skaber en række praktiske problemer for den berørte del af erhvervslivet, og medfører betydelig konkurrencefordrejning. Kommissionen er endvidere opmærksom på, at transportsektoren er speciel, og at det eventuelt er nødvendigt med en særlig momsbehandling. 10 Se fodnote 3. 12 Man har derfor ladet udføre en undersøgelse med følgende mål for øje. At vurdere konsekvenserne af, at man benytter en forskellig teknik ved anvendelsen af moms på passager- og transporttjenesteydelser. For at undersøge, hvorvidt der består en konkurrence mæssig ubalance mellem de forskellige transportmidler, der anvender stort set de samme ruter (specielt højhastighedstog kontra lufttransport). At forudse den absolutte og relative indvirkning på prisen, hvis man ændrer nuværende geografiske regler, afhænger af alle de forskellige beskatningsmetoder (beskatning ved afgangsstedet, ankomststedet, etablerings stedet eller det sted, hvor køberen beskattes). Dette problem vedrører retten til fradrag for forretningsrejser. Kultur Den mest omdiskuterede kategori under bilag H vedrører primært bøger, aviser og tidsskrifter (kategori 6); men denne drøftelse er ofte knyttet til spørgsmål om beskatning af kulturelle begivenheder generelt (kategori 7). Der er her primært to ræsonnementer, der taler for en udvidelse af anvendelsesområdet for den reducerede momssats. For det første ønsker lydindspilnings- og videoindustrien, at compactdiske, plader, kassetter og videoer beskattes med en reduceret momssats. Det hævdes, at compactdiske m. v. diskrimineres i forhold til andre kulturelle medier, såsom bøger, aviser, museer, biograf, teater, osv. Endvidere gøres det gældende, at en momsnedsættelse på mellemlang sigt vil blive kompenseret ved en indtægtsstigning, da det samlede salg af compactdiske m. v. vil stige takket være det lavere beskatningsniveau. Endvidere har nogle medlemsstater, specielt Frankrig, fremsat stort set den samme anmod ning, men på et bredere grundlag. Det gøres gældende, at karakteren af compactdiske, plader, kassetter og videofilm m. v. som kommunikationsmiddel og kulturformidler kan sammenlignes med bøger, og de historiske grunde til at favorisere bøger i forhold til plader m. v. gælder ikke længere i et informationssamfund. En reduceret momssats vil tværtimod øge efterspørgslen på indspilninger af enhver art og således fremme den kunstneriske produktion, navnlig musikken osv. i Europa. Det skal i øvrigt også bemærkes, at der er potentiel gevinst på det uddannelsesmæssige område. Denne argumentation har dog ikke helt overbevist Kommissionen. De fleste medlemsstater er af den opfattelse, at størstedelen af omsætningen inden for denne sektor falder ind under fritidsbeskæftigelse eller underholdning og ikke kultur. Men i praksis er det vanskeligt at foretage en sådan sondring. Det samme kan siges om bøger. Men historisk set kom bøger først og fik en privilegeret status, som ikke er blevet udvidet til også at omfatte nye trans missionsmedier. Men det er klart, at bøger stadig i vidt omfang anses som det vigtigste middel til kulturel kommunikation. Men argumenter af denne art er noget futile, da ethvert kriterium for, hvad der skal anses for "fritidsbeskæftigelse" eller "kultur", er meget subjek tivt. 13 Den største forskel mellem bøger og compactdiske m. v. er, at bøger kan læses umiddelbart, mens compactdiske m. v. altid forudsætter et teknisk udstyr for at få adgang til den indeholdte information. Hvis man skal overveje at indføre en reduceret momssats, opstår spørgsmålet om, hvorvidt udstyr også skal være omfattet. Der opstår også problemer vedrørende andre informationsbærende medier, såsom videokassetter, samt spørgsmålet om, hvilke afgifter der skal betales for adgang til informationsnet, såsom INTERNET m. v. En eventuel udvidelse af den reducerede sats skal derfor begrundes ud fra en ny filosofi og kulturelle og uddannelsesmæssige betragtninger vil næppe kunne give et kriterium, der kan anvendes i praksis. For det andet argumenterer forlagsindustrien og forlagssammenslutninger for en udvidelse af den nuværende mulighed for at beskatte bøger til en reduceret momssats, så den også gælder for moderne produkter, såsom compactdiske, der indeholder information, der sædvanligvis (og tidligere) kun var offentliggjort i bøger. Kommissionen er af den opfattelse, at en sådan substitution er ekstremt vanskelig om ikke umulig at definere. Selv en cd-rom, hvis indhold er identisk med indholdet af en bog, er et forskelligt produkt. Cd'en kræver anvendelse af udstyr, som giver mulighed for adgang til information (indeksering, emnesøgning, m. v. ), som langt overgår de muligheder, som en normal bog giver brugeren. Under anvendelse af stort set det samme ræsonnement har man indført en tilsvarende politik i Frankrig, der går ud på, at man vil reducere momssatsen på cd-rom's on-line services, software "multi-media" osv. fra 20,6% til 5,5%. Sådanne spørgsmål skal under alle omstændigheder vurderes ud fra en bredere kontekst, hvor man ser på den teknologiske udviklings indvirkning på beskatningssystemet (f. eks. elektronisk handel osv. ). Socialpolitik Hvad angår levering, opførelse, renovering og ombygning af boliger som led i en socialpolitik (kategori 9), synes der at være en tendens til, at visse lande henfører alle former for tjenesteydelser inden for byggesektoren under denne kategori. Kommissionen er for øjeblikket ved at undersøge lovgivningen på dette område. Det er vigtigt at bemærke, at manglen på fælles definitioner ikke tillader en uindskrænket anvendelse af denne kategori, som i dette specielle tilfælde er strengt begrænset til socialt boligbyggeri. Manglen på fælles definitioner ikke må udnyttes til at begrunde en mere vidtgående anvendelse af den reducerede momssats. Konklusion Det kan konkluderes, at alle anmodninger om en udvidelse af anvendelsesområdet for de i bilag H anførte kategorier rejser en række specifikke tekniske problemer, som ikke må undervurderes. En generel vurdering i lyset af ovennævnte kriterium viser, at disse anmodninger giver anledning til alvorligere principielle problemer. For det første vil en udvidelse af anvendelsesområdet for den reducerede momssats fa betydelig konsekvenser for afgiftsprovenuet. Det vil sandsynligvis blive nødvendigt med kompenserende foranstalt ninger, hvilket vil være upopulært og - hvad værre er - de vil virke mod hensigten. 14 Fra et teoretisk standpunkt skal det understreges, at momsen er en flerleddet neutral forbrugsafgift, som ikke er det mest velegnede middel til selektivt at fremme sociale og kulturelle formål. Rent økonomisk er det en kendsgerning, at andre midler, (såsom direkte subsidier eller nedsættelse af den direkte beskatning11) er langt mere effektive og ikke medfører så mange uønskede bivirkninger. Dette gælder naturligvis også for den reducerede momssats, som i dag anvendes på de varer og tjenesteydelser, der er opført under bilag H. Men spørgsmålet er dog, om Kommissionen skal foreslå at ændre bilag H. Svaret er, at indtil videre er der ikke meget, der taler for at udvide anvendelsesområdet for de eksisterende kategorier. 4. 3 Behandling af anmodninger om indførelse af nye specifikke kategorier i bilag H Drøftelse med medlemsstaterne og de berørte industrigrene De berørte industrier og/eller andre repræsentative organisationer af enhver art fra en række medlemsstater argumenterer for, at anvendelsesområdet for bilag H skal udvides. Af størst betydning er anmodningen om at anvende en reduceret momssats på såkaldt arbejdsintensive og miljøvenlige aktiviteter. Denne anmodning er oprindeligt affødt af et specifikt nederlandsk problem vedrørende beskatning af reparation af fodtøj og beklædning. Efter den 1. januar 1993 skulle Nederlandene beskatte disse tjenesteydelser til normalsatsen, hvilket skabte interne politiske problemer i Nederlandene. På daværende tidspunkt kunne man ikke umiddelbart finde en løsning, så Nederlandene insisterede på, at der i Rådets protokollat indføjedes en erklæring om, at bilag H skulle genbehandles på et senere tidspunkt vedrørende dette punkt. Der presses også på for, at der skal anvendes en reduceret momssats på levering af miljø venlige og energibesparende varer og tjenesteydelser. Flere medlemsstater anvender rent faktisk en reduceret momssats på levering af (formodentligt forurenende) energiprodukter, mens energibesparende materialer beskattes med normalsatsen. Det kan derfor ikke undre, at der er en stærk lobbyvirksomhed for at fa gennemført en ensartet beskatning. Frankrig foreslår, at der anvendes en reduceret momssats på elektriske og gasdrevne biler. Under alle omstændigheder udgør direkte subsidier eller nedsættelse af den direkte beskatning stats støtte som defineret i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og skal som sådan undersøges af Kommis sionen i henhold til den procedure, som er fastlagt i traktatens artikel 93. 15 Forskellige pressionsgrupper, herunder UEAPME12 - der er en organisation, der repræsen terer små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet - har argumenteret for anvendelsen af en reduceret momssats på arbejdsintensive varer og tjenesteydelser generelt (og ikke kun gældende for reparation af fodtøj og beklædning). De pågældende grupper hævder, at anvendelsen af en reduceret momssats vil bidrage til at reducere arbejdsløsheden i Europa ved at stimulere de sektorer, der anvender arbejdsintensive produktionsmetoder, eller som udfører arbejdsintensive tjenesteydelser. Det andet argument, der fremføres af den berørte sektor til fordel for en nedsættelse af momssatsen, er primært, at det ellers vil føre til øget måneskinsarbejde. Det fremføres, at momsmekanismen ikke fungerer særlig godt inden for sektorer, hvor indgående moms sjældent kan fradrages, og hvor de fleste personer er private forbrugere uden fradragsret. Anvendes der en høj momssats på disse sektorer, vil det tilskynde til sort arbejde med deraf følgende tab af direkte skatteindtægter (indkomstskat og selskabsskat) og sociale bidrag. En sådan politik vil også føre til, at husholdningerne i øget omfang selv udfører arbejdet (gør-det-selv-princippet). Andre organisationer fremfører et lignende argument, der dog er begrænset til en bestemt sektor. En række organisationer, der arbejder for bevarelse af den kulturelle og arkitektoniske arv samt for naturbeskyttelsen i Europa, går f. eks. ind for, at der anvendes en reduceret momssats på istandsættelse og vedligeholdelse af historiske bygninger, haver, egnstypiske bygninger m. v. Det gøres gældende, at en reduktion af momsen på dette område ikke alene er berettiget på grund af sådanne bygningers og landskabers sociale og kulturelle betydning, men også af stærkt økonomiske grunde. For det første vil en reduceret momssats give et kraftigt incitament til at renovere og reparere historiske bygninger m. v. og således øge efterspørgslen efter (for det meste ufaglært) arbejdskraft. For det andet fremføres det, at et velbevaret landskab og et kulturlandskab tiltrækker turister af enhver art. Da rejser og turisme er den største industri i verden, vil den indirekte virkning af en reduceret momssats på istandsættelse og vedligeholdelse af den kunstneriske og kulturelle arv omfatte hele den kommercielle sektor i en lokal økonomi. Det kan ikke undre, at der også er bestræbelser i gang for at få indført en reduceret sats på al turistvirksomhed. For andre sektorers vedkommende13 eller for forskellige former for tjenesteydelser14 frem føres der lignende argumenter, hvor man understreger den positive virkning for både beskæftigelsen og miljøet. Men sådanne tjenesteydelser hævdes - qua selve deres karakter - ikke at være genstand for grænseoverskridende konkurrence. Det fremføres derfor, at dette forhold er tilstrækkeligt til at begrunde, at de indføjes under bilag H, hvilket giver medlems staterne mulighed for eventuelt at anvende en reduceret momssats. 12 13 14 Den europæiske organisation for håndværk og små og mellemstore virksomheder. Det er så godt som umuligt at opstille en udtømmende liste over de berørte sektorer, der spænder lige fra cykelindustrien til flyttetjenester eller tekstilpleje og kemisk rensning. F. eks. de såkaldte "services de proximité i Frankrig: arbejdsintensive tjenesteydelser, der typisk udføres af selvstændige eller familieforetagender, og som normalt udføres i kundens hjem (læsehjælp, sygepleje, hjemmehjælp m. v. ). 16 Tanken med at bruge momssatserne som et politisk redskab for at opnå særlige økonomiske målsætninger såsom øget beskæftigelse eller bedre miljøbeskyttelse har i et vist omfang vundet tilslutning fra Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg15. I visse tilfælde anses muligheden for at beskatte visse varer og tjenesteydelser med en reduceret momssats som en måde til at løse et bestemt problem på. F. eks. er der for momsfritagne organer, såsom velgørende institutioner, den ulempe, at de ikke kan fa tilbage betalt indgående moms, hvilket betyder, at beskatning med en reduceret momssats er en langt større fordel for dem. Ifølge Kommissionen skal disse tilfælde anskues særskilt fra de ovennævnte tilfælde. Kommissionen er rent faktisk opmærksom på de problemer, som det nuværende skattesystem giver anledning til. Disse spørgsmål vil blive behandlet i forslagene til det nye fælles momssystem. At introducere særlige nye kategorier i bilag H vil under alle omstændigheder stride mod den overordnede målsætning om at forenkle momssystemet og reducere de med systemet forbundne administrationsomkostninger. I den forbindelse henvises til de initiativer til forenkling, som er taget under SLIM-programmet. Disse initiativer er også af betydning for momsen. Kommissionen nærer dog alvorlig tvivl om, hvorvidt momsen er et velegnet middel til styring af den økonomiske politik. Økonomiske forskningsresultater viser, at moms i sidste instans kun har en begrænset indvirkning på salgspriserne. Efterspørgslen efter tjeneste ydelser (herunder også arbejdsintensive) afhænger langt mere af andre faktorer, såsom forbrugervaner og den generelle økonomiske tendens m. v. Endvidere vil en lavere momssats uden tvivl betyde et indtægtstab på budgettet. Derfor er det nødvendigt med kompenserende foranstaltninger, såsom en forhøjelse af den direkte beskatning, og den globale virkning på efterspørgslen inden for en bestemt sektor og på arbejdsmarkedet er som helhed i bedste fald usikker. Indtil videre foreligger der ikke noget imperisk bevis, der antyder noget andet. Beskatningssystemet vil blive endnu mere kompliceret at administrere, og der ville opstå alvorlige problemer med definitionen af det nøjagtige anvendelsesområde for den reducerede sats samt med kontrollen med dens anvendelse. Dette problem er vanskeligt at løse. Selv en henholden sig til et formodentligt objektivt kriterium, hvor der ikke beskattes, er problematisk og hertil kommer, at der opstår yderligere problemer, når et sådant kriterium inkorporeres i afgiftssystemet. Sådanne foranstaltninger vil generelt set være i strid med det meget vigtige grundprincip om momsens neutralitet, og de er uforenelige med princippet om en generel forbrugsafgift. 15 Se Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens arbejdsprogram for et fælles momssystem, der blev vedtaget den 10. juni 1997, samt den hertil hørende udtalelse, som blev vedtaget af Det Økonomiske og Sociale Udvalg på dets plenarmøde den 9. juli 1997. Begge institutioner kan tilslutte sig de tilsigtede mål og principperne i arbejdsprogrammet. 17 Måneskinsarbejde giver helt sikkert anledning til store vanskeligheder inden for de nuværende beskatningssystemer. Men ifølge Kommissionen er det dog for tidligt at ændre Fællesskabets momslovgivning blot for at løse dette ene problem og uden hensyntagen til virkningerne af andre eventuelle ændringer. Hvad angår leverandøren, er moms højst sandsynligt ikke drivkraften bag ønsket om at undgå beskatning. De økonomiske fordele ved skatteplanlægning er langt større, når der er tale om direkte beskatning og sociale bidrag. Men det er rigtigt, at der klart er et incitament for forbrugerne til at købe varer og tjenesteydelser, der ikke er belagt med moms. Kommissionen er under alle omstændigheder opmærksom på problemet og vil intensivere drøftelserne med medlemsstaterne om, hvorledes man skal bekæmpe fænomenet. Undersøgelse af hvilken indvirkning en reduceret momssats inden for udvalgte sektorer vil få for beskæftigelsen For at evaluere, hvilken indvirkning reducerede momssatser i forhold til andre skatte foranstaltninger vil få, engagerede Kommissionen en ekstern konsulent, der skulle undersøge fiskale instrumenters indvirkning på jobskabelsen (ved fiskal instrument forstås her en reduceret sats inden for udvalgte sektorer)16. Undersøgelsen blev også foretaget for at opfylde en forpligtelse, der var indgået i Europa-Parlamentet i forbindelse med debatten i efteråret 199517 om, hvilken momssats der skulle anvendes på have- og gartneriprodukter. I undersøgelsen undersøges tre muligheder for at øge beskæftigelsen via fiskale foranstaltninger: en reduceret momssats for udvalgte (primært arbejdsintensive) sektorer, en nedsættelse af den direkte skat samt en nedsættelse af arbejdsgivernes sociale bidrag. Alle disse muligheder skulle være neutrale i henseende til afgiftsprovenu og med henblik herpå undersøgt to kompenserende foranstaltninger: en generel forhøjelse af momssatsen og af forbrugsafgifterne på brændstof. Alt i alt har man således tænkt sig seks scenarier for fem udvalgte medlemsstater (Belgien, den vestlige del af Tyskland, Italien, Spanien, Det Forenede Kongerige). Det anvendte redskab for analysen var en økonometrisk input-output model, der omfatter medlemsstaterne før udvidelsen i 1995, opdelt efter region og efter sektor. Modellen blev justeret med henblik på undersøgelsens specifikke formål. Det generelle resultat af undersøgelsen bygger naturligvis på en række hypoteser, som modellen tager sit udgangspunkt i, eller som er nødvendige for at sammenligne simulationer (efter størrelse og efter land). Undersøgelsen fører dog til følgende klare konstatering: "En kompenseret nedsættelse af momsen på visse tjenesteydelser (simulation 1) har generelt set kun en marginal indvirkning på beskæftigelsen, mens en kompenseret nedsættelse af den direkte beskatning (simulation 2) så godt som ikke har nogen indvirkning. Men en kompenseret nedsættelse af de sociale bidrag (simulation 3) har som helhed den mest positive virkning på beskæftigelsen. " 16 17 "Potential impact on employment creation of fiscal instruments (namely of a reduced VAT rate for selected sectors)" udarbejdet af Cambridge Econometrics Ltd. og Institute of Employment Research, University of Warwich - september 1996. Det pågældende direktiv blev vedtaget af Ministerrådet i 1996. Se fodnote 3. 18 For de fem undersøgte medlemsstater giver de tre påtænkte foranstaltninger følgende resultat, der kun divergerer beskedent afhængig af den valgte kompensation. 1. En 50% nedsættelse af momsen på bestemte sektorer medfører en mindre gennem- snitsforøgelse af beskæftigelsen på 0,1% (uden at skattepolitikken er ændret). Denne vækst i beskæftigelsen fordelt på sektorer viser, at denne foranstaltning vil være til fordel for fremstillings- og byggesektoren, mens den vil betyde tab for banksektoren, finansierings- og forsikringssektoren samt distributionssektoren18. Fordelingen på de enkelte lande er uensartet. 2. Ifølge modellen vil en nedsættelse af den direkte skat på 5% så godt som ingen ind virkning få på beskæftigelsen (den vil kun stige med 0,05% på lang sigt). 3. En nedsættelse af de sociale bidrag på 5% ville føre til en beskeden forøgelse af beskæftigelsen (0,3% på lang sigt). Den sektorvise forøgelse af beskæftigelsen vedrører primært tjenesteydelsessektoren og herunder formodentligt små og mellemstore virksomheder. Det skal dog bemærkes, at en forøgelse af beskæftigelsen i visse lande opvejer en mindre nedgang i andre lande. Som ved alle økonomiske modeller må man ved evalueringen af resultaterne af under søgelsen tage visse forbehold, og det er klart, at økonomisk forskning ikke kan træde i stedet for politiske beslutninger. Resultatet af undersøgelsen giver imidlertid ikke noget som helst bevis for, at en nedsættelse af momsen på arbejdsintensive tjenesteydelser er et anbefalelsesværdigt politisk valg, der berettiger de betydelige problemer og de vanske ligheder, der er forbundet med en sådan foranstaltning. Denne vurdering underbygges af en sammenligning med en anden løsning, som allerede er blevet foreslået i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse (kapitel IX): en nedsættelse af de sociale bidrag, som i visse tilfælde kan kompenseres gennem en forhøjelse af skatten, og herunder navnlig gennem en forhøjelse af miljøafgifterne eller forbrugsafgifterne. Kom missionen er fortsat af den opfattelse, at foranstaltninger, der har mere direkte indvirkning på arbejdsmarkedet som f. eks. en nedsættelse af arbejdsgivernes eller arbejdstagernes sociale bidrag samt direkte incitamenter over for arbejdsgiverne m. v. i højere grad vil føre til jobskabelse end indirekte foranstaltninger, såsom en momsnedsættelse. En sådan foranstalt ning kan også indeholde et element af statsstøtte. Andre markedstjenester omfatter mange former for virksomhed, der ikke har noget at gøre med distri bution, logi og catering, transport, kommunikation eller bankvirksomhed, finansiering og forsikring. Distribution og andre former for markedstjenester hører til lavtlønssektoreme, hvor der typisk er tale om ufaglært arbejdskraft og arbejdsintensive aktiviteter. 19 Kommissionen er opmærksom på, at dette standpunkt ikke deles af alle medlemsstaterne og ej heller af alle øvrige aktører. F. eks. har UEAPME via sit nederlandske medlem, MKB, bestilt en kontraekspertise til ovennævnte undersøgelse fra Cambridge Econometrics/- University of Warwick. Denne undersøgelse, som først for nylig er blevet offentliggjort, blev udført af et nederlandsk institut, EIM19, under betegnelsen "Stimulation of labour-intensive services - The employment effects of a reduction of VAT-rates"; MKB har på dette grundlag også udarbejdet en informationspjece kaldet "White on black"20. Metodevalget i denne undersøgelse er forskelligt fra metodevalget i Cambridge/Warwick- undersøgelsen. Den er også baseret på en økonometrisk model, men der tages ikke hensyn til kompenserende foranstaltninger til sikring af budgetmæssig neutralitet, eftersom det antages, at reel jobskabelse kan koste penge. For hollændernes vedkommende beregnes virkningerne af en momsnedsættelse i relation til en grundvariant (der reproducerer den anticiperede udvikling ved uændret politik), og hvor der foretages en opdeling for de enkelte sektorer. Hvad angår Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige, som indgår i en mere grov beregning, er den forventede vækst i beskæftigelsen sammenholdt med den samlede beskæftigelse inden for industrien. Hvad angår Nederlandene, er anvendelsen af en reduceret momssats på 6% (i stedet for normalsatsen på 17,5%) på op til 24 udvalgte sektorer blevet testet i fem forskellige scenarier, hvor arbejdsintensiteten er forskellig (alle 24 sektorer - mindst 60, 70, 80 eller 90%); for de andre lande blev den nederlandske elasticitet og nøgletallene anvendt på nationale oplysninger om industriens omsætning, om beskæftigelsesniveauet, momssatser osv. De vigtigste resultater af denne undersøgelse er, at arbejdsløsheden i Nederlandene falder med omkring 0,5% frem til 2004, hvor den reducerede momssats anvendes inden for alle 24 sektorer. Samtidig vil den offentlige sektors underskud blive 0,4% højere. Lignende (men mindre sikre) virkninger forventes i Tyskland og i Italien for bygningsindustriens vedkom mende; for Det Forenede Kongeriges vedkommende er den relative beskæftigelseseffekt markant højere. Kommissionen er af den opfattelse, at resultaterne og de to undersøgelser vanskeligt kan sammenlignes direkte. Betingelsen i form af indtægtsneutralitet gør naturligvis en enorm forskel. Det er klart, at skattelettelser uden kompensation indvirker meget mere på økono mien, end når der sikres kompensation, men dette gælder ikke alene for moms. I så henseende er det primære resultat af Cambridge-undersøgelsen, som gør gældende, at nedskæring i omkostninger, der ikke er lønudgifter (nemlig sociale bidrag), er den mest effektive fiskale foranstaltning for at fremme beskæftigelsen, og denne tese anfægtes ikke af resultatet fra MKB/EIM-undersøgelsen. 19 20 Economiser! Instituut voor het Midden- en Kleinbedrijf. Man fokuserer således på aspekter vedrørende undergrundsøkonomien. 20 Under alle omstændigheder er Kommissionen villig til at intensivere drøftelserne, det være sig såvel den teoretiske side af forholdet mellem beskatning og beskæftigelse som det politiske og praktiske aspekt, når man skal tage stilling til momsnedsættelser i denne forbindelse. 4. 4 Gennemgang af det særlige tilfælde, der er nævnt i artikel 12, stk. 3, litra b) Artikel 12, stk. 3, litra b), i 6. momsdirektiv indeholder følgende bestemmelse: "Medlemsstaterne kan anvende en reduceret sats på levering af naturgas og elektricitet, forudsat at det konkurrencefordrejning. En medlemsstat, der agter at anvende en sådan sats, skal først underrette Kommissionen herom. Kommissionen afgør, om der er risiko for konkurrencefordrejning. " indebærer nogen risiko for ikke I henhold til den nuværende EF-lovgivning er alle andre energileverancer end dem, der er nævnt i artikel 12, stk. 3, litra b), samt med undtagelse af brændsel (artikel 28, stk. 2, litra i))21 afskåret fra at drage fordel af en reduceret momssats. Artikel 12, stk. 3, litra b), fortolkes normalt restriktivt. Men nogle medlemsstater er berettiget til fortsat at anvende en lavere momssats på dette område i en overgangsperiode, dvs. før det nye fælles momssystem træder i kraft. På denne baggrund divergerer opfattelserne af det indbyrdes forhold mellem moms og energi naturligvis meget mellem medlemsstaterne og inden for medlemsstaterne: • I Det Forenede Kongerige og i visse andre medlemsstater advokerer man for en lavere momssats på energibesparende materialer og lignende. I 1997-budgettet annoncerede den britiske regering, at et af dens mål er at hjælpe mindrebemidlede til at spare energi, og at den vil iværksætte en høring om, hvorledes man bedst kan nå dette mål. I henhold til Finance Act fra 1997 skal finansministeriet i maj 1998 fremlægge en rapport om konsekvenserne til den forvaltningsmyndighed, der varetager spørgsmålet om moms lettelse for energibesparende materialer. Denne rapport skal også nærmere vurdere, hvorledes energibesparende materialer kan fremmes ved fiskale foranstaltninger udover momsen. • Nederlandene agter at gøre brug af artikel 12, stk. 3, litra b), ved at anvende en reduceret momssats på elektricitet, der er fremstillet ved vindenergi, solenergi, energi fra små hydrauliske anlæg, biomasseenergi (grøn energi eller energi fremstillet af ikke-forurenen- de metoder). Dette forventes at tilskynde de private husholdninger til at forbruge energi, der er fremstillet på denne måde. 21 Indført ved direktivet om beskatning af landbrugsproduktionen bortset fra den del heraf, der falder ind under kategori 1 i bilag H. Se fodnote 3. 21 • Det Forenede Kongerige har også med virkning fra 1. september 1997 nedsat momssatsen på fyringsolie og anden energikraft fra 8% til 5%. Dette er sket med hjemmel i artikel 28, stk. 2, litra b). Begrundelsen for denne udvikling er at lette afgiftsbyrden på socialt følsomme varer. Tyskland har lanceret idéen om en speciel momssats på energiforbrug. Den underliggende idé er at indføre et miljøelement i momssystemet ved at anvende en bestemt sats på alle former for energileverancer, dvs. en sats, der ligger over normalsatsen. • Størrelsen af momssatsen på energileverancer (gas og elektricitet) varierer generelt set mellem 5% og 25% inden for Fællesskabet. Det følger af det foregående, at energibeskatning af et meget komplekst område, idet miljø mæssige og sociale aspekter spiller en modstridende rolle ved fastlæggelsen af en berettiget momssats, da det miljømæssige aspekt taler for en højere momssats og det sociale aspekt generelt set for en lavere sats. Som forholdene er i dag, er der klart ikke noget stort spillerum for konkurrencefordrejninger, da energimarkederne i vidt omfang fortsat er karakteriseret ved nationale distributionsmonopoler. Men disse nationale monopoler undergår hurtige ændringer inden for enhedsmarkedet. Denne tendens vil uden tvivl øge sandsynligheden for konkurrencefordrejning i den nærmeste fremtid, og der må tages hensyn til dette, når man fastlægger den fremtidige momsordning på dette område. Ifølge Kommissionen er de ovennævnte nuværende ordninger vanskelige at administrere, og der er ikke nogen indbyrdes sammenhæng, hverken mellem det sociale, miljømæssige eller fiskale aspekt. Man bør derfor overveje en revision heraf i forbindelse med indførelsen af det nye fælles momssystem, samtidig med at man i første række følger de generelle linjer, der er blevet fastlagt herfor. Det skal dog bemærkes, at punktafgifter rent faktisk er en langt mere målrettet afgift på energileverancer af enhver art. Deres indvirkning på forbrugerpriserne er også langt større, da punktafgiftssatserne er relativt høje (særligt sammenlignet med momssatserne), og selskaberne kan ikke fradrage indgående afgifter (sådan som de kan med indgående moms). Det synes derfor logisk om nødvendigt at anvende dette instrument til politiske formål frem for at anvende momsen. Kommissionens forslag om en overordnet løsning på beskatningen af energiprodukter er det første skridt i denne retning [KOM(97) 30 endelig udg. ]. I dette forslag fastsættes der nye EF-minimumssatser for beskatning af alle energiprodukter, således at medlemsstaterne får mulighed for at differentiere beskatningsniveauet afhængig af den miljømæssige kvalitet af produkterne. Forslaget indeholder også en række valgmuligheder, der giver medlemsstaterne mulighed for at momsfritage eller anvende en reduceret momssats, når der er tale om brændstof, der kan genanvendes, eller anvendelsesmuligheder, som er miljøvenlige. 22 5 HARMONISERING AF ANVENDELSESOMRÅDET FOR DEN REDUCE REDE MOMSSATS: FREMGANGSMÅDEN Da bilag H blev drøftet af medlemsstaterne og besluttet af Ministerrådet, var den valgte kompromisløsning ikke baseret på et absolut kohærent og logisk princip22. Medlemsstaterne fastsatte således, hvad de anså for et absolut minimum, for at overgangsordningen kunne fungere. Det er imidlertid selvindlysende, at visse af de ovennævnte problemer stammer fra denne manglende sammenhæng, hvad angår anvendelsesområdet for den reducerede momssats. Det er derfor klart, at det nye fælles momssystem, der er baseret på oprindelseslandet, vil kræve ikke alene en fornyet drøftelse af momssatsernes niveau, men også en sammenhængende struktur, hvad det fremtidige anvendelsesområde for den reduce rede momssats angår. En sådan sammenhængende struktur og den fremtidige harmonisering kan ikke kun være baseret på kortsigtede betragtninger. I dette kapitel vil man søge at give visse bredere retningslinjer og overveje, hvorledes man eventuelt kunne videreføre harmoniseringen af anvendelsesområdet for den reducerede momssats. Kommissionens forslag er blevet omtalt i forbindelse med de forskellige etaper af den momssatsharmonisering, der ifølge Kommissionens arbejdsprogram skal gennemføres som led i overgangen til det ny fælles momssystem. Når en drøftelse af momssatsernes harmonisering eventuelt blive sat på dagsordenen, vil det i første række være op til Rådet og medlemsstaterne at tage stilling til, i hvilket omfang en indbyrdes tilnærmelse af satserne er nødvendig for at undgå betydelig konkurrencefordrejning. Når Kommissionens arbejdsprogram dernæst gennemføres, vil sådanne konkurrencefordrejninger eventuelt opstå, men de vil have begrænset karakter, eller måske anser medlemsstaterne dem blot som et positivt element i skattekonkurrencen. I den henseende er det Kommissionens plan at forholde sig upartisk. Men det er for tidligt at undersøge denne situation nærmere. Trods det ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at en revision af anvendel sesområdet for den reducerede momssats bør indbefatte en foreløbig evaluering og stimulere drøftelserne i medlemsstaterne. 5. 1 Analyse af den nuværende situation i medlemsstaterne Medlemsstaterne anvender artikel 12, stk. 3, litra b), i 6. momsdirektiv og dets bilag H meget forskelligt. Oversigten i bilag 2 viser, i hvilket omfang medlemsstaterne har gjort brug af muligheden for at beskatte de forskellige kategorier og tjenesteydelser, der er anført i bilag H, med en reduceret sats. Oplysningerne i oversigten er dog for detaljerede til at give et overblik over de grundlæggende beslutninger eller den generelle tendens i momssatsernes størrelse i de forskellige medlemsstater. 22 Der er nærmere redegjort for baggrunden i kapitel 2 i rapporten fra 1994. 23 Den følgende tabel giver et øjebliksbillede over situationen i 1996, og man forsøger hermed at give nogle vigtige oplysninger på dette område. Nr. Kategori Antal medlemsstater, der anvender en reduceret sats (artikel 12, stk. 3, litra b)) Antal medlemsstater, der midlertidigt anven der en særlig sats (artikel 28, stk. 2)23 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Levnedsmidler Vandforsyning Farmaceutiske produkter Medicinsk udstyr Befordring af personer Bøger, aviser og tidsskrifter Entré til forestillinger og kulturelle begivenheder Radio- og tv-modtagelse Tjenester ydet af eller honorarer til forfattere, komponister og udøvende kunstnere Socialt boligbyggeri Landbrugsprodukter Ophold på hotel Entré til sportsbegivenheder Adgang til brug af sportsfaciliteter Sociale ydelser Begravelsesvirksomhed og ligbrænding Lægebehandling, tandlæge behandling og kemoterapi Renholdelse af gader, renovation samt behandling af affald 11 9 6 7 11 8 10 7 5 9 9 6 4 5 4 7 3 5 - 6 4 2 9 5 1 4 3 2 1 2 2 1 1 4 23 Fritagelser i henhold til artikel 13 i 6. momsdirektiv er ikke medregnet. 24 Det må konstateres, at et flertal af medlemsstaterne (dvs. otte eller flere ud af femten) kun anvender en reduceret momssats på syv ud af de sytten mulige kategorier. En nærmere analyse af oversigterne i bilag 1 og bilag 2 viser endvidere, hvilket i øvrigt også er under støttet af de foreliggende oplysninger, at: få medlemsstater anvender en reduceret sats på samtlige varer og tjenesteydelser inden for en hel bilag H-kategori tre medlemsstater overhovedet ikke anvender bilag H fire medlemsstater opererer med to reducerede momssatser24 de reducerede satser varierer mellem 5% og 12,5% (og er i Finland midlertidigt på 17%) nogle medlemsstater i vidt omfang anvender særlige satser, der er tilladt i en overgangs periode indtil indførelsen af det nye fælles momssystem der for elleve ud af sytten kategorier rent faktisk er en forbindelse til de eksisterende momsfritagelser (for så vidt som i hvert fald visse medlemsstater inden for disse kate gorier momsfritager nogle af de pågældende transaktioner) kategorierne 6,7 og 8 generelt set falder ind under kulturpolitik kategorierne 3,4 og 16 generelt set falder ind under sundhedssektoren kategorierne 1, 2, 5, 9, 12, 13, 14 og 15 generelt set falder ind under socialpolitik (det kulturelle og sundhedsmæssige aspekt kunne også henføres under denne rubrik) kategorierne 1 og 10 generelt set falder ind under landbrugspolitik kategorierne 2, 5,9,10 og 17 generelt set indvirker på eller falder ind under miljøpolitik det er vanskeligt at rubricere kategori 11 under en eller anden generel politik der ikke for øjeblikket er medtaget andre politiske områder, såsom økonomisk politik eller lignende. 24 Hvad angår de tre satser, der gælder i Finland, se fodnote 5. 25 For fuldstændighedens skyld kan det måske være nyttigt at gentage de tre vigtigste konklu sioner, man hidtil er nået frem til: • Bilag H's fakultative karakter og den omstændighed, at der ikke er fastsat fælles definitio ner på bilag H-kategorierne, kan i hvert fald under særlige omstændigheder føre til kon kurrencefordrejning. • Medlemsstaterne er i stadig højre grad af den opfattelse, at momssatserne - forudsat at man undgår konkurrencefordrejning - skal benyttes som et økonomisk-politisk redskab. • Inden for visse områder synes den nye teknologiske udvikling at kunne føre til uensartet momsbehandling af sammenlignelige varer og/eller tjenesteydelser. Det følger af det ovenstående, at der generelt inden for Fællesskabet synes at være behov for en reduceret momssats, og at dens anvendelsesområde i vidt omfang bør være harmoniseret, også af hensyn til forenkling og reduktion i administrationsomkostoinger. En sådan harmonisering er nødvendig vedrørende størrelsen af den reducerede momssats, og man må fastlægge det politiske kriterium for, hvornår den skal anvendes, dens velegnethed som instrument for det indre marked samt det generelle spørgsmål om modernisering af momssystemet. Kommissionen har allerede udarbejdet rammer for en sådan harmonisering, idet den har vedtaget et arbejdsprogram for det nye fælles momssystem, hvor man blandt andet netop kommer ind på disse spørgsmål. 5. 2 Vurdering i relation til det nye fælles momssystem I et momssystem, der er baseret på beskatning i oprindelseslandet, og som giver afgifts pligtige personer mulighed for at levere varer og tjenesteydelser overalt inden for Fælles skabet, vil momssatsen være en vigtig prisfaktor, der er bestemmende for virksomhedernes konkurrencemæssige situation. Ved udformningen af det nye fælles momssystem må man derfor fastsætte, hvor stor en forskel mellem momssatserne, der stadig vil kunne accepteres, uden at der opstår større konkurrencefordrejninger. Et af de vigtigste karakteristika ved momsen er som nævnt ovenfor dens neutralitet i relation til konkurrencen: hvis man derfor opretholder muligheden for at anvende for mange forskellige momssatser fra medlemsstat til medlemsstat, vil dette kunne undergrave denne neutralitet og vil også kunne influere på virksomhedernes geografiske placering, hvilket vil være i uoverensstemmelse med selve de principper, der ligger til grund for det indre marked. Det er også klart, at jo flere forskellige momssatser medlemsstaterne tillader, jo mere kompliceret vil det blive for kontrollen. 26 I denne forbindelse er det værd at nævne den forpligtelse, Kommissionen har givet i sit arbejdsprogram: Generelt set og uanset det forhold, at en løsning på spørgsmålet ikke nødvendigvis skal findes her og nu, finder Kommissionen, at en harmonisering af normal satsen inden for et ret snævert bånd (f. eks. 2-3%) er tilstrækkeligt. Men indførelsen af en enkelt normalsats bør ikke forkastes, da dette vil være den eneste måde, hvorpå det kan sikres, at afgiften er fuldstændig neutral, samtidig med at man opnår en betydelig fordel i form af, at man undgår skattesvig og skatteunddragelse. Spørgsmålet om normalsatsens størrelse skal fastsættes ved en politisk beslutning, hvor man skal tage hensyn til det samlede afgiftsprovenu og Den Europæiske Unions generelle mål, herunder navnlig EU's skattepolitiske strategi. Set fra dette standpunkt er der en stærk motivation for at forøge momsindtægterne for derved at kompensere for en punktuel nedsættelse af ikke-løn- omkostninger. Hvad angår anvendelsesområdet for reducerede momssatser (denne rapports emne), er problemerne nøjagtig de samme som for normalsatsen. Kommissionen er overbevist om, at et simpelt momssystem og dermed dets sårbarhed over for bedrageri og dets indvirkning på forretningslivet direkte afhænger af, at der er så fa momssatser som muligt. Kommissionen finder derfor, at der teknisk set kun skal være en enkelt reduceret momssats, hvis anvendel sesområde skal defineres restriktivt og i overensstemmelse med ensartede kriterier. At en reduceret sats af denne karakter ideelt set skal være obligatorisk for alle medlemsstaterne, siger sig selv. Denne sats kunne så også anvendes på alle de produkter, der for øjeblikket af fritaget, da fritagelser nødvendigvis sker på bekostning af momsens neutralitet. Hvad angår det miljømæssige aspekt af momssatsstrukturen, er det vanskeligt at se, hvorledes regressivitet kan spille en rolle som begrundelse for at anvende en reduceret momssats på bestemte varer eller tjenesteydelser. Eftersom momsen påvirker prisen på varer og tjenesteydelser, må det dog erkendes, at den kan medvirke at ændre forbrugeres adfærd, både ved at lade den, der forurener, betale regningen, og ved at tilskynde til en mere miljøvenlig adfærd. Modsat de tilfælde, hvor der af "sociale" hensyn anvendes en reduceret momssats på basale nødvendigheder, hvorved den velstående del af befolkningen ligeså tilgodeses, er eksempelvis fossile brændstoffer skadeligt for miljøet uden hensyn til brugeren. Uanset dette er det givet, at der vil opstå afgrænsningsproblemer. Det er ikke enkelt at kategorisere varer og tjenesteydelser som henholdsvis "miljøskadelige" og "miljøvenlige" og hertil kommer, at en sådan nuanceret afgrænsning af den relative miljøfordel eller -ulempe ikke uden videre kan indarbejdes i et momssystem, hvor det tilsigtes at undgå unødige komplikationer. 27 Hvad generelt angår den videre harmonisering kan man overveje flere forskellige mulig heder. Da en forøgelse af antallet af reducerede momssatser ikke er en realistisk mulighed, er der rent aritmetisk følgende optioner: • en fakultativ anvendelse af to reducerede satser (den nuværende situation) • en obligatorisk anvendelse af to reducerede satser • obligatorisk anvendelse af en enkelt reduceret sats (den ideelle situation) • en fakultativ anvendelse af en enkelt reduceret sats. Hvis en reduceret momssats gøres obligatorisk, må man samtidig vedtage fælles definitioner på de kategorier af varer og tjenesteydelser, på hvilke en sådan sats anvendes. Hvad angår antallet af reducerede momssatser, synes den nuværende divergens mellem satserne inden for Fællesskabet at tale for en struktur med to satser, som så skal anvendes på bestemte kategorier af varer og tjenesteydelser. Hvad angår anvendelsesområdet for den eller de reducerede satser, synes den nuværende implicitte sondring mellem forskellige kategorier at skulle ekspliciteres og ajourføres. Alle disse kategoriers berettigelse er den regressive karakter af momsen, der rent faktisk kun kan accepteres ved at anvende en reduceret momssats på socialt "følsomme" sektorer. Det væsentlige problem er imidlertid at fa defineret det sociale kriterium og det præcise anvendelsesområde for den reducerede momssats. Dette synes ikke at rejse problemer, når der er tale om områderne sundhed, personbefordring og levnedsmidler (og visse landbrugsprodukter), hvorimod kulturelle aktiviteter er langt vanskeligere at adskille fra rene fritidsaktiviteter. Beslutninger om momssatsernes størrelse er under alle omstændigheder påvirket af omfanget af de momsforårsagede fordrejninger, som medlemsstaterne vil anse for acceptable under den nye ordning. 28 6 KONKLUSION Denne rapport er udarbejdet i overensstemmelse med den forpligtelse, der er fastsat i 6. momsdirektivs artikel 12, stk. 4, med henblik på at revidere anvendelsesområdet for reducerede momssatser. Kommissionen ønsker med indfrielsen af denne forpligtelse sam tidig at give Rådet og Parlamentet en objektiv vurdering af den nuværende momssats strukturs indvirkning på det indre markeds funktion både set i relation til den generelle overgangsordning for momsen og i relation til en kommende overgang til et nyt fælles momssystem, der bygger på princippet om oprindelseslandet. På grundlag af de foreliggende oplysninger er Kommissionen som generel vurdering nået til den opfattelse, at den nuværende momssatsstruktur ikke på EF-basis er en hindring, der vanskeliggør mulighederne for, at overgangsmomsordningen kan fungere. Generelt kan det siges, at forskellige momssatser ikke normalt lægger ikke hindringer i vejen for grænse overskridende indkøb, men det er evident, at de af og til påvirker forbrugernes beslutninger i en uheldig retning. Detailhandlere drager i stadig større omfang fordel af det eksisterende købspotentiel på den anden side af grænserne. Dog set fra specifikke regioner og/eller specifikke varer har der ikke været nogen reel og markant EF-omfattende fordrejning af konkurrencen eller påvirkning af samhandelen som følge af excessive forskelle i momssatserne mellem medlemsstaterne. Analysen af den nuværende momssatsstruktur og herunder navnlig af anvendelsesområdet for den reducerede momssats viser imidlertid, at der her er to problemer, der er årsag til visse fordrejninger af de afgiftspligtige personers konkurrencemæssige situation (hvilket følgelig forhindrer de endelige forbrugere i fuldt ud at drage fordel af det indre marked). Dette er: bilag H's fakultative karakter samt den omstændighed, at der ikke findes nogen fælles definitioner på de kategorier af varer og tjenesteydelser, der er opført i bilag H. Begge aspekter kan føre til situationer, hvor princippet om momsens neutralitet krænkes. Kommissionen vil derfor at foreslå medlemsstaterne, at de ser nærmere på de vanske ligheder, som disse grundlæggende problemer eventuelt kan give anledning til. En revision af de forskellige kategorier inden for bilag H viser, at en række kategorier for øjeblikket giver anledning til tvister, og Kommissionen er opmærksom på, at den nuværende formulering af bilag H ikke tager højde for hele den nye teknologiske udvikling, der har fundet sted, siden bilaget blev vedtaget i 1992. Bilag H er ikke konsekvent og logisk opbygget, hvilket til tider giver anledning til særlige vanskeligheder inden for visse sektorer. Sådanne problemer kan kun løses trin for trin under de forskellige stadier af vedtagelsen af de forslag, der indgår som led i indførelsen af det nye fælles momssystem. 29 Kommissionen og medlemsstaterne skal derfor udarbejde klare retningslinjer for, hvad der på kort og lang sigt skal harmoniseres, hvad angår anvendelsesområdet for den reducerede momssats. Resultatet af nærværende rapport er en indtrængende henstilling om at følge nedennævnte retningslinjer: • en snæver tilpasning af satserne er teknisk set en nødvendighed • anvendelsesområdet for de reducerede satser skal fastlægges ud fra sociale hensyn (for at udligne den til tider regressive karakter af momsen • generelt er reducerede momssatser meget upræcise som middel til en politiske styring, og de skal ikke anvendes som erstatning for direkte subsidier • reducerede momssatser må ikke gribe ind i den generelle momsneutralitet. Rådet og Europa-Parlamentet opfordres til at fremkomme med deres udtalelse til konklu sionerne i denne rapport, og Kommissionen vil meget gerne intensivere den interinstitu- tionelle drøftelse af disse spørgsmål. 30 BILAG 1: UDVIKLINGEN I DE MOMSSATSER, SOM MEDLEMSSTA TERNE HAR ANVENDT I PERIODEN 1994-1996 (UNDTAGEN DE SATSER, DER ANVENDES I OVERGANGSPERIODEN, JF. ARTIKEL 28, STK. 2) Medlemsstat Reducerede satser Normalsatser 1994 1995 1996 1994 1995 1996 Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig27 Portugal Finland29 Sverige30 Det Forenede Kongerige 6. /. 7 8 6 5,5 12,5 9 6 6 10 5 6. /. 7 8 7 5,5 12,5 ^ 1026 6 6 10/12 5 6. /. 7 8 7 5,5 12,5 10 6 6 10/12 5/1228 5/12 6/12/17 6/12/17 12/21 12/21 8 8 6/12 8 20,5 20,5 25 15 18 15 18,6 21 19 15 25 15 18 16 20,625 21 19 15 21 25 15 18 16 20,6 21 19 15 17,5 17,5 17,5 20 16 22 25 20 16 22 25 20 17 22 25 17,5 17,5 17,5 25 26 27 28 29 30 Steg fra 18,6% til 20,6% den 1. august 1995. Steg fra 9% til 10% den 24. februar 1995. Medlem af EU siden I. januar 1995. Den reducerede sats på 12% blev indført med virkning fra 12. juli 1996. Medlem af EU siden 1. januar 1995. 1 Finland blev der først indført et generelt momssystem den 1. juli 1994. Finland må (i lighed med andre medlemsstater) ikke anvende tre reducerede momssatser, og Kommissionen har i den anledning allerede skredet ind (se fodnote 5). Medlem af EU siden 1. januar 1995. 31 BILAG 2: MEDLEMSSTATERNES ANVENDELSE AF REDUCEREDE MOMSSATSER PÅ DE KATEGORIER AF VARER OG TJE NESTEYDELSER, DER ER ANFØRT I BELAG H 16. MOMSDIREKTIV [SITUATIONEN PR 1. APRIL 1997] NB: Reducerede satser, jf. artikel 12, stk. 3, litra a), er anført med fede typer, ex = fritagelse uden ret til at fradrage indgående moms; 0 = fritagelse med ret til at fradrage indgående moms Nr. Kategori 1 Levnedsmidler 2 Vandforsyning 3 Farmaceutiske produkter 4 Medicinsk udstyr 5 Befordring af personer B 6 12 21 6 6 21 ex 6 21 6 ex DK 25 EL 8 D 7 15 E 4 7 F IRL 5,5 20,6 21 0 12,5 25 7 8 7 5,5 ex 25 15 8 18 4 16 5,5 20,6 0 25 7 8 7 5,5 0 I 4 10 16 10 4 10 19 4 NL 6 A 10 FIN 17 S 12 25 UK 0 P 5 12 17 10 5 22 25 17,5 L 3 3 3 6 6 15 17,5 20 12 5 17 3 17,5 20 5 22 ex 0 17,5 0 0 0 0 25 25 ex 12 0 ex 8 7 15 7 16 5,5 ex 10 16 3 ex 6 ex 10 5 6 32 Nr. Kategori 6 Bøger, aviser og tidsskrifter 7 Entré til forestillinger og kulturelle begivenheder Radio- og tv-modtagelse 8 Tjenester ydet af eller honorarer til forfattere, komponister og udøvende kunstnere 9 Socialt boligbyggeri 10 Landbrugsprodukter 11 Ophold på hoteller 12 Entré til sportsbegivenheder B 6 ex ex 6 21 ex 6 21 6 12 6 12 21 6 6 ex DK 25 0 25 D 7 EL 4 E 4 F IRL 2,1 5,5 12,5 21 0 12,5 21 ex 7 16 ex 2,1 5,5 20,6 7 15 ex 4 8 18 ex 8 ex 7 7 5,5 21 L 3 NL 6 A 10 P 5 3 6 15 17,5 10 ex ex 5 17 ex UK 0 17,5 FIN 12 0 6 22 S 6 25 ex 25 ex 6 -> 17,5 10 20 17 ex 6 17,5 25 15 8 4 5,5 12,5 7 7 25 20,6 8 7 5,5 12,5 •> 15 3 17,5 20 5 22 10 20 5 22 17 25 ex 25 17,5 0 17,5 I 4 19 4 10 19 10 19 4 10 4 10 25 15 8 ex 15 8 7 16 7 16 33 5,5 12,5 10 3 20,6 ex 10 3 ex 10 5 6 12 17,5 20 5 6 17,5 ex 6 6 6 6 Nr. Kategori 13 Adgang til brug af sportsfaciliteter B 6 DK ex D ex EL 8 E 16 ex F IRL 20,6 12,5 I 19 L 3 NL 17,5 6 ex 25 7 8 7 20,6 ex 19 3 17,5 15 ex 14 Sociale ydelser 15 Begravelsesvirksomhed og ligbrænding 16 Lægebehandling, tandlægebehandling og termoterapi 17 Tjenesteydelser i forbindelse med renholdelse af gader og renovation 6 21 ex 6 6 21 ex 21 A 20 ex 10 0 P 5 FIN 12 ex 17 ex S ex 6 ex 25 25 ex ex UK 17,5 ex ex ex ex 19 19 ex 20 ex ex 17,5 ex ex 10 ex 5 ex ex 4 3 17,5 10 ex 22 25 17,5 ex 0 ex 15 8 ex 8 7 ex 7 16 7 20,6 5,5 20,6 25 ex 8 7 20,6 21 ex 21 ex 21 ex 34 ISSN 0254-1459 KOM(97) 559 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 06 01 Katalognummer : CB-CO-97-575-DA-C ISBN 92-78-26348-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3*r


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3607/97 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Comunicazione della Commissione sull'impatto dell'introduzione dell'euro sui mercati di capitali (COM(97) 337 def.)

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
bond
capital market
currency convertibility
exchange transaction
financial transaction
monetary relations

formats: html pdf print

text: C 187/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 6. 98 Puo‘ la Commissione escludere che 1. il calendario previsto subira‘ modifiche, e 2. i preparativi dell(cid:146)ampliamento ad est determineranno modifiche nella programmazione finanziaria? Risposta data dal Sig. Kinnock a nome della Commissione (16 gennaio 1998) Il progetto di linea ferroviaria Monaco › Verona (Asse del Brennero) rientra nel progetto di linee ferroviarie ad alta velocita‘ / trasporto combinato Berlino › Norimberga › Monaco › Verona incluso nell(cid:146)elenco dei 14 progetti in materia di trasporti ai quali il Consiglio europeo di Essen del 1994 ha attribuito particolare importanza. Non vi sono stati cambiamenti nelle priorita‘ gia‘ stabilite e per quanto la Commissione ne sappia non vi sono motivi di ritenere che i preparativi all(cid:146)ampliamento comporteranno modifiche del calendario o della programmazione finanziaria di questo programma. Sin dall(cid:146)inizio, gli Stati membri interessati da questo progetto hanno deciso di ristrutturare l(cid:146)asse del Brennero in modo da offrire una capacita‘ tale da soddisfare sempre la domanda. Per il troncone austriaco nella valle dell(cid:146)Inn, gli studi tecnici per la ristrutturazione in modo da farne una linea a quattro binari stanno procedendo adeguatamente e i lavori preliminari nelle sottosezioni inizieranno nel 1998. Per la galleria di base del Brennero prevista, gli Stati interessati hanno gia‘ svolto ampi studi di fattibilita‘ tecnica ed economica che hanno agevolato in maniera significativa il processo decisionale. Nel dicembre del 1997, la Commissione insieme ai ministri dei Trasporti interessati, ha approvato una serie di provvedimenti relativi all(cid:146)avvio della prossima fase di preparazione del progetto. Il finanziamento di tutti i progetti TEN spetta agli Stati membri interessati e il contributo comunitario non puo‘ mai superare il 10% del costo del progetto. Fino ad oggi sono stati svolti tutti gli studi tecnici e di fattibilita‘ previsti nel quadro del progetto menzionato dall(cid:146)onorevole parlamentare. E lo stesso si prevede per quanto riguarda gli studi tecnici e i lavori attinenti al troncone della valle dell(cid:146)Inn in Austria. La Comunita‘ europea ha garantito l(cid:146)assistenza finanziaria nell(cid:146)ambito del bilancio della rete transeuropea dei trasporti per gli studi tecnici e di fattibilita‘ finora realizzati e la Commissione contribuisce da parte sua al coordinamento della cooperazione degli Stati membri interessati nella preparazione e attuazione progressive del progetto del Brennero. Inoltre, nello stesso contesto, essa finanzia studi su eventuali partnership tra enti pubblici e/o privati in materia di finanziamenti e sviluppo per la realizzazione della galleria di base del Brennero. (98/C 187/40) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3607/97 di Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (13 novembre 1997) Oggetto: Comunicazione della Commissione sull(cid:146)impatto dell(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro sui mercati di capitali (COM(97) 337 def. ) Relativamente ai mercati obbligazionari, una delle possibilita‘ di ridenominazione del proprio debito in essere e‘ costituita dal metodo di ridenominazione sulla base di una denominazione minima fissa con pagamenti compensativi per contanti › «dall(cid:146)alto verso il basso». Dispone la Commissione di un documento di lavoro piu‘ specifico su tale metodo?


title: Report on the financial statements and management for the financial year 1996 of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (Dublin Foundation), accompanied by the replies of the Foundation

eurovoc_concepts:
Eurofound
financial control
financial year
management audit
report

formats: html pdfa1b print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3597/97 του Giacomo SANTINI προς την Επ τροπή. Κατακλυσμός της ευρωπαiκής αγοράς από "νεαρά χέλια" που αλιεύουν ασιατικά σκάφη

eurovoc_concepts:
Asia
export restriction
fishery management
fishery resources
fishing rights
national law
sea fish

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3592/97 af Yves VERWAERDE til Kommissionen. Status over IMPACT-planen 1989-1995

eurovoc_concepts:
action programme
dissemination of information
information
information policy
report
self-employed person

text: C 158/160 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/213) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3592/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Status over IMPACT-planen 1989-1995 Kan Kommissionen fremsende en status over IMPACT-planen, der er en handlingsplan med sigte p(cid:229) udvikling af et marked for informationstjenester og styrkelse af konkurrenceevnen inden for den europ(cid:230)iske industri for informationstjenester? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (18. december 1997) Uafh(cid:230)ngige eksterne eksperter har udarbejdet en endelig evalueringsrapport om et program med henblik p(cid:229) etablering af et indre marked for informationstjenester (1). Rapportens titel er »final evaluation report of the EC Impact programme«, og den opsummerer resultaterne af programmets gennemfłrelse. Rapporten blev fremsendt til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det sammen med en meddelelse fra Kommissionen (2). (1) EFT L 377 af 31. 12. 1991 › i overensstemmelse med artikel 6 i R(cid:229)dets afgłrelse 91/691/E(cid:216)F af 12. december 1991. (2) KOM(96) 273. (98/C 158/214) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3599/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Information om oksekłd Jeg har fłrst for nylig f(cid:229)et kendskab til indholdet af det informationsmateriale, der omdeltes p(cid:229) den fłrste europ(cid:230)iske »European Quality Beef«-kongres (Venezia, april 1997), hvor der uddeltes pressemeddelelser, der var trykt p(cid:229) papir med b(cid:229)de EU-flaget som hoved og p(cid:229)skriften »Finansieret med stłtte fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab«, og som bar titlerne »Hvorfor kłd er et nłdvendigt n(cid:230)ringsmiddel« og »Vegetarkost som en risikofaktor i forbindelse med tuberkulose i Det Forenede Kongerige«, idet forfatteren til sidstn(cid:230)vnte var J. D. Maxwell. Har Kommissionen kendskab til dette informationsmateriale, og deler den den opfattelse, der gives udtryk for heri? Er Kommissionen klar over, at Istituto di Autodisciplina Pubblicitaria, som er medlem af AEEP (den europ(cid:230)iske alliance for etik i reklamevirksomhed), flere gange har forbudt, at kłd defineres som »et nłdvendigt n(cid:230)ringsmiddel«, helt bortset fra, at almindelig sund fornuft siger, at oplysninger af denne art, hvis de var sandf(cid:230)rdige, ville v(cid:230)re ensbetydende med dłden for omkring 10 mio mennesker i EU-landene og for i hundredvis af millioner i hele verden? I mods(cid:230)tning til ovenst(cid:229)ende stłtter undersłgelser gennemfłrt af Verdenssundhedsorganisationen og af Committee on Medical Aspects of Food Policy (resultaterne af sidstn(cid:230)vnte undersłgelse offentliggjordes i Financial Times af 15. 9. 1997) den p(cid:229)viste »fare« ved for stor indtagelse af kłd, som kan medfłre hjerte-kar-sygdomme og kr(cid:230)ft. Hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at stłtte en informationskampagne til fordel for en ern(cid:230)ring, der begr(cid:230)nser eller helt fjerner indholdet af animalske proteiner i kosten, og p(cid:229) denne m(cid:229)de fremme den europ(cid:230)iske levnedsmid- delproduktion, der g(cid:229)r i denne retning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997) Kommissionen skal głre det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at selvom den deltog i finansieringen af den europ(cid:230)iske kongres om oksekłd i Venedig, er den ikke ansvarlig for de indl(cid:230)g, som blev afholdt af de forskere, der var inviteret til kongressen. Kommissionen vurderer, at adgangen til animalske og vegetabilske produkter skulle głre det muligt for den enkelte at v(cid:230)lge en sund, afbalanceret og varieret kost og s(cid:229)ledes f(cid:229) d(cid:230)kket sine ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige behov


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3640/97 van David MARTIN aan de Commissie. Proeven met uit de vrije natuur afkomstige dieren

eurovoc_concepts:
animal experimentation
application of EU law
competence of the Member States
monkey
protection of animals
wildlife


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3629/97 von Luciano VECCHI an die Kommission. Vorlage von Bankbürgschaften für den Zugang zu den Beschäftigungsinitiativen in Deutschland

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Germany
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/31 Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in Frankreich von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/49) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3629/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in Deutschland Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen. Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in Deutschland von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/50) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3630/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in Griechenland Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen. Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in Griechenland von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/51) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3631/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in Irland Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen. Da mir bekannt ist, da(cid:223) dieser Punkt in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union unterschiedlich geregelt wird, richte ich an die Kommission die Frage, ob in Irland von Unternehmen ohne Erwerbszweck (und generell gemeinwirtschaftlichen Unternehmen und Unternehmen des (cid:132)dritten Systems(cid:147)) Finanz- oder Bankbu¤rgschaften verlangt werden, und wenn ja, zu welchen Bedingungen. (98/C 187/52) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3632/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Vorlage von Bankbu¤rgschaften fu¤r den Zugang zu den Bescha¤ftigungsinitiativen in Luxemburg Wie bereits in fru¤heren Anfragen betont wurde, hat sich der Beschlu(cid:223) der italienischen Beho¤rden, die Unternehmen (cid:132)ohne Erwerbszweck(cid:147) zu verpflichten, zwecks Zugang zu den (cid:132)Bescha¤ftigungsinitiativen(cid:147) Bankbu¤rgschaften abzuschlie(cid:223)en, als kostspielig und belastend fu¤r Einrichtungen erwiesen, die offensichtlich Schwierigkeiten haben, eigene Bankgarantien vorzulegen