title: Meddelande från kommissionen till rådet -Regionalt samarbete i Svartahavsområdet: det aktuella läget och möjliga åtgärder från EU:s sida för att främja ytterligare utveckling i området

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 11. 1997 KOM(97) 597 slutlig MEDDELANDE FRAN KOMMISSIONEN TILL RADET Regionalt samarbete i Svartahavsomrldet: det aktuella liget och mojliga atgirder fran EU :s sida rdr att frimja ytterligare utveckling i om rad et • Sammanfattning Kommissionen valkomnar och stodjer ett okat regionalt samarbete bland staterna i Svartahavsomradet och foreslar utvecklingen av en ny ansats for det regionala samarbetet runt Svarta havet som ett led i en mera omfattande EU-strategi for omradet, varvid hansyn skall tas till saval Svartahavsstatemas gemensamma intressen som till EU:s intressen i omradet. Kommissionen foreslar att denna ansats skall grundas pa befintliga tekniskt bistand. Europeiska instrument gemenskapen bar vara beredd att stadja atgarder som framjar regionalt samarbete runt Svartahavet, aven pa sub-regional niva, sarskilt vad galler transport-, energi- och telekommunikationsnat, handelssamarbete, en ekologiskt hallbar utveckling och rattsliga och inrikes arenden. - politiska, handelsrelaterade och for Nar det galler att bedama nyttan av EG:s stad till sarskilda initiativ bar aktivt deltagl\nde av de direkt berarda landerna, aven i ekonomiskt hanseende, vara ett huvudkriterium. Tekniskt bistand kommer att tillhandahallas genom befintliga instrument, framfor allt genom Tacis, Phare, Meda och, nar sa ar lampligt, genom Interreg, i enlighet med de forfaranden som ar faststallda for dessa program och pa grundval av befintliga budgetrubriker, samtidigt som "Svartahavssynergier" i mojligaste man utvecklas mellan dem. Utvecklingen av ett sadant samarbete kommer att innebara en mojlighet for de ekonomiska aktarerna i alla medlemsstater att delta fullt ut i de overenskomna samarbetsprojekten. Kommissionens viktigaste samtalspartner vid upprattandet av program for atgarder i Svartahavsomradet kommer att vara de berarda Svartahavsstaterna sjalva, saval bilateralt som inom ramen for diskussioner mellan flera lander. Samtidigt kan BSEC, sasom det viktigaste allmanna samarbetsinitiativet i Svartahavsomradet, vara av stor nytta i detta sammanhang. Med tanke pa kommissionens roll nar det galler att genomfora bistand vore det lampligt om kommissionen, pa Europeiska gemenskapens vagnar, inbjads att overvara BSEC:s maten. Europeiska unionen kommer, genom att uppmuntra det regionala samarbetet i Svartahavsomradet, att bidra till okad sakerhet, stabilitet och valstand i detta omrade som far allt storre strategisk betydelse for Europeiska unionen. Regionalt samarbete i Svartahavsomradet: det aktuella liget och mojliga atgirder fran EU :s sida for att friimja ytterligare utveckling i omradet Kommissionens meddelande till radet lnledning 1. Vid Europeiska ddets mote i Dublin i december 1996 noterades att kommissionen regelbundet skulle lagga fram rapporter angaende det stora utbudet i Europa av regional verksamhet som stracker sig fran Arktis till Svarta havet. Efter sina tidigare meddelanden · angaende regionalt samarbete i Ostersjoomradet och inom ramen for det centraleuropeiska initiativet har kommissionen upprattat den nu aktuella rapporten om regionalt samarbete i Svartahavsomradet, vilken Uiggs fram samtidigt med en allman rapport om regionalt samarbete i Europa. 2. Den nu aktuella rapporten bar tva syften: for det forsta att ge en bild av Svartahavsomradet och dess strategiska betydelse for Europeiska unionen genom att belysa den roll som det regionala samarbetet kan spela for regionens utveckling, for det andra att definiera prioriterade mal for regionalt samarbete i Svartahavsomradet som med fordel skulle kunna framjas med EU:s stod samt att identifiera vilka medel som star till buds for att uppmuntra ett sadant samarbete. 3. Kommissionen valkomnar och stodjer utvecklingen av regionala samarbetsinitiativ i hela Europa som ett medel att framja stabilitet, sakerhet och valstand. 4. Kommissionen ar angelagen om att stodja regionala initiativ dar deltagarna visar att de ar klart engagerade i det regionala samarbetet, sarskilt genom att de aktivt deltar i och finansierar gemensamma projekt. Bedomningen av sadana initiativ kan ocksa goras mot bakgrund av det politiska stodet for samarbetet, saval inom regionen som i EU och mot bakgrund av vad de uppnatt och kan komma att uppna. Kommissionen tror, i likhet med vad som anges i "Agenda 2000", att det regionala samarbetets betydelse kommer att oka i och med att · unionen utvidgas, eftersom utvecklingen av det regionala samarbetet kommer att framja den utvidgade unionens oppenhet mot grannarna, sa att inga skiljelinjer dras pa den europeiska kontinenten, det kommer ocksa att medverka till att uppfylla malet 1 Q_ for de deltagande lander som inte ar medlemmar i Europeiska unionen att ha narmare forbindelser med unionen. 5. Svartahavsomradet 1, som omfattar Grekland, Bulgarien, Rumanien och Moldavien i vast, Ukraina och Ryssland2 i norr, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan i ost och Turkiet i soder, ar ett omrade som far allt storre strategisk betydelse for Europeiska unionen, nagot som kommer att forstarkas ytterligare genom utvidgningen. Med en sammanlagd befolkning av 190 miljoner invanare3 utgor regionen en potentiellt viktig marknad for EU-varor. Den utgor dartill en viktig transitvag for energiravaror till Europa. 6. Okat regionalt samarbete mellan statema i Svartahavsomradet ar en viktig del av stravandena efter att starka fred, sakerhet och politisk stabilitet i omradet, befasta och forbattra regionens roll som en viktig handelslank mellan Europa, Centralasien och Mellanostem och att utveckla dess ekonomiska potential. I Europeiska unionens strategi for ett narmare samarbete mellan landema i Svartahavsomradet tas hansyn till Svartahavsstatemas och Europeiska Unionens gemensamma intressen i omradet. Den bor grundas pa de instrument - politiska, kommersiella och for tekniskt bistand - som for narvarande star till forfogande. 7. Jamfort med andra regionala initiativ som sett dagens ljus i Europa sedan borjan av 1990-talet, sarskilt Ostersjosamarbetet, Barents havssamarbetet och det centraleuropeiska initiativet, har det regionala samarbetet mellan Svartahavsstatema tagit form ganska langsamt, men borjar nu oka i betydelse. 1 En karta Over omrfldct bifogas i bilaga 1. 2 Nar det galler Ryssland ar dct endast de omradcn (oblast) som gransar till Svarta havcl (Rostov, Krasnodar och Stavropol) som anses vara en del av Svarta havsomradet. 3 I denna siffra ingar befolkningen i de tre omraden (oblast) i Ryska federationen som gransar till · Svarta havet, dvs. Rostov, Krasnodar och Stavropol, och som tillsammans bar en befolkning av sammanlagt 12 miljoner invanare (1995 ars siffror), inte befolkningen i Ryska federationen som helhet. 2 Det ekonomiska samarbetet i Svartahavsomradet (Black Sea Economic Co-_operation - BSEC) 8. Det storsta overgripande regionala samarbetsinitiativet i omradet a. r det ekonomiska samarbetet i Svartabavsomradet (BSEC) som lanserades 1992. Till medlemmama i detta bor kuststatema vid Svarta bavet (Bulgarien, Georgien, Rumanien, Ryssland, Turkiet ocb Ukraina) samt Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Grekland ocb Moldavien. Egypten, Israel, ltalien, Polen, Slovakien, Tunisien ocb Osterrike bar observatorsstatus. 9. Malet for BSEC a. r att framja det ekonomiska samarbetet, sa att konflikter undviks, att na fredliga uppgorelser av tvister i enligbet med OSSE:s principer samt att bjalpa de deltagande statema med deras integrering i den europeiska ocb intemationella ekonomin. Till de omraden som omfattas av samarbetet bor bandel ocb investeringar, transport, kommunikation ocb energi, turism, miljo samt vetenskap ocb forskning. I 0. BSEC ar inte nagon regional organisation i juridisk mening. Den bar inte sin grund i nagon bindande overenskommelse enligt folkratten. Besluten i BSEC:s forsamling, som bestar av de olika utrikesministrama ocb i vilken ordforandeskapet roterar, fattas med enhalligbet. Sjutton standiga arbetsgrupper inom de olika sektorerna bebandlar en mangd olika fragor sasom transport, energi, turism, framjande ocb skydd av investeringar, bank ocb finansvasende samt miljo. BSEC bar ett litet standigt intemationellt sekretariat i Istanbul. Till de organ som ar knutna till BSEC bor BSEC:s rad som foretrader affarsvarlden i de deltagande statema, Intemationella Svartabavsklubben (International Black Sea Club) som bestir av foretradare for Svartahavsbamnama samt BSEC: s parlamentariska forsamling. Till ovriga organ som ar knutna till BSEC bor bandels- och utvecklingsbanken for Svartahavsomradet (Black Sea Trade and Development Bank) i Thessaloniki, det regionala energicentret for Svartahavsomradet (Black Sea Regional Energy Centre) i Sofia ocb centret for Svartahavsstudier (Black Sea Study Centre) i Aten. 11. De konkreta resultat som uppnatts inom BSEC ar bittills forhallandevis blygsamma. Ett antal gemensamma projekt som beror flera av de stater som ar med i BSEC haller pa att utarbetas, sarskilt inom omradena transport, tull- ocb gransforfaranden, energisystem, telekommunikationer och miljo. En handels- och 3 utvecklingsbank for Svartahavsomradet (Black Sea Trade and Development Bank) har inrattats, men dess verksamhet har annu inte kommit i gang. Medlemstaterna i BSEC har uttryckt intresse for att uppratta ett frihandelsomrade vid Svarta havet och undersoker nu mojligheten till detta. Detta synes emellertid inte vara ett realistiskt mal, eftersom Grekland ar medlem i EU, Turkiet har en tullunion med EG, Bulgarien och Rumanien har associeringsavtal med inriktning pa en slutlig anslutning till EU och flera andra medlemsstater i BSEC annu inte har avslutat anslutningsprocessen till WTO-avtalet. Vad betraffar BSEC:s ambition att medverka till en fredlig losning av tvisterna i omradet kan det anses vara en bedrift i sig att BSEC lyckats sammanfora foretradarna for alla Svartahavsstaterna. Men aven pa det omradet har resultaten hittills varit begransade. 12. Eftersom BSEC ar en relativt ung organisation, som inrattades for endast fem ar sedan, ar det naturligt att det tar tid innan dess inflytande borjar bli allmant markbart. 13. Flera utmaningar maste klaras av innan BSEC blir en fullt effektiv organisation. For det forsta har de stora olikheterna medlemsstaterna emellan - vad avser kultur, historia, politik liksom ekonomi - gjort det svarare att definiera och genomfora de gemensamma malen. For det andra star endast begransade resurser till forfogande inom regionen for BSEC-projekt, eftersom ekonomiema i de flesta av deltagarstaterna ar overgangsekonomier. Hittills har det finansiella stodet i stor utstrackning kommit fran internationella givare. For det tredje ger flera BSEC-stater storre prioritet at att fullfolja sina utrikespolitiska mal i regionen med andra medel. 14. Alla lander i omradet ar medlemmar av OSSE och flera medverkar i andra regionala initiativ. Bulgarien, Moldavien, Rumanien och Ukraina deltar i det centraleuropeiska initiativet. Flera Svartahavsstater medverkar i de olika initiativ som syftar till stabilitet och sakerhet pa Balkan, sarskilt Royaumont-initiativet, det sydosteuropeiska samarbetsinitiativet (Southeast European Co-operative Initiative - SECI) och Balkankonferensen om stabilitet, sakerhet och samarbete i sydosteuropa. Moldavien, Ryssland och Ukraina och de tre transkaukasiska republikerna ar medlemmar av Oberoende staters samvalde (OSS). Azerbajdzjan och Turkiet ar medlemmar av Ekonomiska samarbetsorganisationen (ECO). Under moten anordnade av Georgien har mojlighetema till regionalt samarbete mellan de tre transkaukaiska staterna behandlats. 4 Ataganden om framfor allt transportforbindelser har undertecknats av Azerbajdzjan, Georgien, Ukraina och Uzbekistan. 1. Svartahavsomradets geopolitiska identitet och ekonomiska potential Den geopo/itiska identiteten 15. Svartahavsomradets historia kannetecknas av kulturell mangfald, men ocksa av manga politiska problem. De politiska och ekonomiska omvalvningarna i omridet pa senare tid har oppnat nya mojligheter for samarbete och utveckling av kontakter, saval inom regionen som med omvarlden. Denna process kan medverka till att starka stabiliteten i omradet och framja dess utveckling. Under de senaste minaderna har forbindelserna mellan staterna i Svartahavsomridet utvecklats positivt i flera avseenden, exempelvis bar ett avtal om vanskap, samarbete och partnerskap samt en overenskommelse mellan Ryssland och Ukraina om Svartahavsflottan undertecknats, liksom ett grundlaggande avtal mellan Ukraina och Rumanien som innehaller en principiell overenskommelse om den gemensamma utvecklingen av tvi nya "Euroregioner''4 inom omraden dar deras granser sammanfaller har slutits och Turkiet och Grekland har upprattat en informell ram for diskussioner om olosta fragor i Egeiska havet. De berorda landernas engagemang i regionala samarbetsinitiativ kan bidra till att befasta denna utveckling. 16. Svarta havet ar genom sitt geografiska lage i skarningen mellan Europa och Asien ett naturligt genomfartsomrade. Som sadant har det sedan Uinge forbindeiser med bade Europa och Mellanostern och ar den rakaste vagen mellan Europa och Centralasien liksom mellan de nya oberoende staterna i Europa och Turkiet. Detta ar sarskilt viktigt med tanke pa de enorma naturtillgangarna, sarskilt energitillgangarna, vid Kaspiska havet och i Centralasien. Till de negativa aspekterna hor att omradet har blivit ett genomfartsomrade for illegal handel med narkotika, vapen och karnamnen samt for illegal invandring. 4 GrruisOverskridande samarbete mellan angrAnsande omraden i stater som grAnsar till varandra. Begreppet "Euroregion" myntades fOr att beteckna sAdana arrangemang inom Europeiska unionen och har cUirefter ocksa anvAnts llir att ange liknande grAnsOverskridande arrangemang llir angrruisande omraden i IAndema i Central- och Osteuropa. 5 17. Genom sitt geografiska lage ar Svartabavsomradet av strategisk betydelse ur militar synvinkel. Omradet som byser de tre storsta vapnade styrkoma i Europa 5, namligen de ryska, turkiska ocb ukrainska, ar starkt militariserat. Anskaffningen av vapen i omradet ar betydande, bade ur kvantitativ ocb kvalitativ synvinkel ocb detsamma galler vapentillverkningskapaciteten i omradet. Under dessa omstandigbeter ar det av storsta vikt att sakerbeten ocb stabiliteten i Svartahavsomradet garanteras. 18. Grekland och Turkiet ar medlemmar i NATO. De ovriga kuststaterna runt Svarta havet ar medlemmar i NATO:s Partnerskap for fred. Flera Svartahavsstater efterstravar fullt medlemskap i NATO. Ekonomisk potential 19. Svartabavsomradet ar ett omrade med stora ekonomiska skillnader. Vissa delar av omradet som de sodra delama av Ryssland ocb Ukraina samt de ostra delama av Rumanien ar industrialiserade. Andra omraden runt Svarta bavet ar landsbygdsomraden med begransad ekonomisk utveckling. Tillverkningsindustrins andel av regionens totala industriproduktion ar ganska hog, aven om de mest industrialiserade delarna av regionen kannetecknas av tunga industrier som inte ar konkurrenskraftiga. BNP per capita (kopkraftsparitet) i de stater i omradet som inte ar medlemmar i EU varierar fran 4 73 O USD i Turkiet till 1 510 USD i Azerbajdzjan6. 20. Den ekonomiska potential en i Svartahavsomradet ar betydande och okar i takt med att omradet oppnar sig for varldsekonomin. A ven om den ekonomiska overgangsprocessen bar medfort allvarlig ekonomisk nedgang i flera Svartabavsstater finns det tecken pa att ekonomin har borjat aterhamta sig i manga delar av omradet. 1996 bade Rumanien en ekonomisk tillvaxttakt pa 4,3 %, medan den turkiska ekonomin bade en tillvaxttakt pa 7,0 %. Ryssland bade under 1996 en ytterligare tillbakagang i sin ekonomi med 6 %, men en begransad tillvaxt forvantas under 1997. Den nedatgaende trenden fortsatter daremot i andra stater i Svartahavsomradet, daribland Ukraina och 5 Diskuteras just nu i samband med forhandlingarna om en revidering av CFE-avtalet. 6 1994 ars siffror. 6 Moldova, och utsiktema for ekonomisk tillvaxt dar forefaller inom den narmaste framtiden att vara begransade. 21. Svartahavsomradet ar med sin sammanlagda befolkning om 190 miljoner 7 en potentiellt viktig marknad for EU:s export. EU:s handel med k:uststatema runt Svarta havet okar pa det hela taget. Samtidigt ar EU en viktig handelspartner for landema i omradet. Pa en av de storsta marknadema i omradet, Turkiet, star EU for nastan halften av handeln. vad galler Bulgarien och Rumanien ar EU:s andel i storleksordningen femtio sextio procent. 22. Handelsforbindelsema mellan statema i Svartahavsomradet ar relativt svaga, bortsett fran de traditionella forbindelsema mellan R yssland och de nya oberoende statema i omradet, som dock minskar. Nya handelsforbindelser haller pa att utvecklas, men de ar fortfarande ganska obetydliga. Mellan 1994 och 1996 t. ex. mer an fordubblades Turkiet import fran Ryssland (fran 879 miljoner ecu 1994 till 1 835 miljoner ecu 1996), medan Turkiets export till Ukraina tredubblades (fran 63 miljoner ecu 1994 till 207 miljoner ecu 1996). Nya handelsfloden haller ocksa pa att vaxa fram mellan Turkiet, a ena sidan, och Georgien, Azerbajdzjan och Bulgarien, a andra sidan. Underlattandet av den gransoverskridande trafiken och tullforfarandena kommer att vara av avgorande betydelse for att oka handeln och uppmuntra investeringar och ekonomisk tillvaxt i omradet. 23. Landema i omradet har sagt sig ha for avsikt att skapa ett frihandelsomrade vid Svarta havet. Detta ar en fraga som direkt beror Europeiska unionen, eftersom Grekland, sasom varande medlem i EU, och Turkiet, sasom varande ett associerat land som ar bundet till EU: s gemensamma handelspolitik genom en tullunion, inte i eget namn tar deltaga i regionala frihandelsavtal. Samtidigt valkomnar Europeiska unionen i princip steg mot en liberalisering av handeln, i den man dessa ar forenliga med det multilaterala handelssystemet och gallande overenskommelser mellan EU och de berorda statema beaktas. Europeiska unionen anser att en anslutning av samtliga Svartahavsstater till Varldshandelsorganisationen (WTO) ar ett viktigt och nodvandigt forsta steg i riktning 7 Se fotnot 3 ovan. 7 mot en liberalisering av handeln i omradet och ar beredd att hjalpa de Svartahavsstater som annu inte ar medlemmar i WTO att forbereda deras anslutning8. 24. De utlandska investeringama i Svartahavsomradet okar, aven om de fortfarande ar blygsamma. 1995 beraknades de utlandska direktinvesteringama i landema i omradet till 4 874 miljoner USD, 1994 var de 2 915 miljoner USD och 1993 var de 2 034 miljoner USD. Forekomsten av naturtillgangar, en relativt valutvecklad infrastruktur och i manga fall en skolad arbetskraft hjalper till att locka utlandska investeringar till omradet. Manga hinder mot utlandska investeringar kvarstar dock, saval juridiska som praktiska. Svartahavsomradet och Europeiska unionen 25. Svartahavsomradet star genom Grekland i direkt forbindelse med Europeiska unionen. Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater har dessutom undertecknat bilaterala avtal med andra Svartahavsstater. Europaavtal ar i kraft med Bulgarien och Rumanien. Partnerskaps- och samarbetsavtal har ingatts med R yssland, Ukraina, Moldavien och de tre transkaukasiska republikema9. En tullunion mellan EG och Turkiet grundad pa 1963 ars associeringsavtal tradde i kraft den 31 december 1995. Kommissionen lade nyligen fram ett meddelande om forbindelsema med Turkiet med flera forslag pa bur forbindelsema med utgangspunkt fran tullunionen 10 sk. ulle k. unna utvecklas. 26. Med utvidgningen okar Svartahavsomradets betydelse for Europeiska unionen. EU har stort intresse av att framja politisk stabilitet och ekonomiskt valstand i Svartahavsomradet och av att stimulera utvecklingen av forbindelserna, bade inom omradet och med EU. 8 Tekniskt bistand inffir anslutningen till WTO Uimnas fbr nArvarande till Ryssland, Ukraina, Moldavien, Georgien och Armenien. 9 I motsats till tullunionen och associeringsavtalen erbjuder inte partnerskaps- och samarbetsavtalen fbrmansvillkor fbr handel, i avtalen med Ryssland, Ukraina och Moldavien forutses dock mojligheten att oppna fbrhandlingar om ett frihandelsomrade. 10 Till dessa Mr framtor allt befilstande av tullunionen, fraIBjande av industriellt samarbete och invcstcringar, medvcrkan i gcmcnskapcns program, samarbete i frAgor som ror de mfinskliga rfittigheterna samt stod till regionalt och grfinsoverskridande samarbete. 8 2. Strategi for att uppmuntra samarbete i Svartahavsomradet F oreslagna prioriterade ma/ 27. Samarbetet inom regionen skulle med f6rdel kunna inriktas pl foljande: 1. Framjande av den politiska stabiliteten och den politiska dialogen liksom de manskliga rattighetema, demokratin och rattsstatens principer. 2. Transitering genom omradet och utveckling av regionens transport- , energi och telekommunikationsnat, inbegripet forbindelser med de europeiska naten. 3. Regionalt kommersiellt samarbete och skapande av gynnsamma villkor for investeringar fran EU och fran utlandet i ovrigt, inbegripet inom sektom for de sma och medelstora foretagen, samtidigt som forenlighet mellan nya och befintliga system garanteras. 4. Hallbar utveckling, skydd av miljon i omradet och karnsakerheten. 5. Minskning av den illegala handeln med narkotika, smugglingen och den illegala invandringen i omradet. 28. Det regionala samarbetet ar inte hara en angelagenhet for de centrala myndighetema i de berorda landema, utan skulle ocksa med fordel kunna vara en angelagenhet for andra beslutsfattande nivaer i de deltagande statema. F ordelarna av samarbetet i Svartahavsomradet skulle oka om de regionala och lokala forvaltningama knots till denna process och om narmare forbindelser mellan de omraden som ar atskilda av gransema uppmuntrades, aven de kontakter som sker manniskor emellan 11 _ Instrument till stod for Svartahavssamarbetet 29. Det flnns en rad olika instrument - politiska, handelsrelaterade och for tekniskt bistand - som kan anvandas for att stodja och framja det regionala samarbetet i Svartahavsomradet. I gemenskapens stod till landema i omradet, som under perioden 11 Den pagaende utredningen av "Konsekvensema ffir Europeiska unionen av den territoriella utvecklingen i Svarta havsomradet" som utfors pa uppdrag av Generaldirektorat XVI och som berttknas vara avslutad i mitten av 1998 kommer i delta sammanhang att vara till stor nytta. 9 1991-1996 uppgick till totalt 2 589 miljoner ecul2, ingar ett betydande bidrag fran EG till att starka det regionala samarbetet i Svartahavsomradet och till att stimulera utvecklingen i omradet. Stodet formedlas huvudsakligen genom Phare- och Tacis-programmen (saval nationella program som program for flera lander) och kompletteras med medel fran Interreg och fran sektorspecifika gemenskapsprogram. 30. Under perioden 1991-1996 beraknas 490 miljoner ecu ha avsatts i gemenskapsstod till verksamhet som sarskilt syftade till att starka den regionala utvecklingen och samarbetet i Svartahavsomradet. Ett av gemenskapen understott initiativ pa transportomradet som tagits gemensamt med alla stater i Svartahavsomradet ledde till att den paneuropeiska transportkonferensen i Helsingfors stallde sig bakom tanken att Svartahavsomradet utvecklas till ett paneuropeiskt transportomrade och darmed ett multimodalt regionalt integrerat transportnat. Darigenom underlattas forbindelserna mellan de paneuropeiska transportkorridorema vaster och norr om Svarta havet liksom forbindelsema med den med medel fran Tacis finansierade TRACECA-korridoren 13 genom Kaukasus. Pa energiomradet samarbetar Svartahavsstatema i de genom Phare och Tacis finansierade initiativen for att restaurera, modernisera och rationalisera olje- och gasledningama mellan statema, sarskilt i det sa kallade INOGATE 14 _programmet, och aven i det av gemenskapen understodda regionala energicentret for Svartahavsomradet (Bla~k Sea Regional Energy Centre). Nar det galler ekologiskt hallbar utveckling formedlas gemenskapsstod till miljoprogrammet for Svarta havet och genomforandet av Bukarest-konventionen om skydd av miljon i Svartahavsomradet vilken ingicks av Svartahavsstatema 1990 samt till genomforandet av den strategiska aktionsplanen for Svarta havet som undertecknades av BSEC-statema 1996. Gemenskapsstod lamnas dessutom for att stodja Svartahavsstatemas anslutningsprocess till WTO, vilket av ar 12 I dcnna siffra ingAr inte gcmcnskapcns stOd till Grckland som i egenskap av mcdlcmsstat i EU har tillgAng till deEuropciska strukturfondema. I siJTran ingAr gcmcnskapcns stOd till Ryska fcdcrationcn som helhet. 13 TRACECA stAr for Transport Corridor Europe Caucasus Central Asia (Transportkorridoren Europa Kaukasus-Ccnlralasicn). 14 INOGATE star for restauration, modernisering och rationalisering av olje- och gasledningama mellan de nya oberoende statema i f. d. Sovjetunionen. 10 avgorande betydelse for att starka handelssamarbetet i omradet. Begransat stod fran Tacis och Phare bar ocksa lamnats till verksamhet med anknytning till BSEC 15. 31. I overensstammelse med vad som tillampas i andra regionala initiativ, framfor allt i Ostersjoomradet, foreslas att det tekniska bistandet aven framdeles formedlas endast genom befintliga instrument (i forsta hand Tacis, Phare, Meda och, i forekommande fall, Interreg) i enlighet med de regler och faststallda forfaranden som giller for dessa och pa grundval av befintliga budgetrubriker. Kommissionen kommer att agna sarskild uppmarksamhet At att samordna en mllinriktad anvandning av de olika gemenskapsinstrumenten i Svartahavsomrldet. "Svartahavssynergier" 32. For att utveckla "Svartahavssynergier'' inom ramen for gemenskapens nuvarande bistandsprogram ar kommissionen beredd att finansiera Svartahavsrelaterad verksamhet med medel fran de mellanstatliga Tacis-programmen och fran Phare-programmen for flera lander, liksom med medel fran de nationella Tacis- och Phare-programmen for de berorda statema i Svartahavsomradet och, i forekommande fall, fran Interreg-programmet, under forutsattning att en uttrycklig begaran lamnas av de berorda Svartahavsstatema och att projektforslagen inges genom de vanliga kanalema och bedoms pa sakliga grunder i enlighet med gangse normer och forfaranden. Relevanta projektforslag som inges enligt Phare-, Tacis-, Meda- och, i forekommande fall, enligt Interreg-programmen, sarskilt forslag sotn ror flera Svartahavsstater och som bar anknytning till utvecklingen av transport-, energi- och telekommunikationsnaten, handelssamarbetet, den ekologiskt hallbara utvecklingen och juridiska och inre angelagenheter, skulle saledes varderas ocksa enligt "Svartahavskriterier". 33. Andra initiativ som bygger pa tidigare resultat eller erbjuder nya perspektiv for samarbete maste overvagas. Till dessa hor att forbinda TRACECA med de paneuropeiska transportkorridorema och hamnarna tangs Svarta havets vastra kust, att utveckla ett 15 Tekniskt bistAnd har IAmnats f'Or utveckling av en arbetsplan fflr handels- och utvecklingsbankcn (Black Sea Trade and Development Bank) i Thessaloniki och till det internationella centret fflr Svarta havsstudier (Black Sea Study Centre) i Aten, ruir det gAller genomffirandet av flera ekonomiska undersOkningar. 11 multimodalt och regionalt integrerat transportnat och garantera en strategisk utveckling av energinat som forbinder Svartahavsomradet med Cenralasien och Europa. Att framja kommersiellt samarbete och stimulera investeringar i omradet samt att garantera att den strategiska aktionsplanen for miljon vid Svarta havet och Bukarest-konventionen om skyddande av Svarta havet genomfors kommer ocksa att forbli viktiga mal. Den forvantade nya fokuseringen av "Miljo for Europa" tin de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen kommer sannolikt att oppna nya perspektiv for miljosamarbete i Svartahavsomradet. Dessutom kommer det att vara viktigt att hjalpa till med att minska den illegala handeln med narkotika och vapen och den illegala invandringen. Nar nyttan av EG-stod till sarskilda initiativ skall bedomas ar ett aktivt deltagande av de direkt berorda landerna, och aven ett ekonomiskt deltagande fran deras sida ett viktigt kriterium. 34. Framjande av Svartahavssamarbetet innebar stora mojligheter till battre samverkan mellan Tacis, Phare och Meda och kommer ocksa att i hog grad dra fordelar av en sadan samverkan. Dessa tre gemenskapsprogram bar samma mal nar det galler att stodja partnerlanderna i den ekonomiska omvandlingsprocessen och att starka demokratin, samtidigt som de tacker olika geografiska omraden och bar sina egna regler. Nar sa ar lampligt kommer samordning med Interreg-programmet ocksa att ske. For att gemenskapssstodet till Svartahavssamarbetet skall bli sa effektivt som mojligt och for att samverkan mellan de berorda programmen skall garanteras, kommer nara samrad mellan kommissionens enheter i fragor som ror Svartahavsomradet att aga rum, som skapar ett ramverk for systematisk gemensam granskning och, i forekommande fall, gemensam finansiering av forslag for att starka Svartahavssamarbetet. Ytterligare samordning och samarbete med de internationella finansieringsinstituten kommer, oar sa behovs, att undersokas narmare. 3 5. Europeiska gemenskapens viktigaste samtalspartner oar det gall er att utveckla intiativ i Svartahavsomradet har hittills varit de berorda Svartahavsstaterna sjalva. Kommissionen avser aven i fortsattningen arbeta pa detta satt nar det galler att gora upp program for gemenskapsatgarder i Svartahavsomradet, samtidigt som landerna i omradet kommer att uppmuntras att utarbeta gemensamma projekt av regional betydelse. Kommissionen skulle valkomna det mervarde som BSEC, i egenskap av det framsta regionala samarbetsinitiativet av allman karaktar i Svartahavsomradet, skulle kunna ge och ar beredd att fortlopande utbyta information om gemenskapsatgarder med relevans for de 12 mal som overenskommits inom BSEC. Bidrag fran andra befintliga samarbetsinitiativ i Svartahavsomradet skulle ocksa valkomnas, om de tillfor ett mervarde. 36. Europeiska gemenskapen bar for narvarande inte nagra formella institutionella forbindelser med BSEC. Mot bakgrund av Europeiska unionens policy att stodja utvecklingen av det regionala samarbetet skulle med fordel nagon form av forbindelser med BSEC kunna planeras. I den s. k. Moskva-deklarationen nyligen uttryckte BSEC staternas stats- och regeringschefer sin onskan att "tillsammans med EU utveckla en gemensam plattform for narmare kontakter och samarbete". Med tanke pa den roll kommissionen spelar vid genomforandet av det tekniska bistandet vore det lampligt om kommissionen, pa Europeiska gemenskapens vagnar, inbjods att overvara BSEC:s moten. Utvecklingen av forbindelser med BSEC ar ett komplement till att starka de bilaterala forbindelserna med var och en av de sjalvstandiga staterna i regionen. Sammanfattning och slutsats 3 7. Kommissionen valkomnar och stodjer ett okat regionalt samarbete bland staterna i Svartahavsomradet och foreslar utvecklingen av en ny ansats for det regionala samarbetet runt Svarta havet som ett led i en mera omfattande EU-strategi for omradet, varvid hansyn skall tas till saval Svartahavsstaternas gemensamma intressen som till EU: s intressen i omradet. Kommissionen foreslar att denna ansats skall grundas pa befintliga instrument - politiska, handelsrelaterade och for tekniskt bistand. Europeiska gemenskapen bor vara beredd att stodja atgarder som framjar regionalt samarbete runt Svartahavet, aven pa sub-regional niva, sarskilt vad galler transport-, energi- och telekommunikationsnat, handelssamarbete, en ekologiskt hallbar utveckling och rattsliga och inrikes arenden. 38. Nar det galler att bedoma nyttan av EG:s stod till sarskilda initiativ bor aktivt deltagande av de direkt berorda landerna, aven i ekonomiskt hanseende, vara ett huvudkriterium. Tekniskt bistand kommer att tillhandahallas genom befintliga instrument, framfor allt genom Tacis, Phare, Meda och, nar sa ar lampligt, genom Interreg, i enlighet med de forfaranden som ar faststallda for dessa program och pa grundval av befintliga budgetrubriker, samtidigt som "Svartahavssynergier" i mojligaste man utvecklas me11an dem. Utvecklingen av ett sadant samarbete kommer att innebara en mojlighet for de 13 ekonomiska aktorema i alla medlemsstater att delta fullt ut 1 de overenskomna samarbetsprojek:ten. 3 9. Kommissionens vik:tigaste samtalspartner vid upprattandet av program for atgarder i Svartahavsomradet kommer att vara de berorda Svartahavsstatema sjalva, saval bilateralt som inom ramen for diskussioner mellan flera lander. Samtidigt kan BSEC, sasom det vik:tigaste allmanna samarbetsinitiativet i Svartahavsomradet, vara av stor nytta i detta sammanhang. Med tanke pa kommissionens roll nar det galler att genomfora bistand vore det lampligt om kommissionen, pa Europeiska gemenskapens vagnar, inbjods att overvara BSEC:s moten. Europeiska unionen kommer, genom att uppmuntra det regionala samarbetet i Svartahavsomradet, att bidra till okad sakerhet, stabilitet och valstand i detta omrade som far allt storre strategisk betydelse for Europeiska unionen. 14 Regionalt samarbete i Svartahavsomridet • G I I I I I I -r-·1 I I I I 1· 1 1 ,··r -,-. -,--,-·r"'T I I I I I I I I I I I I l'I I I I I I I t- : I I I I I I I I I I I 1· J I I I I I I -r+- I f 0 i ·W Caspian i I I ;-;-;-111 --t-t-t-1 1 ·1 r n Sea ~ "~\ij:. ,. m +-+-+-11111-t-+-il I IH-HI 11-t-t-tl I l-+-++I Black s. ea Ionian Sea. Yaa. tta e Malta IVlediterr,=,,. · q, ,el!JI') - - - - - - - - - , -. s. _. :b --~a ~ ·o •. ---~\ ~:· Cypru!I. iffkoos•O'". __ / V nt1'!rt t l (TT f Ff I rt/ Tlbllt • Iran KlllaAI • ·". Iraq c:J Medlemsstat i det ekonomiska samarbetet i Svartahavsomr6det (BSEC) i,H#ua Medlemsstat i Europeiska unionen (EU) c:J Ovriga lander F<;;:;,1 Medlemsstat i EU - ~edlemsstat i BSEC Avtalsforblndelser med Europeiska unlonen EW"Opaavtal Tullunion Associeringsavtal Par1nerskaps- och samarbetsavtal Samarbetsavtal De viktigaste stidernas storlek • 0 • > 5 miljoner invAnare 1-5 miljoner invAnare Andra viktiga stAder Athens Huwdstad Folkmingden I BSEC:s medlemsstater• (symbolcrnu storlelc Ir i proportion till folkmlngden (miljoner invlnare) 1992) ,. -· --··-·· ··~- 149 59 23 ·. ,· '· ·--~ ···-\ ·. , ~····I 10. ;_ / \, __ /·\. 4 \_) Forindringar I folkmingden (lrligt vuiationstal, prognoser tbr 1992-2000)* - Okning med> 1 % Okning med 0,2 %-1 % - c:J Otbrandrad (-0,2 %-+o,2 %) ~ Minskning med > 0,2 % *Kalla: ViJrldsbanken ISSN 1024-4506 KOM(97) 597 slutlig DOKUMENT sv 11 13 02 Katalognummer : CB-C0-97-612-SV-C ISBN 92-78-27534-4 Byran for Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2270/97 DELLA COMMISSIONE del 14 novembre 1997 che fissa il prezzo massimo di acquisto e i quantitativi di carni bovine acquistati all'intervento per la centonovantaduesima gara parziale effettuata nel quadro delle misure generali d'intervento conformemente al regolamento (CEE) n. 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
maximum price
quantitative restriction


title: QUESTION ECRITE no 3508/97 de Leonie van BLADEL au Conseil. Contrôle parlementaire des services de renseignements et de sécurité dans le cadre d'Agenda 2000

eurovoc_concepts:
application of EU law
parliamentary scrutiny
secret service

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 158/135 Pour sa part, la Commission ne manque pas d(cid:146)e·voquer ces questions dans les contacts qu(cid:146)elle maintient avec les autorite·s des pays concerne·s et s(cid:146)efforce par tous les moyens a‘ sa disposition de contribuer a‘ l(cid:146)e·limination des pratiques auxquelles se re·fe‘re l(cid:146)Honorable Parlementaire. C(cid:146)est notamment le cas de sa proposition de mise en (cid:156)uvre des clauses incitatives sociale et environnementale dans le cadre du sche·ma de pre·fe·rences tarifaires ge·ne·ralise·es (SPG) qu(cid:146)elle a adopte·e fin octobre. Le projet de re‘glement du Conseil pre·voit en effet l(cid:146)octroi de pre·fe·rences additionnelles aux pays be·ne·ficiaires du sche·ma qui en font expresse·ment la demande et apportent la preuve qu(cid:146)ils adoptent et appliquent effectivement le contenu des normes internationales en matie‘re de protection des travailleurs e·tablies par l(cid:146)Organisation internationale du travail, notamment la convention no 138 concernant l(cid:146)a(cid:136)ge minimal d(cid:146)admission a‘ l(cid:146)emploi. (98/C 158/176) QUESTION E· CRITE E-3508/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (14 novembre 1997) Objet: Contro(cid:136)le parlementaire des services de renseignements et de se·curite· dans le cadre d(cid:146)Agenda 2000 1. Le Conseil est-il au fait de la pre·sence, en sa qualite· de conseiller du Premier ministre des Pays-Bas, de M. Meulmeester a‘ un congre‘s d(cid:146)Europe 2000 qui s(cid:146)est tenu le 20 septembre a‘ Bucarest, manifestation centre·e sur le the‘me «European models on parliamentary control regarding law enforcement and intelligence organisations» (mode‘les europe·ens de contro(cid:136)le parlementaire en matie‘re d(cid:146)application du droit et de services de renseigne- ments)? Sait-il que M. Meulmeester, ancien directeur du service de renseignements ne·erlandais pour l(cid:146)e·tranger 2. (IDB), service qui a e·te· dissous entre-temps, et M. Hoekstra, ancien secre·taire ge·ne·ral du ministe‘re ne·erlandais des Affaires ge·ne·rales, ont fait de·truire aux Pays-Bas, sans l(cid:146)approbation du Parlement, des dossiers de l(cid:146)IDB, notamment des dossiers relatifs au Surinam? N(cid:146)estime-t-il pas que des fonctionnaires qui se soustraient aux re‘gles de·mocratiques dans leur pays ne 3. doivent en aucun cas participer en Europe orientale a‘ des activite·s d(cid:146)information et de soutien concernant les services de renseignements et de se·curite·? 4. Peut-il inviter la Commission a‘ proposer une directive assurant qu(cid:146)a‘ l(cid:146)avenir des fonctionnaires qui ont viole· les re‘gles de·mocratiques ne participent en aucune manie‘re a‘ des activite·s d(cid:146)information ou de soutien relatives aux services de renseignements et de se·curite·? Les questions souleve·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne rele‘vent pas de la compe·tence du Conseil. Re·ponse (20 janvier 1998) (98/C 158/177) QUESTION E· CRITE E-3509/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (14 novembre 1997) Objet: Violation de la vie prive·e des autorite·s (locales) en Europe 1. Dans le quartier de la cour a‘ La Haye, aux Pays-Bas, au coin de la Molenstraat et de la Princestraat, toute la circulation, y compris celle des pie·tons, est enregistre·e par la municipalite· au moyen de came·ras vide·o, dans le contexte de la fermeture d(cid:146)une partie de la ville au trafic motorise·. Or, il est apparu que les e·crans vide·o e·taient surveille·s aussi par des particuliers, a‘ savoir des membres du personnel du Parkhotel, qui autorisent certains ve·hicules se·lectionne·s par eux a‘ emprunter les arte‘res ferme·es entre 11 h 30 et 17 h 30. Le Conseil convient-il que les activite·s de surveillance de la voie publique en Europe ne doivent en aucun cas e(cid:136)tre confie·es a‘ des particuliers?


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2276/97, annettu 14 päivänä marraskuuta 1997, asetuksessa (EY) N:o 2094/97 tarkoitetun Réunioniin toimitettavaa pitkäjyväistä esikuorittua riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätettyjen tarjousten osalta

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice
supply


title: REGLAMENTO (CE) N° 2273/97 DE LA COMISIÓN de 14 de noviembre de 1997 relativo a las ofertas presentadas para la exportación de arroz blanqueado de grano largo con destino a determinados terceros países en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2097/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2275/97 DELLA COMMISSIONE del 14 novembre 1997 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2095/97


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2279/97 DE LA COMMISSION du 14 novembre 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3508/97 von Leonie van BLADEL an den Rat. Parlamentarische Kontrolle von Nachrichten- und Sicherheitsdiensten im Rahmen der "Agenda 2000"

text: 25. 5. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 158/135 Die Kommission ihrerseits spricht in ihren Kontakten mit den Beho¤rden der betreffenden La¤nder diese Fragen immer wieder an und setzt alle ihr zur Verfu¤gung stehenden Mittel ein, um die Praktiken, auf die der Herr Abgeordnete hinweist, zu beka¤mpfen. Dies ist insbesondere der Fall bei ihrem Vorschlag fu¤r die Anwendung der als Anreiz konzipierten Sozial- und Umweltklauseln im Rahmen des Allgemeinen Pra¤ferenzsystems (APS), den sie Ende Oktober angenommen hat. In dem Entwurf einer Verordnung des Rates ist vorgesehen, den durch das Pra¤ferenzsystem begu¤nstigten La¤ndern zusa¤tzliche Pra¤ferenzen zu gewa¤hren, wenn die La¤nder diese ausdru¤cklich beantragen und den Nachweis erbringen, da(cid:223) sie die von der internationalen Arbeitsorganisation aufgestellten internationalen Normen zum Schutz der Arbeitnehmer, vor allem das U¤ bereinkommen Nr. 138 u¤ber das Mindestalter fu¤r die Zulassung zur Bescha¤ftigung, angenommen haben und tatsa¤chlich anwenden. (98/C 158/176) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3508/97 von Leonie van Bladel (UPE) an den Rat (14. November 1997) Betrifft: Parlamentarische Kontrolle von Nachrichten- und Sicherheitsdiensten im Rahmen der (cid:132)Agenda 2000(cid:147) 1. Hat der Rat Kenntnis von der Anwesenheit von Herrn Meulmeester in seiner Funktion als Berater des niederla¤ndischen Ministerpra¤sidenten auf dem Kongre(cid:223) von (cid:132)Europa 2000(cid:147) am 20. September d. J. in Bukarest, auf dem das Thema (cid:132)European models on parliamentary control regarding law enforcement and intelligence organisations(cid:147) (Europa¤ische Modelle der parlamentarischen Kontrolle betreffend Anwendung der Rechtsvor- schriften und Nachrichtendienste) im Mittelpunkt stand? Ist dem Rat bekannt, da(cid:223) der oben erwa¤hnte Herr Meulmeester als ehemaliger Leiter des mittlerweile 2. aufgelo¤sten niederla¤ndischen Nachrichtendienstes fu¤r das Ausland (IDB) gemeinsam mit dem ehemaligen Generalsekreta¤r des niederla¤ndischen Ministeriums fu¤r Allgemeine Angelegenheiten, Herrn Hoekstra, in den Niederlanden ohne Zustimmung des Parlaments Akten des IDB im allgemeinen und u¤ber Surinam im besonderen hat vernichten lassen? 3. Ist der Rat nicht der Auffassung, da(cid:223) Beamte, die sich im eigenen Land demokratischen Regeln entziehen, in keinem Fall in Osteuropa an Informations- und Unterstu¤tzungsaktivita¤ten im Zusammenhang mit Nachrich- ten- und Sicherheitsdiensten beteiligt sein sollten? Kann der Rat die Kommission ersuchen, Richtlinien auszuarbeiten, damit ku¤nftig Beamte, die gegen die 4. demokratischen Bestimmungen versto(cid:223)en haben, in keiner Weise an Informations- und Unterstu¤tzungsaktivita¤- ten im Zusammenhang mit Nachrichten- und Sicherheitsdiensten beteiligt werden? Die von der Frau Abgeordneten gestellten Fragen fallen nicht in den Zusta¤ndigkeitsbereich des Rates. Antwort (20. Januar 1998) (98/C 158/177) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3509/97 von Leonie van Bladel (UPE) an den Rat (14. November 1997) Betrifft: Verletzung der Privatspha¤re durch europa¤ische (lokale) Beho¤rden 1. Im Palast- und Regierungsviertel ((cid:132)Hofkwartier(cid:147)) von Den Haag (Niederlande) wird der gesamte Verkehr, auch die Fu(cid:223)ga¤nger, an der Ecke Molenstraat/Prinsestraat von der Gemeinde mit Videokameras wgen der Absperrung eines bestimmten Stadtteils fu¤r den motorisierten Verkehr u¤berwacht. Es hat sich herausgestellt, da(cid:223) die Videobilder auch von Privatpersonen beobachtet werden, na¤mlich von Mitarbeitern des Parkhotels von Den Haag, die den von ihnen ausgewa¤hlten Kraftfahrzeugen gestatten, zwischen 11. 30 Uhr und 5. 30 Uhr die gesperrten Stra(cid:223)en zu befahren. Teilt der Rat die Auffassung, da(cid:223) die U¤ berwachung o¤ffentlicher Verkehrswege in Europa von einer Gemeinde nie an Privatpersonen vergeben werden darf?


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2279/97 DA COMISSÃO de 14 de Novembro de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2269/97, annettu 14 päivänä marraskuuta 1997, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export
export refund
third country


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2269/97 of 14 November 1997 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty


title: QUESTION ECRITE no 3533/97 de Nikitas KAKLAMANIS au Conseil. Comportement agressif de la Turquie à l'encontre de la Grèce

eurovoc_concepts:
Cyprus
European political cooperation
Greece
Türkiye
air traffic
settlement of disputes
territorial law

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/17 (98/C 187/26) QUESTION E· CRITE E-3532/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (12 novembre 1997) Objet: E· tude d(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement 1. La Commission sait-elle que l(cid:146)e·tude d(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement (EIE) peut e(cid:136)tre utilise·e de fa(cid:231)on abusive comme alibi et n(cid:146)a donc aucune porte·e si, en cas de divergences par rapport a‘ des plans re·gionaux bien e·tablis, seul le projet qui s(cid:146)en e·carte est soumis a‘ l(cid:146)EIE, ce qui empe(cid:136)che de proce·der a‘ un examen compare· de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement d(cid:146)une variante conforme au plan re·gional et d(cid:146)une variante divergente? La Commission envisage-t-elle de comple·ter la directive communautaire re·glementant le recours a‘ l(cid:146)EIE, 2. afin de garantir le caracte‘re initial de celle-ci? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (18 de·cembre 1997) La Commission rappelle a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que, pour le moment, la proce·dure de l(cid:146)e·valuation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement des projets publics ou prive·s soumis a‘ la le·gislation communautaire n(cid:146)a aucun lien avec la planification. Un projet sera soumis a‘ une proce·dure obligatoire s(cid:146)il appartient aux types de projets mentionne·s a‘ l(cid:146)annexe I de la directive communautaire ou si, en fonction de sa nature, de sa dimension et de sa localisation, l(cid:146)E· tat membre estime qu(cid:146)il doit e(cid:136)tre soumis a‘ une telle proce·dure. La Commission n(cid:146)a jamais eu connaissance de cas d(cid:146)utilisation abusive de la proce·dure du type de celle mentionne·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire. L(cid:146)Honorable Parlementaire est certainement consciente que la directive 97/11/CEE du Conseil modifiant la directive 85/337/CEE concernant l(cid:146)e·valuation des incidences de certains projets publics et prive·s sur l(cid:146)environnement (1) entrera en vigueur en mars 1999. La Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de modifier cette nouvelle le·gislation. (1) JO L 73 du 14. 3. 1997. (98/C 187/27) QUESTION E· CRITE E-3533/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) au Conseil (14 novembre 1997) Objet: Comportement agressif de la Turquie a‘ l(cid:146)encontre de la Gre‘ce Les provocations incessantes de la Turquie a‘ l(cid:146)encontre d(cid:146)un E· tat membre de l(cid:146)Union europe·enne, en l(cid:146)occurrence la Gre‘ce, ont acquis une gravite· sans pre·ce·dent le 16 octobre 1997 lorsque, pe·ne·trant dans l(cid:146)espace ae·rien de cet E· tat membre, des chasseurs turcs ont intercepte· le C-130 a‘ bord duquel le ministre grec de la De·fense nationale et ses collaborateurs faisaient le voyage de Chypre en Cre‘te. La Turquie met ainsi en pe·ril la paix dans la Me·diterrane·e du Sud-Est, contrevient a‘ tous les principes communautaires, bafoue les dispositions de l(cid:146)accord de Madrid, lequel est de·sormais lettre morte, fait fi des bons offices du Conseil et de la Commission en faveur d(cid:146)une coexistence pacifique entre Turcs et Grecs et foule aux pieds tous les traite·s internationaux. Elle a aussi montre· son indiffe·rence pour la se·curite·, voire la vie des passagers de l(cid:146)avion intercepte·. Quelles mesures le Conseil entend-il prendre vis-a‘-vis de ce pays › qui est lie· a‘ l(cid:146)Union europe·enne par certains engagements ›, face a‘ la persistance de tels actes de provocation? La pre·sidence du Conseil prendra-t-elle l(cid:146)initiative d(cid:146)inscrire cette question a‘ une re·union des ministres des Affaires e·trange‘res ou au sommet qui se tiendra en de·cembre?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3510/97 del Leonie van BLADEL al Consejo. Discriminación de las personas mayores y los discapacitados por parte de las autoridades (locales) europeas

eurovoc_concepts:
Netherlands
anti-discriminatory measure
disabled person
elderly person
free movement of persons
road traffic
video communications

text: C 158/136 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 2. ¿Esta· dispuesto el Consejo a solicitar a la Comisio·n que elabore directivas que tengan por objeto evitar que bajo ningu·n concepto se autorice a particulares a violar la intimidad de los ciudadanos en la v(cid:14)·a pu·blica, ya sea o no por orden de las autoridades (locales)? ¿Esta· dispuesto el Consejo a solicitar a la Comisio·n que elabore directivas que tengan por objeto evitar a 3. toda costa que las autoridades locales autoricen a particulares la vigilancia de la v(cid:14)·a pu·blica, como ha sido el caso con el personal del hotel citado anteriormente? 4. ¿Es consciente el Consejo de que la proliferacio·n de ca·maras de videovigilancia que, por encargo de las autoridades (locales), son manejadas y examinadas por particulares, supone una grave violacio·n de la intimidad de los ciudadanos europeos? ¿Esta· dispuesto el Consejo a adoptar todas las medidas necesarias para poner fin a este tipo de actividades, solicitando a la Comisio·n que elabore directivas al respecto? Respuesta (20 de enero de 1998) Parece conveniente recordar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que el mantenimiento del orden pu·blico en el territorio de los Estados miembros de la Unio·n Europea es competencia exclusiva de las autoridades respectivas de cada uno de ellos. Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a podra· comprender, por tanto, que el Consejo no este· en condiciones de pronunciarse sobre un asunto cuya competencia no le atribuyen los Tratados. (98/C 158/178) PREGUNTA ESCRITA E-3510/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (14 de noviembre de 1997) Asunto: Discriminacio·n de las personas mayores y los discapacitados por parte de las autoridades (locales) europeas 1. En las inmediaciones de las Cortes neerlandesas de La Haya, unas ca·maras de v(cid:14)·deo instaladas por el ayuntamiento vigilan todo el tra·fico ›el peatonal incluido› de la esquina de la Molenstraat y la Prinsenstraat, en relacio·n con el cierre al tra·fico motorizado en esta parte de la ciudad. Al parecer, particulares ›concretamente el personal del Parkhotel de La Haya› tienen acceso a las ima·genes de dicha ca·mara de v(cid:14)·deo con objeto de autorizar el paso por estas calles a un tra·fico motorizado seleccionado a su discrecio·n entre las 11. 30 y las 05. 30 horas. Consecuencia de ello es que tan solo los clientes del Parkhotel y del Paleishotel pueden disponer de taxis. ¿No considera el Consejo que con ello las autoridades locales de La Haya cometen una grave discriminacio·n contra los ciudadanos en general y contra los visitantes discapacitados o de la tercera edad de otros establecimientos que no sean el Parkhotel y el Paleishotel? 2. ¿Esta· dispuesto el Consejo a solicitar a la Comisio·n que elabore directivas que tengan por objeto impedir que se autorice a particulares violar la movilidad de los ciudadanos en general y de las personas mayores y los discapacitados en particular en la v(cid:14)·a pu·blica, de la manera descrita en el pa·rrafo anterior? Respuesta (26 de enero de 1998) Como comprendera· Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, el Consejo no puede estar al corriente de los hechos particulares que menciona en su pregunta, referentes, al parecer, a una situacio·n local de la que dif(cid:14)·cilmente pueden sacarse conclusiones generales para el territorio de la Unio·n Europea en su totalidad. Por lo que se refiere ma·s concretamente a los problemas de circulacio·n de los discapacitados, el Consejo recuerda la gran importancia que les concede. A este respecto, el Consejo sen(cid:152)ala a la atencio·n de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a dos textos: la Resolucio·n sobre la igualdad de oportunidades de las personas con minusval(cid:14)·as (20. 12. 96, DO C 12/97) y la Recomendacio·n sobre la creacio·n de una tarjeta de estacionamiento para personas con discapacidad, que el Consejo deber(cid:14)·a adoptar en breve plazo


title: Labour taxation in the European Union 1970-1995.

eurovoc_concepts:
tax on consumption
tax on income


title: WRITTEN QUESTION No. 3541/97 by James MOORHOUSE to the Council. Transexual citizens in the European Union

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
dismissal
equal treatment
job access
sexual discrimination
sexual minority
social life
surgery

text: C 187/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 Svar (17 mars 1998) Turkiet fo¤rekommer regelbundet p(cid:229) r(cid:229)dets dagordning. R(cid:229)det fa¤ster stor vikt vid att fra¤mja fo¤rbindelserna mellan Grekland och Turkiet och att la¤nderna skall lo¤sa sina tvister i enlighet med internationell ra¤tt, bland annat genom Internationella domstolen, samt vid att fra¤mja goda grannfo¤rbindelser och att de i enlighet med Fo¤renta nationernas stadga inte skall tillgripa hot eller v(cid:229)ld. R(cid:229)det betonar vikten av att avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n varje ensidig handling som riskerar att st(cid:229) i strid med denna anda. R(cid:229)det va¤lkomnar det beslut som fattades av Konstantinos SIMITIS och Mesut YILMAZ i anslutning till Balkan-toppmo¤tet p(cid:229) Kreta i bo¤rjan av november 1997, att (cid:229)teruppta processen med att normalisera fo¤rbindelserna mellan sina la¤nder. R(cid:229)det hoppas att den informella principo¤verenskommelse som slo¤ts i Madrid kommer att tja¤na detta syfte. I samma anda kommer r(cid:229)det att go¤ra allt som st(cid:229)r i dess makt fo¤r att underla¤tta fo¤rbindelserna. Ordfo¤randeskapet kommer sa¤rskilt att samarbeta med experterna i (cid:148)de vises(cid:148) arbetsgrupp i deras uppgift att utarbeta fo¤rslag till ett fo¤rfarande fo¤r att lo¤sa problemen i omr(cid:229)det runt Egeiska havet. Europeiska r(cid:229)det i Luxemburg erinrade om att sta¤rkandet av Turkiets band med Europeiska unionen bland annat a¤r beroende av att det uppra¤ttas tillfredssta¤llande och stabila fo¤rbindelser mellan Grekland och Turkiet. I enlighet med slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Luxemburg arbetar r(cid:229)det nu med att utarbeta en strategi fo¤r Europeiska unionen gentemot Turkiet. (98/C 187/28) SKRIFTLIG FR¯GA E-3541/97 fr(cid:229)n James Moorhouse (PPE) till r(cid:229)det (14 november 1997) A¤mne: Transsexuella medborgare i Europeiska unionen Finns det, med tanke p(cid:229) Europar(cid:229)dets rekommendation nr 1117 och de stora skillnaderna betra¤ffande den ra¤ttsliga sta¤llningen och behandlingen av transsexuella unionsmedborgare i de enskilda medlemsstaterna, planer p(cid:229) att la¤gga fram fo¤rslag till fo¤rba¤ttring av de medborgerliga ra¤ttigheterna fo¤r denna grupp av missgynnade och diskriminerade medborgare? A¤ r r(cid:229)det medvetet om omfattningen av diskriminering i samband med ansta¤llning, ra¤tt till pass, ra¤ttigheter i fa¤ngelser, adoptionsra¤tt och ra¤tt att gifta sig och hur skillnader i dessa ra¤ttigheter har allvarliga skadliga fo¤ljder fo¤r m(cid:229)nga unionsmedborgares va¤lfa¤rd, ekonomiska va¤lst(cid:229)nd och lycka? Svar (17 mars 1998) R(cid:229)det har tagit del av domstolens dom om tolkningen av direktiv 76/207 i fr(cid:229)ga om tillg(cid:229)ng till ansta¤llning och arbetsvillkor fo¤r en transsexuell person (1). R(cid:229)det informerar den a¤rade parlamentsledamoten att det fo¤r na¤rvarande inte granskar fr(cid:229)gan om transsexuella medborgare i Europeiska unionen. Inget fo¤rslag om detta har heller lagts fram fo¤r r(cid:229)det. (1) Domstolens dom av den 30 april 1996, P mot S och Cornwall County Council, m(cid:229)l C-13/94, REG s. I-2143


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2275/97 DE LA COMMISSION du 14 novembre 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains moyens et longs A dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2095/97


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3509/97 του Leonie van BLADEL προς το Συμβούλ ο. Η παραβίαση του ιδιωτικού βίου εκ μέρους των (τοπικών) αρχών στην Ευρώπη

eurovoc_concepts:
Netherlands
competence of the Member States
freedom of movement
protection of privacy
public order
road traffic
video communications

text: 25. 5. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 158/135 Apo· thn pleyra· thw, h Epitroph· den paralei·pei pote· na ui·jei ayta· ta ue·mata stiw epafe·w poy diathrei· me tiw arxe·w tvn en lo·gv xvrv· n kai prospauei· me o·la ta me·sa poy diaue·tei na symba·llei sthn kata·rghsh tvn praktikv· n stiw opoi·ew anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy. Ayto· to no·hma e·xei idi·vw h pro·tash thw Epitroph·w gia thn efarmogh· rh·traw koinvnikv· n kai periballontikv· n kinh·trvn sto plai·sio toy kauestv· tow genikeyme·nvn dasmologikv· n protimh·sevn poy yioue·thse sta te·lh Oktvbri·oy. To sxe·dio kanonismoy· toy Symboyli·oy proble·pei pra·gmati thn xorh·ghsh pro·suetvn protimh·sevn stiw xv· rew stiw opoi·ew efarmo·zetai to en lo·gv kauestv· w kai oi opoi·ew ype·balan sxetikh· ai·thsh kai prosko·misan apodeiktika· stoixei·a gia to o·ti yiouetoy·n kai efarmo·zoyn pra·gmati to periexo·meno tvn dieunv· n kano·nvn ston tome·a thw prostasi·aw tvn ergazome·nvn poy e·xei uespi·sei h Dieunh·w Orga·nvsh Ergasi·aw, kai idi·vw h sy·mbash ariu. 138 sxetika· me to ela·xisto o·rio hliki·aw gia thn e·narjh apasxo·lhshw. (98/C 158/176) GRAPTH ERVTHSH E-3508/97 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (14 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Koinoboyleytiko·w e·legxow tvn yphresiv· n plhroforiv· n kai asfa·leiaw sto plai·sio thw Atze·nta 2000 Gnvri·zei to Symboy·lio to gegono·w o·ti o k. Meulmeester, Prvuypoyrgo·w tvn Ka· tv Xvrv· n, pare·sth vw 1. sy·mboylow se syne·drio thw Eyrv· phw 2000 poy pragmatopoih·uhke stiw 20 Septembri·oy sto Boykoyre·sti, me ue·ma «European models on parliamentary control regarding law enforcement and intelligence organisations» (Eyrvpai¤ka· pro·typa koinoboyleytikoy· ele·gxoy sxetika· me thn efarmogh· toy dikai·oy kai tiw yphresi·ew plhroforiv· n); Gnvri·zei to Symboy·lio o·ti o k. Meulmeester, prv· hn dieyuynth·w thw yphresi·aw plhroforiv· n tvn Ka·tv 2. Xvrv· n gia to ejvteriko· (IDB), yphresi·a h opoi·a en tv metajy· e·xei dialyuei·, kauv· w kai o k. Hoekstra, prv· hn geniko·w grammate·aw toy ollandikoy· Ypoyrgei·oy Ejvterikv· n Ypoue·sevn, die·tajan stiw Ka·tv Xv· rew, toy·to de xvri·w thn e·gkrish toy Koinoboyli·oy, thn katastrofh· tvn fake·llvn thw IDB, kyri·vw tvn fake·llvn sxetika· me to Soyrina·m; Den kri·nei to Symboy·lio o·ti ypa·llhloi poy den se·bontai toyw dhmokratikoy·w kano·new sth xv· ra toyw den ua 3. pre·pei ep(cid:146) oydeni· na symmete·xoyn, sthn Anatolikh· Eyrv· ph, se drasthrio·thtew plhrofo·rhshw kai yposth·rijhw sxetika· me tiw yphresi·ew plhroforiv· n kai asfa·leiaw; 4. Mporei· to Symboy·lio na zhth·sei apo· thn Epitroph· na ypoba·lei odhgi·a h opoi·a ua apagorey·ei stoyw ypallh·loyw poy parabi·asan toyw dhmokratikoy·w kano·new na symmete·xoyn se drasthrio·thtew plhrofo·rhshw h· yposth·rijhw sxetika· me tiw yphresi·ew plhroforiv· n kai asfa· leiaw; Ta ue·mata poy ui·gei h ajio·timh kyri·a boyleyth·w den empi·ptoyn stiw armodio·thtew toy Symboyli·oy. Apa· nthsh (20 Ianoyari·oy 1998) (98/C 158/177) GRAPTH ERVTHSH E-3509/97 ypobolh·: Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (14 Noembri·oy 1997) Ue·ma: H parabi·ash toy idivtikoy· bi·oy ek me·royw tvn (topikv· n) arxv· n sthn Eyrv· ph Sth synoiki·a o·poy bri·sketai to Dikasth·rio thw Xa·ghw, stiw Ka·tv Xv· rew, sth gvni·a thw Molenstraat kai 1. thw Prinsestraat, o·lh h kyklofori·a, symperilambanome·nhw thw kyklofori·aw tvn pezv· n, katagra·fetai apo· to dh·mo me binteoka·merew, me thn pro·uesh na apagoreyuei· h kyklofori·a tvn mhxanoki·nhtvn oxhma·tvn se e·na me·row thw po·lhw. (cid:211)pvw o·mvw diapistv· uhke, oi ouo·new parakoloyuoy·ntai epi·shw apo· idiv· tew, h·toi me·lh toy prosvpikoy· toy Parkhotel, oi opoi·oi epitre·poyn se orisme·na mo·no oxh·mata, poy oi i·dioi epile·goyn na kykloforoy·n stiw kleiste·w arthri·ew, metajy· 11. 30 kai 5. 30 m. m. Symmeri·zetai to Symboy·lio thn a·poch o·ti oi drasthrio·thtew parakoloy·uhshw toy dhmosi·oy xv· roy sthn Eyrv· ph den ua pre·pei ep(cid:146) oydeni· na anati·uentai se idiv· tew;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3511/97 dell'on. Leonie van BLADEL al Consiglio. Danni derivanti alle piccole e medie imprese europee dall'abuso di posizioni monopolistiche da parte delle aziende postali olandesi e europee

eurovoc_concepts:
dominant position
monopoly
postal and telecommunications services
postal service
provision of services

text: 8. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 174/71 (98/C 174/115) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3511/97 di Leonie van Bladel (UPE) al Consiglio (14 novembre 1997) Oggetto: Danni derivanti alle piccole e medie imprese europee dall(cid:146)abuso di posizioni monopolistiche da parte delle aziende postali olandesi e europee 1. Le piccole e medie imprese sono costantemente danneggiate dall(cid:146)abuso di posizione dominante da parte delle grandi organizzazioni postali. Risulta infatti che in varie localita‘ dei Paesi Bassi servizi diversi da quelli (monopolizzati) relativi all(cid:146)invio di oggetti postali › quali, ma non soltanto, il cambio di valuta estera e il rilascio dei libretti di circolazione › sono svolti dagli stessi sportelli che provvedono all(cid:146)accettazione della posta. Di tale situazione fanno le spese soprattutto le piccole e medie imprese visto che i tempi di attesa per l(cid:146)invio di un semplice pacco postale puo‘ superare negli orari di punta (16. 00 › 18. 00) i venti minuti. Tale situazione, che il dirigente delle Poste dell(cid:146)Aia, W. van der Berg, non sembra giudicare allarmante, procura alle PMI un vero e proprio danno economico. E‘ disposto il Consiglio a invitare la Commissione ad emanare direttive che vietino l(cid:146)abuso di posizioni monopolistiche da parte delle aziende postali europee? Puo‘ il Consiglio indicare in che modo la posizione dominante delle aziende postali europee puo‘ essere 2. spezzata, anche per favorire le piccole e medie imprese e l(cid:146)occupazione? E‘ disposto il Consiglio a chiedere alla Commissione di approntare direttive che prescrivano il divieto per le 3. aziende postali europee di esercitare interessi commerciali quali, ma non soltanto, il cambio di valuta estera (attivita‘ condotta in concorrenza con le banche commerciali) negli stessi sportelli dove vengono svolte le attivita‘ oggetto di monopolio, ossia l(cid:146)accettazione e l(cid:146)invio di oggetti postali? Risposta (9 marzo 1998) 1. In risposta all(cid:146)interrogazione dell(cid:146)Onorevole Parlamentare, il Consiglio desidera ricordare che, ai sensi delle disposizioni del trattato, la questione dell(cid:146)abuso di posizione dominante rientra nelle competenze della Commissione. 2. Il Consiglio desidera inoltre ricordare all(cid:146)Onorevole Parlamentare che il 15 dicembre 1997 il Consiglio ha adottato la direttiva 97/67/CE, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualita‘ del servizio (1). (1) GU L 15 del 21. 1. 1998, pag. 14. (98/C 174/116) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3523/97 di Carlos Robles Piquer (PPE) alla Commissione (12 novembre 1997) Oggetto: Riforme necessarie nell(cid:146)ambito della ricerca universitaria Secondo le informazioni e i commenti della rivista «Nature» (vol. 388, 31, luglio 1997), il governo britannico starebbe formulando nuove risposte per un insegnamento superiore che richiede nel contempo maggiori risorse e determinati cambiamenti di atteggiamento nell(cid:146)ambito dei circoli accademici, al fine di tornare a creare un(cid:146)atmosfera di fiducia tra le comunita‘ scientifiche e gli Stati. I grandi temi esaminati dalla relazione Dearing, che certamente torneranno a figurare in un prossimo Libro bianco, non sono di interesse esclusivo del Regno Unito. Assicurare la qualita‘ e la sufficienza della ricerca di base, attribuire nelle universita‘ pari valore ai risultati dell(cid:146)insegnamento e a quelli della ricerca, prevedere costi amministrativi adeguati per la ricerca, modernizzare le attrezzature e assicurare una partecipazione dell(cid:146)industria sono compiti che si impongono continuamente a tutti i governi dell(cid:146)Unione europea e di altre economie avanzate. La Commissione puo‘ fornire informazioni in merito a riforme e studi analoghi a del Regno Unito in corso di realizzazione in Europa, negli Stati Uniti e in Giappone?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3535/97 do Deputado Yiannis ROUBATIS ao Conselho. Depósito perigoso contendo arsénico na Albânia

eurovoc_concepts:
Albania
EU aid
EU financing
ecological balance
economic cooperation
public health
semi-metal
storage
technical cooperation
toxic substance

text: 25. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 158/143 Resposta dada por Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) A Comissa(cid:152)o deseja informar o senhor deputado de que, no quadro dos programas do Fundo Social Europeu (FSE), a gesta(cid:152)o de projectos individuais incumbe a‘ administra(cid:231)a(cid:152)o nacional em cada Estado-membro. A Comissa(cid:152)o pediu ao Ministe·rio do Trabalho grego as informa(cid:231)o(cid:152)es pertinentes. De acordo com as informa(cid:231)o(cid:152)es transmitidas, em 1995 foi financiada uma ac(cid:231)a(cid:152)o de forma(cid:231)a(cid:152)o em que participaram 28 elementos do pessoal dirigente do Banco do Trabalho, entre os quais tre(cid:136)s mulheres. O custo total foi de 20 400 000 DR (aproximadamente 60 000 ecus), tendo a participa(cid:231)a(cid:152)o do FSE ascendido a 7 650 000 DR (aproximadamente 25 000 ecus). Na(cid:152)o existem provas de irregularidades ou de infrac(cid:231)a(cid:152)o ao direito comunita·rio no modo como esta ac(cid:231)a(cid:152)o foi executada. (98/C 158/188) PERGUNTA ESCRITA E-3535/97 apresentada por Yiannis Roubatis (PSE) ao Conselho (14 de Novembro de 1997) Objecto: Depo·sito perigoso contendo arse·nico na Alba(cid:136)nia O Presidente da Comissa(cid:152)o de Sau·de do Senado italiano, Sr. Francesco Carela, no decurso de uma visita oficial a‘ Alba(cid:136)nia descobriu que, nas instala(cid:231)o(cid:152)es do complexo qu(cid:14)·mico de Fieri na Alba(cid:136)nia, ha· um depo·sito perfurado contendo 800 m3 de arse·nico. Este depo·sito esta· prestes a rebentar e a provocar uma enorme cata·strofe ecolo·gica, pondo assim em risco imediato a sau·de dos habitantes da Alba(cid:136)nia, da Gre·cia e da Ita·lia. Pergunta-se ao Conselho se tenciona fornecer ajuda te·cnico-econo·mica ao Governo albane(cid:136)s para reparar e/ou retirar este depo·sito perigoso. Resposta (12 de Fevereiro de 1998) Desde que a Alba(cid:136)nia saiu do seu isolamento, a Comunidade concedeu uma assiste(cid:136)ncia considera·vel a‘quele pa(cid:14)·s: 557 milho(cid:152)es de ecus entre 1991 e 1996. Em va·rias ocasio(cid:152)es, desde a crise recente na Alba(cid:136)nia e, ultimamente, na sua sessa(cid:152)o de 10 de Novembro de 1997, o Conselho teve oportunidade de reiterar a determina(cid:231)a(cid:152)o da Comunidade em prosseguir a sua ac(cid:231)a(cid:152)o de assiste(cid:136)ncia. E· no entanto claro que a boa gesta(cid:152)o do pa(cid:14)·s e· da responsabilidade primeira e soberana das autoridades albanesas. No que diz respeito ao caso espec(cid:14)·fico do depo·sito de arse·nico na fa·brica de Fieri, o Conselho partilha das preocupa(cid:231)o(cid:152)es do senhor Deputado. Sendo os programas de ajuda, e nomeadamente o programa PHARE, geridos pela Comissa(cid:152)o, e· a esta Institui(cid:231)a(cid:152)o › que conhece os factos assinalados pelo Senhor Deputado e esta· a proceder actualmente a uma avalia(cid:231)a(cid:152)o da situa(cid:231)a(cid:152)o › que compete prever a assiste(cid:136)ncia necessa·ria para contribuir, em conjuga(cid:231)a(cid:152)o com as autoridades albanesas, para a solu(cid:231)a(cid:152)o dos problemas que se colocam. (98/C 158/189) PERGUNTA ESCRITA E-3536/97 apresentada por Yiannis Roubatis (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Novembro de 1997) Objecto: Depo·sito perigoso contendo arse·nico na Alba(cid:136)nia O Presidente da Comissa(cid:152)o de Sau·de do Senado italiano, Sr. Francesco Carela, no decurso de uma visita oficial a‘ Alba(cid:136)nia descobriu que, nas instala(cid:231)o(cid:152)es do complexo qu(cid:14)·mico de Fieri na Alba(cid:136)nia, ha· um depo·sito perfurado contendo 800 m3 de arse·nico. Este depo·sito esta· prestes a rebentar e a provocar uma enorme cata·strofe ecolo·gica, pondo assim em risco imediato a sau·de dos habitantes da Alba(cid:136)nia, da Gre·cia e da Ita·lia. Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o se tenciona fornecer ajuda te·cnico-econo·mica ao Governo albane(cid:136)s para reparar e/ou retirar este depo·sito perigoso


title: WRITTEN QUESTION No. 3535/97 by Yiannis ROUBATIS to the Council. Hazard caused by a tank containing arsenic in Albania

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 158/143 Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin ja¤senelle, etta¤ Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) piiriin kuuluvissa ohjelmissa yksitta¤isten projektien johtaminen on kunkin ja¤senvaltion kansallisen hallinnon vastuulla. Komissio on pyyta¤nyt Kreikan tyo¤ministerio¤ta¤ toimittamaan asiaa koskevat tiedot. Toimitettujen tietojen mukaan vuonna 1995 rahoitettiin yksi koulutustapahtuma 28:lle (cid:148)tyo¤va¤enpankin(cid:148) johtoon kuuluvalle henkilo¤lle, joista kolme oli naisia. Kokonaiskustannukset olivat 20 400 000 drakmaa (noin 60 000 ecua), ja ESR:n osuus oli 7 650 000 drakmaa (noin 25 000 ecua). Ta¤ma¤n toiminnan toteuttamisessa ei na¤yta¤ olevan mita¤a¤n epa¤tavallista, eika¤ se riko yhteiso¤n oikeutta. (98/C 158/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3535/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Yiannis Roubatis (PSE) (14. marraskuuta 1997) Aihe: Vaarallinen arsenikkisa¤ilio¤ Albaniassa Italian senaatin terveysvaliokunnan puheenjohtaja Francesco Carella sai Albaniaan tekema¤nsa¤ virallisen vierailun aikana tieta¤a¤, etta¤ Fierissa¤ Albaniassa sijaitsevan kemiantehtaan laitoksilla on reikia¤ ta¤ynna¤ oleva sa¤ilio¤, jossa on 800 kuutiometria¤ arsenikkia. Ta¤ma¤ sa¤ilio¤ on romahtamisen partaalla, ja sen romahtaminen aiheuttaisi suunnatonta ympa¤risto¤tuhoa ja vaarantaisi va¤litto¤ma¤sti Albanian, Kreikan ja Italian kansalaisten terveyden. Aikooko neuvosto myo¤nta¤a¤ Albanian hallitukselle teknista¤ ja taloudellista apua ta¤ma¤n vaarallisen sa¤ilio¤n kunnostamiseen tai sen poistamiseen? Vastaus (12. helmikuuta 1998) Siita¤ la¤htien, kun Albanian erista¤ytyneisyys pa¤a¤ttyi, yhteiso¤ on avustanut maata huomattavasti: vuosina 1991 › 1996 tuen ma¤a¤ra¤ on ollut 557 miljoonaa ecua. Albanian taannoisen kriisin ja¤lkeen neuvosto on useaan otteeseen, viimeksi 10. marraskuuta 1997 pidetyssa¤ istunnossaan, toistanut yhteiso¤n aikovan jatkaa avustustoimintaansa. On kuitenkin selva¤a¤, etta¤ maan hallinnosta vastaavat yksinomaan ja ta¤ysivaltaisesti Albanian viranomaiset. Mita¤ Fierin tehtaalla varastoitavaa arsenikkia koskevaan erityistapaukseen tulee, neuvosto pita¤a¤ arvoisan parlamentin ja¤senen tavoin tilannetta huolestuttavana. Koska avustusohjelmien ja erityisesti PHARE-ohjelman hallinnoinnista vastaa komissio, joka on tietoinen arvoisan parlamentin ja¤senen ilmoittamista seikoista ja joka tekee parhaillaan tilannearviota, sen tehta¤va¤na¤ on ja¤rjesta¤a¤ tarpeellista apua ongelmien ratkaisemiseksi yhdessa¤ Albanian viranomaisten kanssa. (98/C 158/189) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3536/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Yiannis Roubatis (PSE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Vaarallinen arsenikkisa¤ilio¤ Albaniassa Italian senaatin terveysvaliokunnan puheenjohtaja Francesco Carella sai Albaniaan tekema¤nsa¤ virallisen vierailun aikana tieta¤a¤, etta¤ Fierissa¤ Albaniassa sijaitsevan kemiantehtaan laitoksilla on reikia¤ ta¤ynna¤ oleva sa¤ilio¤, jossa on 800 kuutiometria¤ arsenikkia. Ta¤ma¤ sa¤ilio¤ on romahtamisen partaalla, ja sen romahtaminen aiheuttaisi suunnatonta ympa¤risto¤tuhoa ja vaarantaisi va¤litto¤ma¤sti Albanian, Kreikan ja Italian kansalaisten terveyden. Aikooko komissio myo¤nta¤a¤ Albanian hallitukselle teknista¤ ja taloudellista apua ta¤ma¤n vaarallisen sa¤ilio¤n kunnostamiseen tai sen poistamiseen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3510/97 af Leonie van BLADEL til Rådet. De europæiske (lokale) myndigheders forskelsbehandling af ældre og handicappede

text: C 158/136 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 2. Er R(cid:229)det rede til at anmode Kommissionen om udarbejdelse af direktiver, s(cid:229)ledes at privatpersoner ikke mere f(cid:229)r tilladelse til at kr(cid:230)nke borgernes privatliv p(cid:229) offentlig vej, hvad enten det er p(cid:229) de lokale myndigheders vegne eller ikke? Er R(cid:229)det rede til at anmode Kommissionen om udarbejdelse af direktiver, der giver garanti for, at 3. tilladelsen til brug af (cid:229)ben vej ikke l(cid:230)ngere gives af de lokale myndigheder til privatpersoner, som i ovenn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde til hotelpersonale? 4. Er R(cid:229)det klar over, at denne ukontrollerede brug af kameraer, som p(cid:229) de lokale myndigheders vegne anvendes og overv(cid:229)ges af privatpersoner, er en alvorlig kr(cid:230)nkelse af de europ(cid:230)iske borgeres privatliv, og er R(cid:229)det rede til at tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at bringe disse aktiviteter til ophłr ved at anmode Kommissionen om at udarbejde direktiver herom? Svar (20. januar 1998) Det (cid:230)rede parlamentsmedlems opm(cid:230)rksomhed henledes p(cid:229), at det er de enkelte EU-medlemsstaters myndigheder, der alene har kompetence til at opretholde lov og orden p(cid:229) deres omr(cid:229)de. Det (cid:230)rede parlamentsmedlem vil derfor forst(cid:229), at R(cid:229)det ikke har befłjelse til at tage stilling i et spłrgsm(cid:229)l, der ligger uden for dets kompetenceomr(cid:229)de som fastlagt i traktaterne. (98/C 158/178) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3510/97 af Leonie van Bladel (UPE) til R(cid:229)det (14. november 1997) Om: De europ(cid:230)iske (lokale) myndigheders forskelsbehandling af (cid:230)ldre og handicappede 1. I »Hofkwartier« i Haag i Nederlandene p(cid:229) hjłrnet af Molenstraat og Prinsestraat registreres al trafik, ogs(cid:229) af fodg(cid:230)ngere, af kommunen via videokameraer i forbindelse med lukningen af en del af byen for den motoriserede trafik. Tilsyneladende overv(cid:229)ges videooptagelserne ogs(cid:229) af privatpersoner, dvs. medarbejdere p(cid:229) Parkhotel i Haag, som har givet visse udvalgte motorkłretłjer tilladelse til at benytte de lukkede gader mellem kl. 11. 30 og 17. 30. Resultatet er, at kun kunder i Parkhotel og Paleishotel kan f(cid:229) fat i taxaer. Mener R(cid:229)det ikke, at der her er tale om en grov forskelsbehandling fra de lokale myndigheders side i Haag af borgerne i almindelighed og af handicappede og (cid:230)ldre besłgende fra andre faciliteter end Parkhotel og Paleishotel i s(cid:230)rdeleshed? 2. Er R(cid:229)det rede til at anmode Kommissionen om udarbejdelse af direktiver med det form(cid:229)l, at privatpersoner ikke mere f(cid:229)r tilladelse til p(cid:229) offentlig vej at gribe ind i borgernes mobilitet i almindelighed og (cid:230)ldre og handicappedes i s(cid:230)rdeleshed som ovenfor beskrevet? Svar (26. januar 1998) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem vil forst(cid:229), at R(cid:229)det ikke kan v(cid:230)re orienteret om de s(cid:230)rlige forhold, der beskrives i forespłrgslen, og som (cid:229)benbart vedrłrer en lokal situation, som det er vanskeligt at drage generelle fłlger af for hele EU-omr(cid:229)det. Hvad n(cid:230)rmere ang(cid:229)r problemerne med handicappedes mobilitet understreger R(cid:229)det, at det till(cid:230)gger dette problem stor betydning; det (cid:230)rede parlamentsmedlems opm(cid:230)rksomhed henledes p(cid:229) to tekster, nemlig resolutionen om lige muligheder for mennesker med handicap (EFT C 12/97 af 20. 12. 96) og henstillingen om parkeringskort for mennesker med handicap, som R(cid:229)det formentlig snart vil vedtage


title: QUESTION ECRITE no 3511/97 de Leonie van BLADEL au Conseil. Préjudice causé aux petites et moyennes entreprises par l'abus de position monopolisitique des P&T néerlandais et européens

text: 8. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 174/71 (98/C 174/115) QUESTION E· CRITE E-3511/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (14 novembre 1997) Objet: Pre·judice cause· aux petites et moyennes entreprises par l(cid:146)abus de position monopolisitique des P&T ne·erlandais et europe·ens 1. Il semble que les petites et moyennes entreprises aient a‘ pa(cid:136)tir re·gulie‘rement de l(cid:146)abus de position monopolistique des P&T. Aux Pays-Bas, il appara(cid:14)(cid:136)t qu(cid:146)en plusieurs endroits d(cid:146)autres activite·s que les activite·s monopolistiques d(cid:146)envoi du courrier, notamment, mais pas seulement, le change de devises et la de·livrance de cartes grises s(cid:146)effectuent aux me(cid:136)mes guichets que le de·po(cid:136)t du courrier. Cela porte pre·judice notamment aux PME: les de·lais d(cid:146)attente pour la remise d(cid:146)un simple colis postal peuvent atteindre plus de vingt minutes aux heures de pointe, entre 16 et 18 heures. M. van den Berg, directeur de la poste de La Haye, ne trouve pas cela pre·occupant. Or cela repre·sente un pre·judice notable pour les PME. Le Conseil est-il dispose· a‘ inviter la Commission a‘ proposer une directive interdisant l(cid:146)abus de position monopolistique des postes europe·ennes? Peut-il indiquer de quelle manie‘re la position monopolistique des postes europe·ennes pourrait e(cid:136)tre battue 2. en bre‘che dans l(cid:146)inte·re(cid:136)t des PME et de l(cid:146)emploi? 3. Est-il dispose· a‘ inviter la Commission a‘ proposer une directive interdisant le cumul d(cid:146)inte·re(cid:136)ts commerciaux par les postes europe·ennes, notamment, mais pas seulement, les activite·s de change qui font concurrence a‘ celles des banques commerciales aux guichets ou‘ s(cid:146)accomplissent aussi les activite·s monopolistiques des postes, a‘ savoir le de·po(cid:136)t et l(cid:146)envoi du courrier? Re·ponse (9 mars 1998) 1. En re·ponse a‘ la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, le Conseil voudrait rappeler que, conforme·ment aux dispositions du traite·, la question de l(cid:146)abus d(cid:146)une position dominante rele‘ve de la compe·tence de la Commission. 2. Le Conseil voudrait e·galement rappeler a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que le Parlement europe·en et le Conseil ont adopte·, le 15 de·cembre 1997, la directive 97/67/CE qui fixe des re‘gles communes pour le de·veloppement du marche· inte·rieur des services postaux de la Communaute· et l(cid:146)ame·lioration de la qualite· du service (1). (1) JO L 15 du 21. 1. 1998, p. 14. (98/C 174/116) QUESTION E· CRITE E-3523/97 pose·e par Carlos Robles Piquer (PPE) a‘ la Commission (12 novembre 1997) Objet: Re·formes en cours dans la recherche universitaire Selon des informations et des commentaires parus dans la revue Nature (vol. 388, 31 juillet 1997), le gouvernement britannique pre·pare de nouvelles re·ponses a‘ un enseignement supe·rieur qui requiert a‘ la fois des moyens plus importants et certains changements d(cid:146)attitude des milieux acade·miques, afin de re·tablir la confiance entre les communaute·s scientifiques et les E· tats. Les grands the‘mes expose·s dans le rapport Dearing, qui re·appara(cid:14)(cid:136)tront certainement dans un prochain Livre blanc, ne sont pas particuliers au Royaume-Uni. Assurer la qualite· et la capacite· de la recherche fondamentale, confe·rer dans les universite·s la me(cid:136)me valeur aux succe‘s de l(cid:146)enseignement qu(cid:146)a‘ ceux de la recherche, accepter un cou(cid:136)t administratif suffisant de celle-ci, moderniser les e·quipements et assurer la participation de l(cid:146)industrie sont des missions qui s(cid:146)imposent a‘ tous les gouvernements de l(cid:146)Union europe·enne et des autres e·conomies avance·es. La Commission peut-elle donner des informations sur les re·formes et e·tudes analogues a‘ celles du Royaume-Uni qui sont en cours de re·alisation en Europe, aux E· tats-Unis et au Japon?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3511/97 van Leonie van BLADEL aan dee Raad. Schade voor Europese midden- en kleinbedrijf door misbruik van monopoliepositie Nederlandse en Europese PTT- postbedrijven

text: 8. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 174/71 (98/C 174/115) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3511/97 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Raad (14 november 1997) Betreft: Schade voor Europese midden- en kleinbedrijf door misbruik van monopoliepositie Nederlandse en Europese PTT-postbedrijven 1. Het midden- en kleinbedrijf blijkt geregeld hinder te ondervinden van het misbruik van PTT- postorganisaties van hun monopoliepositie. In Nederland blijken op meerdere plaatsen andere activiteiten dan de monopolie-activiteiten van het verzenden van de post zoals, maar niet beperkt tot, het wisselen van buitenlands geld en de uitgifte van kentekenbewijzen aan dezelfde loketten te geschieden, als de aanname van post. Hierdoor wordt met name het midden- en kleinbedrijf ernstig gedupeerd. De wachttijden voor het aanbieden van een simpel postpakje kunnen in de spits tussen 16. 00 en 18. 00 uur soms oplopen tot meer dan 20 minuten. PTT-post-manager in Den Haag, W. van den Berg, vindt dit niet alarmerend. Dit betekent echter voor het midden- en kleinbedrijf een belangrijke schadepost. Is de Raad bereid om de Commissie te verzoeken richtlijnen uit te vaardigen tot een verbod van misbruik van de monopoliepositie van Europese postbedrijven? Kan de Raad aangeven op welke wijze de monopoliepositie van Europese postbedrijven kan worden 2. doorbroken onder meer ten gunste van de midden- en kleinbedrijven en de werkgelegenheid? 3. Is de Raad bereid om de Commissie te verzoeken richtlijnen uit te vaardigen die leiden tot een verbod van verstrengeling van commercie¤le belangen door de Europese postbedrijven zoals, maar niet beperkt tot, de met de handelsbanken concurrerende activiteit van het wisselen van vreemde valuta, aan hetzelfde loket waar ook de monopolie-activiteit van de postbedrijven wordt ver richt, te weten het aannemen en verzenden van post? Antwoord (9 maart 1998) 1. In antwoord op de vraag van het geachte parlementslid herinnert de Raad eraan dat de problematiek van het misbruiken van een machtspositie volgens de verdragsbepalingen onder de bevoegdheid van de Commissie valt. De Raad zou het geachte parlementslid er voorts op willen wijzen dat het Europees Parlement en de Raad 2. onlangs, op 15 december 1997, Richtlijn 97/67/EG hebben aangenomen, waarin gemeenschappelijke regels worden vastgesteld voor de ontwikkeling van de interne markt voor postdiensten in de Gemeenschap en ter verbetering van de kwaliteit van de dienst (1). (1) PB L 15 van 21. 01. 1998, blz. 14. (98/C 174/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3523/97 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: Hangende hervormingen bij het universitair onderzoek Volgens berichten en commentaar uit het blad NATURE (vol. 388, juli 1997) bereidt de Britse regering nieuwe initiatieven voor ten aanzien van het hoger onderwijs. Hiervoor zal meer geld moeten worden uitgetrokken. Tevens is het nodig dat de academische wereld zich in bepaalde opzichten anders gaat opstellen. Dit alles om het vertrouwen te herstellen tussen de wetenschappelijke wereld en de staat. Het is niet alleen in het Verenigd Koninkrijk dat de in het rapport-Dearing genoemde issues, die zeker zullen opduiken in een komend Witboek, spelen. Alle regeringen van de Europese Unie en ook andere moderne economiee¤n hebben te maken met de volgende taakstellingen: hoe te garanderen dat het fundamenteel onderzoek kwalitatief en kwantitatief toereikend is; hoe moeten de universiteiten evenveel waarde toekennen aan onderwijstaken als aan het onderzoek; hoe te zorgen voor een toereikende administratieve geldstroom voor het onderzoek, modernisering van de huisvesting en instrumenten en deelname van de industrie? Kan de Commissie iets meedelen over de hervormingen in het Verenigd Koninkrijk en of er vergelijkbare ontwikkelingen aan de gang zijn in de rest van Europa, in de Verenigde Staten en in Japan?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3537/97 dell'on. Wilfried TELKÄMPER al Consiglio. Incendi forestali nel Sud-Est asiatico e ripercussioni sulle popolazioni indigene

eurovoc_concepts:
EU aid
South-East Asia
climate change
degradation of the environment
environmental protection
fire
forest
international aid
public health

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2278/97 af 14. november 1997 om udstedelse af eksportlicenser af type A1 for frugt og grøntsager

eurovoc_concepts:
export licence
fruit
quantitative restriction
vegetable


title: VERORDENING (EG) Nr. 2274/97 VAN DE COMMISSIE van 14 november 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van halflangkorrelige en langkorrelige A volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2096/97


title: REGLAMENTO (CE) N° 2279/97 DE LA COMISIÓN de 14 de noviembre de 1997 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas


title: Proposta modificata di regolamento (CE) del Consiglio concernente le denominazioni e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary Institute
euro
single monetary policy
technical specification

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 14. 11. 1997 COM(97)615 def. 97/0154(SYN) Proposta modificata di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO concernente le denominazioni e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro (presentata dalla Commissione in applicazione dell'articolo 189 A, paragrafo 2 del trattato CE) RELAZIONE In considerazione del parere formulato dal Parlamento europeo nel quadro della lettera e), la Commissione ha procedura di cooperazione a norma dell'articolo 189, riveduto la sua proposta iniziale modificando il considerando 4 ed inserendo i nuovi considerando 5,6, 8 e 10. Il considerando 4 è stato modificato per chiarire che conformemente all'incarico ricevuto i responsabili delle zecche della CE hanno preparato una relazione tecnica concernente le denominazioni e le specificazioni tecniche delle monete in euro, la quale ha poi servito da base alla proposta legislativa ufficiale della Commissione. I nuovi considerando 5 e 6 sottolineano gli obiettivi fondamentali del sistema monetario proposto dalla Commissione. Le denominazioni e le specificazioni tecniche proposte mirano infatti a ispirare fiducia presso il pubblico, a tener conto dell'innovazione tecnologica e ad istituire un sistema sicuro, affidabile ed efficiente. II considerando 8 evidenzia una delle principali caratteristiche visive e tattili prese in considerazione al fine di consentire l'agevole distinzione delle monete. Il considerando 10 si riferisce al disegno delle monete e chiarisce fondamentale di avere una faccia comune ed una faccia con un disegno nazionale. l'obiettivo L'articolo 1 è stato modificato per correggere alcuni errori di trascrizione presenti nella proposta iniziale (correzione del diametro della moneta da 5 cent, che diviene di 21,25 mm (da 21,75 mm) e del peso di quella da 1 cent, che diviene di 2,3 g (da 2,2 g)). Proposta modificata di REGOLAMENTO DEL CONSIGLIO (CE) concernente le denominazioni e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 105A, paragrafo 2, vista la proposta della Commissione, visto il parere della Banca centrale europea, in cooperazione con il Parlamento europeo, (1) (2) (3) (4) considerando che alla riunione del Consiglio europeo di Madrid del 15 e 16 dicembre 1995 è stato fissato lo scenario della transizione verso la moneta unica, il quale dispone l'introduzione delle monete metalliche in euro entro il 1° gennaio 2002 al più tardi; considerando che l'articolo 105 A, paragrafo 2 del trattato recita: "gli Stati membri possono coniare monete metalliche con l'approvazione delle BCE per quanto riguarda il volume del conio. Il Consiglio, deliberando in conformità della procedura di cui all'articolo 189 C e previa consultazione della BCE, può adottare misure per armonizzare le denominazioni e le specificazioni tecniche di tutte le monete metalliche destinate alla circolazione, nella misura necessaria per agevolare la loro circolazione nella Comunità"; considerando che l'Istituto monetario europeo ha indicato che le banconote in euro andranno da 5 a 500 euro; che le denominazioni delle banconote e delle monete metalliche dovranno consentire il pagamento agevole per contanti degli importi espressi in euro e in cent; considerando che i responsabili delle zecche della CE sono stati incaricati di studiare ed a preparare una relazione concernente un sistema unico europeo di conio delle monete metalliche; che essi hanno presentato una relazione nel novembre 1996 e successivamente una relazione modificata nel febbraio 1997, indicando le denominazioni e le specificazioni tecniche (diametro, spessore, peso, colore, composizione e bordo) delle nuove monete metalliche in euro; (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) considerando che il nuovo sistema unico europeo di conio delle monete metalliche dovrà ottenere la fiducia del pubblico e comportare innovazioni tecnologiche tali da renderlo sicuro, affidabile ed efficiente; considerando che l'accettazione del nuovo sistema da parte del pubblico costituisce uno dei principali obiettivi del sistema comunitario di conio; che la fiducia del pubblico nel nuovo sistema dipenderà dalle caratteristiche fisiche delle monete metalliche in euro, le quali dovranno essere quanto più facili possibile da utilizzare; considerando che sono state svolte consultazioni con le associazioni dei consumatori, con l'Unione europea dei ciechi e con rappresentanti del settore delle macchine distributrici al fine di tener conto delle necessità specifiche di importanti categorie di utenti delle monete metalliche; che per assicurare una transizione senza scosse verso l'euro ed agevolare l'accettazione delle nuove monete metalliche da parte degli utenti, occorrerà garantire la possibilità di distinguere agevolmente le monete grazie alle diverse caratteristiche visive e tattili; considerando che si potrà migliorare la riconoscibilità e le dimestichezza con le nuove monete metalliche in euro correlando le dimensioni del diametro con il valore facciale delle monete; considerando che per ridurre le possibilità di frode occorre prevedere speciali caratteristiche di sicurezza in relazione alle monete da 1 e da 2 euro, dato l'elevato valore facciale delle stesse; che l'impiego di una tecnica mediante la quale le monete sono prodotte in tre strati e la combinazione di due diversi colori nella stessa moneta sono considerate le migliori garanzie di sicurezza oggi disponibili; considerando che il fatto di dotare le monete di una faccia europea e di una faccia nazionale rappresenta un'espressione adeguata del concetto di unione monetaria europea tra gli Stati membri e può aumentare considerevolmente il livello di accettazione delle monete da parte dei cittadini; considerando che nel 1994 il Consiglio ed il Parlamento europeo hanno adottato la direttiva 94/27/CE, la quale limita l'impiego del nickel in taluni prodotti, riconoscendo che in talune circostanze il nickel può provocare allergie; che le monete metalliche non rientrano nel campo d'applicazione di tale direttiva; che tuttavia per motivi di sanità pubblica taluni Stati membri utilizzano già per la propria monetazione una lega priva di nickel denominata "Nordic Gold"; che pare auspicabile, nel passare ad una nuova monetazione, ridurre il contenuto di tale metallo, HA ADOTTATO IL PRESENTI; REGOLAMENTO: Articolo 1 La prima serie di monete metalliche in euro comprende otto denominazioni da 1 cent a 2 euro, caratterizzate dalle seguenti specificazioni tecniche: Valore facciale (euro) Diametro in mm. Spessore in mm. Peso ingr. Forma Colore Composizione Bordo 2 25,75 1,95 8,5 Tonda Parte esterna: bianco Parte interna: giallo 1 23,25 2,125 7,5 Tonda Parte esterna: giallo Parte interna: bianco Rame e nickel (Cu75Ni25) tre strati Zigrinatura fine con lettere incise Nickel-ottone/Nickel/Nickel- ottone CuZn20Ni5/Nil2/CuZn20Ni5 Nickel-ottone (CuZn20Ni5) tre strati Alternanza di zone lisce e zigrinate Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0,50 24,25 1,69 7 Tonda Giallo "Nordic Gold" Zigrinatura spessa 0,20 22,25 1,63 5,7 "Fiore spagnolo" Giallo Cu89A15Zn5Snl "Nordic Gold" Liscio Cu89A15Zn5Snl 0,10 19,75 1,51 4,1 Tonda Giallo "Nordic Gold" Zigrinatura spessa Cu89A15Zn5Snl 0,05 0,02 0,01 21,25 1,41 3,9 Tonda Rosso Acciaio ricoperto di rame Liscio 18,75 16,25 1,36 1,32 3 Tonda Rosso Acciaio ricoperto di rame 2,3 Tonda Rosso Acciaio ricoperto di rame Liscio con un solco Liscio Il presente regolamento entra in vigore il 1° gennaio 1999. Articolo 2 ISSN 0254-1505 COM(97) 615 def. DOCUMENTI IT 01 06 09 N. di catalogo : CB-C0-97-631-IT-C ISBN 92-78-27729-0 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2277/97 DA COMISSÃO de 14 de Novembro de 1997 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos redondos no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2098/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3522/97 do Deputado Carlos ROBLES PIQUER ao Conselho. Reformas pendentes na investigação universitária

eurovoc_concepts:
United Kingdom
competence of the Member States
educational reform
educational system
higher education
university research


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2275/97 of 14 November 1997 fixing the maximum export refund on wholly milled medium grain and long grain A rice in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2095/97