title: 98/4/EKSG: Kommissionens beslut av den 26 november 1997 om ett tillämpningsförfarande i enlighet med artikel 65 i Parisfördraget (Mål IV/36.069 Wirtschaftsvereinigung Stahl) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
ECSC Treaty
Germany
exchange of information
infringement of EU law
inter-company agreement
iron and steel product

text: L 1/10 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 november 1997 om ett till(cid:132)mpningsf(cid:148)rfarande i enlighet med artikel 65 i Parisf(cid:148)rdraget (M(cid:134)l IV/36. 069 Wirtschaftsvereinigung Stahl) (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (98/4/EKSG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska kol- och st(cid:134)lgemenskapen (Parisf(cid:148)rdraget), s(cid:132)rskilt artikel 65 i detta, med beaktande av den skriftliga anm(cid:132)lan som den 28 maj 1996 lades fram av Wirtschaftsvereinigung och sexton av dessa medlemmar, med beaktande av de upplysningar som i enlighet med artikel 47 i Parisf(cid:148)rdraget meddelades kommissionen den 24 september 1996, med beaktande av de skriftliga synpunkter som med st(cid:148)d av artikel 36 i Parisf(cid:148)rdraget lades fram i parternas namn och p(cid:134) deras v(cid:132)gnar den 29 april 1997, och efter att ha noterat att parterna per brev av den 12 maj 1997 har avst(cid:134)tt fr(cid:134)n r(cid:132)tten att l(cid:132)gga fram muntliga synpunkter, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I. BAKGRUND A. F(cid:153)RFARANDE (1) Den 28 maj 1996 anm(cid:132)lde Wirtschaftsvereinigung Stahl, branschorganisation f(cid:148)r den tyska st(cid:134)lindu- strin, och dess 16 medlemmar ett system f(cid:148)r infor- mationsutbyte till kommissionen. En skriftlig varning tills(cid:132)ndes till organisationen den 8 juli 1996. Ett f(cid:148)rfr(cid:134)gan om upplysningar med st(cid:148)d av artikel 47 i Parisf(cid:148)rdraget skickades till parterna med h(cid:132)nsyn till anm(cid:132)lans ytterst kortfat- tade inneh(cid:134)ll och efter ett m(cid:148)te mellan parterna den 31 juli. Svaret inneh(cid:148)ll fr(cid:132)mst alla fr(cid:134)geformu- l(cid:132)ren 2-71, 2-72, 2-73 och 2-74 f(cid:148)r de 16 ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen och de fyra senaste (cid:134)ren. Sedan svaret analyserats delgav kommissionen parterna ett meddelande om inv(cid:132)ndningar den 4 mars 1997. Parterna lade fram sina synpunkter den 29 april 1997. De ifr(cid:134)gasatte p(cid:134) intet vis de nedan redovi- sade f(cid:148)rh(cid:134)llanden som tas upp i meddelandet om inv(cid:132)ndningar, och h(cid:132)vdade samtidigt uppfattningen att dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden inte utg(cid:148)r en (cid:148)vertr(cid:132)delse av konkurrensreglerna. B. PARTERNA (2) Bakom anm(cid:132)lan st(cid:134)r 16 tyska st(cid:134)lproducenter (1) och den branschorganisation som dessa tillh(cid:148)r, Wirtschaftsvereinigung Stahl. (3) Wirtschaftsvereinigung Stahl (h(cid:132)danefter kallad WV) (cid:132)r en organisation som bland sina medlemmar r(cid:132)knar n(cid:132)stan alla tyska st(cid:134)lf(cid:148)retag samt ett antal belgiska och luxemburgska associerade medlem- mar. Organisationens syfte (cid:132)r att v(cid:132)rna om medlem- marnas gemensamma intressen. Till dess uppgifter h(cid:148)r fr(cid:132)mst att informera medlemmarna och f(cid:148)re- tr(cid:132)da dessa gentemot nationella myndigheter och gemenskapsorgan. WV (cid:132)r medlem av Eurofer, en sammanslutning av st(cid:134)lf(cid:148)retag i gemenskapen och nationella samman- slutningar f(cid:148)r europeiska st(cid:134)lf(cid:148)retag. (4) De 16 f(cid:148)retag som st(cid:134)r bakom anm(cid:132)lan tillh(cid:148)r sex olika koncerner, n(cid:132)mligen Usinor, Cockerill- Sambre, Preussag, Arbed, Thyssen och Krupp. (1) De 16 anm(cid:132)lande f(cid:148)retagen markeras med fetstil. 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/11 (5) AG der Dillinger H(cid:129)ttenwerke (h(cid:132)danefter kallat DH), tillverkar olegerat och legerat st(cid:134)l (med undantag f(cid:148)r rostfritt st(cid:134)l) som f(cid:148)retaget f(cid:148)r(cid:132)dlar till varmvalsade platta produkter. Det franska f(cid:148)retaget Usinor, som genom sina dotterbolag framst(cid:132)ller st(cid:134)lprodukter av alla typer och kvaliteter, (cid:132)ger 48,75 % av DH:s aktiekapital. Usinor (cid:132)r den andra st(cid:134)ltillverkaren i gemenskapen och den fj(cid:132)rde i v(cid:132)rlden. Usinor har egen eller delad kontroll (cid:148)ver f(cid:148)ljande st(cid:134)ltillverkningsf(cid:148)retag (inklusive slutpro- dukter): — I Frankrike: Sollac SA, Creusot Loire Industrie, Unim(cid:130)tal, Ascom(cid:130)tal, Imphy, Lorfonte, Ugine, Ugine Savoie, GTS, Allevard, Fortech och Tecphy. — I Tyskland: DH och dess dotterbolag Rogesa. — I Spanien: Sidmed (tillsammans med luxem- burgska ARBED), Galmed (tillsammans med luxemburgska ARBED och tyska Thyssen Stahl AG). — I Portugal: Siderurgia Nacional Produtos Planos (tillsammans med nederl(cid:132)ndska Hoogovens, den (cid:134)ttonde tillverkaren av st(cid:134)l i Europa). — I Italien: La Magona (tillsammans med itali- enska Lucchini). — I Luxemburg: SA Train (cid:133) Fil Esch – Schiff- lange och Sogerail. — I Tyskland: EKO. — I Frankrike: Beautor, PUM och Haironville. — I Luxemburg: Galvalange (med luxemburgska Arbed). Cockerill Sambre deltar i Eurofer genom Belgiska st(cid:134)lindustrigruppen. Krupp Hoesch Stahl AG (2) (h(cid:132)danefter kallat KHS) tillverkar direkt eller genom dotterbolag st(cid:134)l- produkter av alla typer och kvaliteter. KHS (cid:132)r den sj(cid:132)tte st(cid:134)ltillverkaren i gemenskapen. Tillsammans med Thyssen kontrollerar KHS Krupp Thyssen Nirosta och Rasselstein, vilka ocks(cid:134) st(cid:134)r bakom anm(cid:132)lan (se nedan), och d(cid:132)rut(cid:148)ver f(cid:148)ljande st(cid:134)ltill- verkningsf(cid:148)retag i (inklusive Tyskland: Hoesch Hohenlimburg, Krupp VDM, Krupp Edelstahlprofile, HSP Hoesch Spundwand och Profil. slutprodukter) KHS (cid:132)r medlem av WV och Eurofer. Krupp Thyssen Nirosta GmbH (h(cid:132)danefter kallat KTN) tillverkar platta produkter i rostfritt st(cid:134)l. Med ungef(cid:132)r 40 % av marknaden f(cid:148)r platta produkter (cid:132)r KTN den fr(cid:132)mste tillverkaren av rost- fritt st(cid:134)l i Europa. KTN kontrollerar den ende itali- enske tillverkaren av platta produkter i rostfritt st(cid:134)l, Acciai Speciali Terni. Preussag Stahl AG (h(cid:132)danefter kallat Preussag) (cid:132)r en tysk tillverkare av olegerade och legerade st(cid:134)l (med undantag f(cid:148)r rostfritt st(cid:134)l) som till st(cid:148)rsta delen f(cid:148)r(cid:132)dlas till platta produkter och balkar. Preussag (cid:132)r medlem av WV och Eurofer. (7) (8) (9) DH (cid:132)r medlem av WV och Eurofer. Usinor deltar i Eurofer genom Franska st(cid:134)lf(cid:148)rbundet. (10) (6) EKO Stahl GmbH (h(cid:132)danefter kallat EKO) framst(cid:132)ller olegerade och legerade (med undantag f(cid:148)r rostfritt st(cid:134)l) som f(cid:148)retaget f(cid:148)r(cid:132)dlar till platta varmvalsade, kallvalsade och belagda produk- ter. st(cid:134)l EKO (cid:132)r ett dotterbolag till det belgiska f(cid:148)retaget Cockerill Sambre som genom sina dotterf(cid:148)retag tillverkar st(cid:134)lprodukter av alla typer och kvaliteter. Cockerill-Sambre (cid:132)r den sjunde st(cid:134)ltillverkaren i gemenskapen med en mycket framskjuten position p(cid:134) marknaden f(cid:148)r platta st(cid:134)lprodukter. Cockerill Sambre har egen eller delad kontroll (cid:148)ver f(cid:148)ljande st(cid:134)ltillverkningsf(cid:148)retag (inklusive slutprodukter): — I Belgien: Cockerill Sambre, Carlam, Segal (tillsammans med nederl(cid:132)nska Hoogovens och luxemburgska ARBED) samt Delloye Mathieu. rostfritt (med undantag f(cid:148)r Stahlwerke Bremen GmbH (h(cid:132)danefter kallat Stahlwerke Bremen) tillverkar olegerade och lege- st(cid:134)l) och rade st(cid:134)l f(cid:148)r(cid:132)dlar dem till platta produkter. Stahlwerke Bremen (cid:132)r ett dotterbolag till det luxemburgska f(cid:148)retaget ARBED som genom sina dotterbolag tillverkar st(cid:134)lprodukter av alla typer och kvaliteter. ARBED (cid:132)r den fj(cid:132)rde st(cid:134)ltillverkaren i gemenska- pen. ARBED har egen eller delad kontroll (cid:148)ver f(cid:148)ljande st(cid:134)ltillverkningsf(cid:148)retag (inklusive slutpro- dukter): — I Luxemburg: Profilarbed, Laminoir de Dude- lange, Galvalange (tillsammans med Cockerill Sambre (se ovan)), Ares, Giebel (tillsammans med Ewald Giebel). — I Tyskland: Stahlwerke Bremen, Bregal (tillsam- mans med finska Rautaruukki och japanska Itoh) och Stahlwerke Th(cid:129)ringen. (2) Genom sitt av beslut den 28 beviljade kommissionen med st(cid:148)d av artikel 66 EKSG sitt tillst(cid:134)nd till att koncentrera verksamheten f(cid:148)r f(cid:148)retagen Thyssen Stahl AG och Krupp Hoesch Stahl AG inom sektorn f(cid:148)r platta kolst(cid:134)l- produkter. 1997 juli L 1/12 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 (11) — I Belgien: Sidmar, ALZ (rostfritt st(cid:134)l), Sikel, Segal (tillsammans med nederl(cid:132)ndska Hoogo- vens och belgiska Cockerill Sambre (se ovan)), Decosteel och Galtec (tillsammans med neder- l(cid:132)ndska Hoogovens). — I Frankrike: Stul. — I Spanien: Aceralia. Stahlwerke Bremen (cid:132)r medlem av WV och Eurofer. ARBED deltar i Eurofer genom Luxemburgs st(cid:134)lin- dustrigrupp. Thyssen Stahl AG (3) (h(cid:132)danefter kallat Thyssen) tillverkar direkt eller genom dotterbolag st(cid:134)lpro- dukter av alla typer och kvaliteter. Thyssen (cid:132)r den femte st(cid:134)ltillverkaren i gemenskapen. F(cid:148)rutom KTN (se ovan) och Rasselstein (se nedan) som ocks(cid:134) de (cid:132)r anm(cid:132)lande part och som Thyssen kontrollerar tillsammans med KHS, har Thyssen egen eller delad kontroll (cid:148)ver f(cid:148)ljande st(cid:134)ltillverk- ningsf(cid:148)retag (inklusive slutprodukter): — I Tyskland: Roehrenwerke Bous (tillsammans med Mannesmann), Rasselstein Hoesch GmbH, EBG Bochum, Stahlwerk Ober- hausen GmbH, Walzdraht Hochfeld GmbH (4), WK Edelstahl Witten Krefeld GmbH. — I Nederl(cid:132)nderna: Nedstaal. — I Spanien: Galmed (tillsammans med luxem- burgska ARBED och franska Usinor [se ovan]). Thyssen (cid:132)r medlem av WV och Eurofer. C. DEN ANM(cid:142)LDA (cid:153)VERENSKOMMELSEN (12) Den anm(cid:132)lda (cid:148)verenskommelsen g(cid:132)ller informa- tionsutbyte. Enligt parterna (cid:132)r (cid:148)verenskommelsen informell (formlose Vereinbarung). F(cid:148)retagens deltagande (cid:132)r frivilligt. 1. Informationens art och tillverkarnas marknadsandelar fr(cid:134)geformul(cid:132)ren 2-71 till 2-74 (13) Utbytet g(cid:132)ller EKSG (5) i Tyskland. Fr(cid:134)geformul(cid:132)ren har av kommissionen och skall med st(cid:148)d av artikel 47 i Parisf(cid:148)rdraget inl(cid:132)mnas till kommissionen f(cid:148)r att den skall beredas m(cid:148)jlighet att ”fullg(cid:148)ra de skyldig- heter som (cid:134)ligger den enligt artikel 3 i Parisf(cid:148)rdra- get”. De anm(cid:132)lande parterna har beslutat att infor- mera varandra om f(cid:148)ljande: uppr(cid:132)ttats (3) Se fotnot 2. (4) Efter det att anm(cid:132)lan ingivits har det h(cid:132)r f(cid:148)rv(cid:132)rvats av gruppen ISPAT. (5) Kommissionens beslut nr 1566/86/EKSG (EGT L 141, 28. 5. 1986, s. 1), senast (cid:132)ndrat genom beslut nr 3641/92/EKSG (EGT L 376, 22. 12. 1992, s. 1). Dessa uppgifter har behandlats av EU:s statistikkontor. De (cid:132)r godk(cid:132)nda och ligger till grund f(cid:148)r utarbetandet av detaljerad statistik. — Tillverkarnas marknadsandelar p(cid:134) den tyska marknaden och inom gemenskapen f(cid:148)r var och en av produkterna. — Uppgifter om varje tillverkares leveranser av de olika EKSG-produkterna till var och en av medlemsstaterna (fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-71), alla kate- gorier sammanslagna. — Uppgifter om varje tillverkares leveranser av olika EKSG-produkter till vissa tredje l(cid:132)nder och per geografiskt omr(cid:134)de (fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-72). — St(cid:134)lleveranser per produkt p(cid:134) hemmamark- industrigren naden alltefter kvalitet och per (fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-73). — Leveranser av vissa st(cid:134)lkvaliteter per produkt i var och en av medlemsstaterna (fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-74). Utbytet g(cid:132)ller allts(cid:134) uteslutande uppgifter om leve- ranser och marknadsandelar. 2. Uppgifternas sammans(cid:132)ttning (14) Alla uppgifter som utbyts (cid:132)r individuella. Alla deltagande i systemet tar del av den samlade infor- inklusive de mationen om (cid:148)vriga r(cid:148)rande produkter de sj(cid:132)lva inte tillverkar. tillverkare, (15) Marknadsandelarna ber(cid:132)knas genom att leveran- serna f(cid:148)r var och en av tillverkarna st(cid:132)lls mot de sammanlagda som ber(cid:132)knas p(cid:134) f(cid:148)ljande vis: leveranserna Tyskland i Leveranser till Tyskland (fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-71) + Leveranser mellan medlemsstater (statistik fr(cid:134)n SBA (6)) + Import fr(cid:134)n tredje land (dito) 5 Statistiska r(cid:132)ttelser = Leveranser p(cid:134) den tyska marknaden (16) Uppgifterna presenteras per produkt och leveran- t(cid:148)rsland. Genom att l(cid:134)ta fr(cid:134)geformul(cid:132)ren 2-71 och 2-74 (cid:148)verlappa varandra kan leveranserna indelas efter st(cid:134)lkvaliteter. Man skiljer p(cid:134) 45 olika produkter och (cid:134)tta st(cid:134)lkvali- teter. Vad betr(cid:132)ffar leveranserna p(cid:134) den tyska marknaden (fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-73) skiljer man p(cid:134) 28 olika indus- trisektorer. 3. Uppgifternas aktualitet (17) Uppgifterna byts ut i slutet av den m(cid:134)nad som f(cid:148)ljer p(cid:134) den period de avser. Det handlar allts(cid:134) om en m(cid:134)natlig uppdatering av uppgifterna (en m(cid:134)nad gamla). (6) Statistisches Bundesamt. 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/13 4. Systemets struktur fritt st(cid:134)l och beslut 94/215/EKSG (9) p(cid:134) omr(cid:134)det balkar). De fr(cid:132)msta st(cid:134)lindustrigrupperna inom ge- menskapen var inblandade i dessa (cid:132)renden. (18) WV samlar in uppgifterna fr(cid:134)n de olika f(cid:148)retagen, som skickar in dem p(cid:134) olika s(cid:132)tt (brev, e-post etc. ). Uppgifterna (cid:132)r inte tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r tredje person. WV:s anst(cid:132)llda (cid:132)r sj(cid:132)lvst(cid:132)ndiga gentemot medlem- marna. Uppgifterna diskuteras inte vid medlem- marnas sammankomster. (19) Bara 16 av de 74 f(cid:148)retagsmedlemmarna i WV har anm(cid:132)lt sitt deltagande i systemet men WV:s uttala- de m(cid:134)l (cid:132)r att alla p(cid:134) mer eller mindre kort sikt skall ansluta sig. De 16 anm(cid:132)lande f(cid:148)retagen f(cid:148)retr(cid:132)der 94 % av de tyska f(cid:148)retagens leveranser av platta produkter och 27 % av leveranserna av l(cid:134)nga pro- dukter (h(cid:132)ri ing(cid:134)r 100 % av leveranserna av st(cid:134)l- spont och 80 % av leveranserna av j(cid:132)rnv(cid:132)gsmate- riel). D. PRODUKTMARKNADERNA 1. St(cid:134)lindustrin: allm(cid:132)nt (20) Mellan 1977 och 1988 var st(cid:134)lindustrin i gemen- skapen underst(cid:132)lld mer eller mindre tvingande kvotsystem f(cid:148)r produktion och leveranser och d(cid:132)r- till h(cid:148)rande (cid:134)tg(cid:132)rder g(cid:132)llande priser och utrikes- handel. Dessa ordningar upph(cid:148)rde den 30 juni 1988. Kommissionen inf(cid:148)rde emellertid ett (cid:148)ver- vakningssystem f(cid:148)r produktion och leveranser fr(cid:134)n tillverkare i gemenskapen och tredje land. Inom ra- men f(cid:148)r detta system var varje f(cid:148)retag skyldigt att anm(cid:132)la sina leveranser till kommissionen. Systemet upph(cid:148)rde 1990. F(cid:148)r att r(cid:134)da bot p(cid:134) den f(cid:148)rs(cid:132)mrade situationen inom st(cid:134)lsektorn inf(cid:148)rde kommissionen i mars 1993 (7) riktlinjer f(cid:148)r produktion och leve- rans av st(cid:134)lprodukt p(cid:134) den inre marknaden. Dessa riktlinjer gick ut till alla f(cid:148)retag f(cid:148)r de produkter som ingick i deras produktion. Sedan kommissio- nen 1994 konstaterat en m(cid:132)rkbar f(cid:148)rb(cid:132)ttring av si- tuationen p(cid:134) st(cid:134)lmarknaden beslutades att l(cid:134)ta (cid:134)t- g(cid:132)rden upph(cid:148)ra. (21) Under de sju senaste (cid:134)ren har kommissionen vidare antagit tv(cid:134) beslut om brott mot artikel 65 i Paris- f(cid:148)rdraget (beslut 90/417/EKSG (8) p(cid:134) omr(cid:134)det rost- (7) EGT C 83, 24. 3. 1993, s. 6. (8) EGT L 220, 15. 8. 1990, s. 28. (22) St(cid:134)lindustrin (cid:132)r mycket kapitalintensiv, s(cid:132)rskilt inom sektorn f(cid:148)r platta produkter. Det finns f(cid:148)l- jaktligen stora intr(cid:132)deshinder som sammanh(cid:132)nger med de h(cid:148)ga investeringskostnader som kr(cid:132)vs i in- ledningsskedet. De fasta kostnaderna (cid:132)r mycket h(cid:148)- ga. St(cid:134)lindustrisektorn lider av kronisk (cid:148)verkapaci- tet, fr(cid:132)mst beroende p(cid:134) de h(cid:148)ga uttr(cid:132)deshindren. I syfte att bidra till att minska dessa godk(cid:132)nde kom- missionen 1993 en finansieringsmekanism f(cid:148)r att kunna dra ner p(cid:134) produktionskapaciteten f(cid:148)r tunga profiler, varmvalsade band i rullar och kvartopl(cid:134)- tar (10). (23) (cid:142)nda in p(cid:134) 1980-talet var st(cid:134)lf(cid:148)retagen ofta statliga f(cid:148)retag med mycket utpr(cid:132)glade nationella s(cid:132)rdrag. Viktiga sammanslagningar och bildandet av nya f(cid:148)- retag har bidragit till uppkomsten av europeiska koncerner som etablerat sig i flera medlemsstater. Man kan dock konstatera att handelsfl(cid:148)det mellan medlemsstaterna (cid:132)r anm(cid:132)rkningsv(cid:132)rt stabilt. (24) Med det undantaget att konsumtionen av rostfritt st(cid:134)l befinner sig i en tillv(cid:132)xtfas (cid:132)r st(cid:134)lmarknaderna i Europa mogna marknader. De olika tillverkarnas produkter (cid:132)r enhetliga. I regel har uppk(cid:148)parna ingen preferens f(cid:148)r n(cid:134)gon s(cid:132)rskild leverant(cid:148)r; pro- dukternas kvalitet (cid:132)r (cid:148)verblickbar och de olika pa- rametrarna (leveranstider, transportkostnader) etc. enkla att j(cid:132)mf(cid:148)ra. (25) Med st(cid:148)d av artikel 60 i Parisf(cid:148)rdraget (cid:132)r st(cid:134)lf(cid:148)reta- gen skyldiga att offentligg(cid:148)ra sina prislistor. Denna fullg(cid:148)ras genom att prislistorna skyldighet skall skickas till kommissionen senast tv(cid:134) vardagar innan de tr(cid:132)der i kraft. F(cid:148)retagen (cid:132)r dessutom skyldiga att vidarebefordra dessa listor till alla intressenter som s(cid:134) beg(cid:132)r. St(cid:134)lsektorn f(cid:148)rfogar dessutom (cid:148)ver ett stort antal detaljerade statistiska k(cid:132)llor, beroende p(cid:134) den regle- ring den under l(cid:134)ng tid varit f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r. (9) EGT L 116, 6. 5. 1994, s. 1. (10) Kommissionens beslut 94/6/EKSG av den 21 december 1993 om godk(cid:132)nnande av en gemensam finansmekanism, i syfte att genomf(cid:148)ra program f(cid:148)r individuell st(cid:132)ngning av produk- tionskapaciteten f(cid:148)r tunga profiler, st(cid:134)lband och breda varm- valsade band och kvartopl(cid:134)tar i gemenskapens st(cid:134)lindusti (EGT L 6, 8. 1. 1994, s. 30). L 1/14 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 2. De olika marknaderna f(cid:148)r st(cid:134)lprodukter (26) St(cid:134)l framst(cid:132)lls utifr(cid:134)n j(cid:132)rnmalm (”konvertermeto- den” (11)) eller skrot (”elektrost(cid:134)lsframst(cid:132)llning” (12)). Ungef(cid:132)r 70 % av gemenskapens st(cid:134)lproduktion sker enligt konvertermetoden. Det st(cid:134)l som erh(cid:134)lls genom sm(cid:132)ltning av malm eller skrot (halvfabrikat i form av tackor, vals(cid:132)mnen och g(cid:148)t) (cid:132)r inte direkt anv(cid:132)ndbart och m(cid:134)ste valsas f(cid:148)r att f(cid:134) sin slutgiltiga form och sina slutgiltiga egenskaper. fabrikat de framst(cid:132)ller. Av de 152 miljoner ton r(cid:134)- st(cid:134)l som framst(cid:132)lldes (cid:134)r 1995 s(cid:134)ldes ungef(cid:132)r 24 miljoner i form av halvfabrikat. I Europa finns det (cid:148)ver 125 f(cid:148)retag och koncerner som framst(cid:132)ller r(cid:134)st(cid:134)l. Marknaden (cid:132)r med andra ord splittrad. b) Platta produkter (31) Man kan urskilja tolv marknader f(cid:148)r platta produk- (27) Utifr(cid:134)n st(cid:134)lets form skiljer man p(cid:134) tv(cid:134) huvudgrup- ter: per av produkter: — Platta produkter i form av pl(cid:134)tar, eller rullar (bredband, bandst(cid:134)l). Produkter som enbart har varmvalsats kan i efterhand kallvalsas och be- l(cid:132)ggas (bleck, galvaniserad pl(cid:134)t). Merparten av de platta produkterna (med undantag f(cid:148)r pro- dukter i rostfritt st(cid:134)l) har tillverkats genom kon- f(cid:148)r vertermetoden. Platta produkter anv(cid:132)nds r(cid:148)rtillverkning, b(cid:134)tar, kopparslageri, byggnadsar- beten, bilar, f(cid:148)rpackningar etc. — L(cid:134)nga produkter: armeringsj(cid:132)rn, st(cid:134)ngst(cid:134)l, balkar, profiler, valstr(cid:134)d. L(cid:134)nga produkter anv(cid:132)nds exempelvis inom byggnadssektorn f(cid:148)r tillverkning av skruvar, bultar och muttrar, tr(cid:134)ddrageri etc. (28) Utifr(cid:134)n st(cid:134)lets sammans(cid:132)ttning skiljer man p(cid:134) ole- st(cid:134)l och (cid:148)vrigt rostfritt och eldfast gerat st(cid:134)l, legerat st(cid:134)l. (29) De produkter som r(cid:132)knas upp i de fr(cid:134)geformul(cid:132)r som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r anm(cid:132)lan h(cid:148)r till olika varu- marknader s(cid:134)v(cid:132)l i fr(cid:134)ga om egenskaper och anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)de, som n(cid:132)r det g(cid:132)ller den utrustning och det kunnande som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att framst(cid:132)lla dem. Man kan urskilja 23 varumarknader: halvfabrikat, tolv marknader f(cid:148)r platta produkter och tio mark- nader f(cid:148)r l(cid:134)nga produkter. a) Halvfabrikat (30) N(cid:132)r r(cid:134)st(cid:134)let har stelnat antar det formen av stora block (tackor, vals(cid:132)mnen och g(cid:148)t) avsedda att valsas, det vill s(cid:132)ga pressas mellan valsar som minskar de- ras grovlek och ger dem deras slutliga form. De fle- sta tillverkare av slutprodukter framst(cid:132)ller st(cid:134)l f(cid:148)r sina egna behov men s(cid:132)ljer (cid:132)ven en del av de halv- (11) Mycket tung utrustning (f(cid:148)rkoksning, sintring, masugnar, konvertrar,) driftsm(cid:132)ssigt mycket begr(cid:132)nsad flexibilitet, mini- mikapacitet omkring 2 miljoner ton per (cid:134)r; mycket h(cid:148)ga in- vesterings- och underh(cid:134)llskostnader. (12) Begr(cid:132)nsade investeringar (elektrisk ugn), driftm(cid:132)ssigt stor fle- xibilitet. Varmvalsade band i rullar och bandst(cid:134)l i olege- rat st(cid:134)l: Dessa produkter kan s(cid:132)ljas som de (cid:132)r (vil- ket g(cid:132)ller 40 % av produktionen) eller f(cid:148)r(cid:132)dlas till kallvalsade pl(cid:134)tar som i sin tur kan s(cid:132)ljas som de (cid:132)r eller bel(cid:132)ggas. Inom gemenskapen finns det tolv av varandra obe- roende f(cid:148)retag eller koncerner som producerar band i rullar. N(cid:132)r det g(cid:132)ller f(cid:148)r(cid:132)dling av dessa varmvalsade band i rullar till kallvalsade eller belag- da pl(cid:134)tar (som motsvarar 60 % av produktionen) finns det i gemenskapen tio gemensamma f(cid:148)retag, varav sex produktionskooperativ (som allts(cid:134) inte fyl- ler n(cid:134)gon handelsfunktion) och endast sju av de tolv koncerner som n(cid:132)mns ovan (cid:132)r helt och h(cid:134)llet oberoende av varandra. Varmvalsade band i rullar och bandst(cid:134)l i rost- fritt st(cid:134)l: Det finns bara sex tillverkare i gemen- skapen och de tre st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r 70 % av produk- tionen. Varmvalsade band i rullar och bandst(cid:134)l i legerat st(cid:134)l (ej rostfritt): Det finns ett tiotal tillverkare i ge- menskapen. De tyska f(cid:148)retagen i Europa st(cid:134)r f(cid:148)r (cid:148)ver h(cid:132)lften av de europeiska f(cid:148)retagens leveranser. Kallvalsade pl(cid:134)tar i olegerat st(cid:134)l: Kallvalsningen g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att ytterligare minska produkternas grovlek och f(cid:148)rse dem med s(cid:132)rskilda egenskaper. De varmvalsade banden i rullar kallvalsas d(cid:132)refter. Tv(cid:134) tredjedelar av de kallvalsade pl(cid:134)tarna bel(cid:132)ggs d(cid:132)refter. Priset p(cid:134) kallvalsade pl(cid:134)tar (cid:132)r 25 % h(cid:148)gre (cid:132)n priset p(cid:134) varmvalsade band i rullar. Endast sju av de 13 tillverkarna (cid:132)r helt och h(cid:134)llet oberoende av varandra. Kallvalsade pl(cid:134)tar i rostfritt st(cid:134)l: Det finns en- dast sex tillverkare i gemenskapen och de tre st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r 70 % av produktionen. Kallvalsade pl(cid:134)tar i legerat st(cid:134)l (ej rostfritt): Det finns ett tiotal tillverkare i gemenskapen. De tyska f(cid:148)retagens leveranser i Europa utg(cid:148)r 37 % av leve- ranserna fr(cid:134)n europeiska f(cid:148)retag. 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/15 Belagda pl(cid:134)tar (med undantag f(cid:148)r f(cid:148)rpacknings- st(cid:134)l och f(cid:148)rtennade pl(cid:134)tar): (cid:153)ver 90 % av alla be- lagda icke f(cid:148)rtennade pl(cid:134)tar (cid:132)r galvaniserade. N(cid:132)r- mare h(cid:132)lften av alla kallvalsade pl(cid:134)tar (cid:132)r belagda med ett annat metallskikt (cid:132)n tenn (genom dopp- ning i sm(cid:132)lt metall eller elektrolys). Denna process (cid:148)kar pl(cid:134)tens v(cid:132)rde med ungef(cid:132)r 40 %. Det finns omkring dussinet tillverkare i gemenskapen. Det finns tio gemensamma f(cid:148)retag i gemenskapen, varav sex produktionskooperativ (allts(cid:134) utan handels- funktion) och endast fem av dessa tolv tillverkare (cid:132)r helt och h(cid:134)llet oberoende av varandra. F(cid:148)rpackningsst(cid:134)l (eller f(cid:148)rtennad pl(cid:134)t): Kallval- sade pl(cid:134)tar s(cid:132)ljs f(cid:148)rtennade, dvs. bel(cid:132)ggs med ett skikt tenn som skyddar dem fr(cid:134)n oxidation. V(cid:132)rde- stegringen genom f(cid:148)rtenningen (cid:132)r i ungef(cid:132)r 60 %. Det finns (cid:134)tta tillverkare i gemenskapen varav de tv(cid:134) st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r 45 % av gemenskapens produk- tion. Kvartopl(cid:134)tar och pl(cid:134)tar i olegerat st(cid:134)l: Det hand- lar om grova pl(cid:134)tar som inte rullas ihop. Det finns ett tjugotal f(cid:148)retag eller koncerner i gemenskapen varav de tre st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r 44 % av produktionen. Kvartopl(cid:134)tar och pl(cid:134)tar i rostfritt st(cid:134)l: Det finns bara fem f(cid:148)retag eller grupper i gemenskapen och de tv(cid:134) st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r (cid:148)ver 60 % av leveranserna i gemenskapen. Kvartopl(cid:134)tar i legerat st(cid:134)l (ej rostfritt): Det finns f(cid:132)rre (cid:132)n 15 f(cid:148)retag eller koncerner i gemenskapen. De tyska f(cid:148)retagens leveranser utg(cid:148)r (cid:148)ver h(cid:132)lften av de europeiska f(cid:148)retagens leveranser inom gemen- skapen. Elektropl(cid:134)tar: Det finns (cid:134)tta f(cid:148)retag eller koncer- ner inom gemenskapen varav de tv(cid:134) st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r (cid:148)ver 60 % av produktionen. Alla marknader f(cid:148)r platta produkter (cid:132)r allts(cid:134) kon- centrerade. c) L(cid:134)nga produkter (33) Valstr(cid:134)d i legerat st(cid:134)l (ej rostfritt): Det finns ett trettiotal f(cid:148)retag eller koncerner i gemenskapen. De tyska f(cid:148)retagens leveranser utg(cid:148)r 25 % av de euro- peiska f(cid:148)retagens leveranser i gemenskapen. Armeringsj(cid:132)rn: Det finns (cid:148)ver 50 f(cid:148)retag och kon- cerner i gemenskapen varav de fyra st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r mer (cid:132)n 40 % av produktionen. Olegerat laminerat handelsst(cid:134)l: Det finns (cid:148)ver 80 f(cid:148)retag och koncerner inom gemenskapen. De fem st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r 40 % av produktionen. Rostfritt laminerat handelsst(cid:134)l: Det finns ungef(cid:132)r 15 f(cid:148)retag och koncerner inom gemenskapen. Legerat laminerat handelsst(cid:134)l (ej rostfritt): I brist p(cid:134) mer exakta uppgifter kan man anta att en stor del av tillverkarna av laminerat handelsst(cid:134)l tillver- kar s(cid:134)v(cid:132)l olegerade som legerade st(cid:134)l. J(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel: Det finns ett tiotal f(cid:148)retag och koncerner inom gemenskapen varav de tre st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r (cid:148)ver h(cid:132)lften av produktionen. St(cid:134)lspont: Det finns bara fyra f(cid:148)retag och koncer- ner inom gemenskapen. De olika marknaderna f(cid:148)r l(cid:134)nga produkter har allts(cid:134) splittrad struktur. Man kan skilja mellan myc- ket koncentrerade marknader (st(cid:134)lspont, balkar, j(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel) och mer splittrade marknader (ar- meringsj(cid:132)rn, laminerat handelsst(cid:134)l, valstr(cid:134)d). E. DEN GEOGRAFISKA MARKNADEN (cid:132)r st(cid:134)lprodukter Flera beslut i enlighet med artikel 66 i Parisf(cid:148)rdra- get har fastst(cid:132)llt att den relevanta marknaden f(cid:148)r gemenskapsmarknaden, olika fr(cid:132)mst p(cid:134) grund av fr(cid:134)nvaron av handelshinder f(cid:148)r handeln mellan gemenskapens medlemsstater och omfattningen av handeln mellan gemenskapens medlemsstater, som motsvarar 30 % av gemen- skapsproducenternas totala leveranser i gemenska- pen. (32) Man kan urskilja tio marknader f(cid:148)r l(cid:134)nga (34) produkter. Balkar och profiler f(cid:148)r gruvkonstruktioner: Det finns ett tjugotal f(cid:148)retag eller koncerner f(cid:148)r balkar i gemenskapen varav de fyra st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r (cid:148)ver 65 % av produktionen. Valstr(cid:134)d i olegerat st(cid:134)l: Det finns ett fyrtiotal f(cid:148)re- tag och koncerner i gemenskapen varav de fyra st(cid:148)rsta st(cid:134)r f(cid:148)r (cid:148)ver 40 % av produktionen. Bed(cid:148)mningen b(cid:148)r dock nyanseras. Siffran p(cid:134) ca 30 % f(cid:148)rklaras n(cid:132)mligen av att ett stort antal l(cid:132)nder inte producerar hela skalan av produkter och att det finns l(cid:132)nder med en alltf(cid:148)r begr(cid:132)nsad hemmamark- nad f(cid:148)r att den inhemske tillverkaren skall finna avs(cid:132)ttning f(cid:148)r sin produktion. N(cid:132)r det finns en in- hemsk tillverkare utg(cid:148)r dessutom leveranserna p(cid:134) hemmamarknaden (cid:148)ver h(cid:132)lften av gemenskapstill- verkarnas leveranser p(cid:134) samma marknad (13) och de (cid:148)vriga tillverkarnas marknadsandelar p(cid:134) varje mark- nad (cid:132)r ganska stabila (cid:148)ver tiden. Valstr(cid:134)d i rostfritt st(cid:134)l: Det finns (cid:134)tta tillverkare i gemenskapen. (13) Detta (cid:132)r s(cid:132)rskilt tydligt n(cid:132)r det g(cid:132)ller platta produkter, speci- j(cid:132)nv(cid:132)gsmateriel, alst(cid:134)l och vissa l(cid:134)nga produkter (st(cid:134)lspont, profiler f(cid:148)r gruvkonstruktioner). L 1/16 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 F. DE TYSKA F(cid:153)RETAGENS ST(cid:142)LLNING J(cid:142)MF(cid:153)RT MED (cid:153)VRIGA F(cid:153)RETAG INOM GEMENSKAPEN (35) De tyska f(cid:148)retagens leveranser De tyska f(cid:148)retagens andel av de europeiska f(cid:148)retagens leveranser i gemenskapen under 1995 (%) Olegerat st(cid:134)l Rostfritt st(cid:134)l (cid:153)vrigt legerat st(cid:134)l Varmvalsade band i rullar Kallvalsade pl(cid:134)tar Belagda pl(cid:134)tar F(cid:148)rpackningsst(cid:134)l Kvartopl(cid:134)tar Elektropl(cid:134)tar Balkar Valstr(cid:134)d Handelsst(cid:134)l Armeringsj(cid:132)rn St(cid:134)lspont J(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel Totalt 25 26 28 19 25 36 26 31 10 11 40 25 24 18 24 — — 24 — — 11 17 — — — 21 51 37 21 — 51 38 52 25 25 — — — 38 De tyska f(cid:148)retagens andel av de europeiska f(cid:148)retagens leveranser i Tyskland under 1995 (%) Olegerat st(cid:134)l Rostfritt st(cid:134)l (cid:153)vrigt legerat st(cid:134)l Varmvalsade band i rullar Kallvalsade pl(cid:134)tar Belagda pl(cid:134)tar F(cid:148)rpackningsst(cid:134)l Kvartopl(cid:134)tar Elektropl(cid:134)tar Balkar Valstr(cid:134)d Handelsst(cid:134)l Armeringsj(cid:132)rn St(cid:134)lspont J(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel Totalt 76 67 68 71 66 93 57 77 38 60 73 76 67 44 55 — — 46 — — 46 52 — — — 52 84 57 38 — 89 84 72 67 66 — — — 76 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/17 G. F(cid:153)RBINDELSERNA TILL F(cid:153)RETAG I (cid:153)VRIGA (39) MEDLEMSL(cid:142)NDER (36) Man m(cid:134)ste d(cid:132)rtill beakta att vissa av de tyska f(cid:148)reta- gen ing(cid:134)r i de st(cid:148)rsta europeiska st(cid:134)lf(cid:148)retagskoncer- nerna enligt f(cid:148)ljande: — Brittiska British Steel kontrollerar Manstaedt- werke. — Franska Usinor (cid:132)ger 48,75 % av DH. — Belgiska Cockerill Sambre kontrollerar Eko Stahl. — Luxemburgska Arbed kontrollerar Stahlwerke Bremen, Stahlwerke Th(cid:129)ringen och Bregal. — Italienska Riva kontrollerar Henningsdorf och Brandenburger. — Italienska Feralpi kontrollerar ESF Riesa. — Finl(cid:132)ndska Rautaruukki kontrollerar Bregal med Arbed. (37) P(cid:134) samma s(cid:132)tt har tyska f(cid:148)retag etablerat sig i andra medlemsstater: Krupp och Thyssen i Italien (AST), Thyssen i Spanien (Galmed). II. BED(cid:153)MNING A. ARTIKEL 65. 1 1. Allm(cid:132)nna villkor (38) I enlighet med artikel 65. 1 i Parisf(cid:148)rdraget (cid:132)r alla (cid:148)verenskommelser mellan f(cid:148)retag, beslut av f(cid:148)re- tagssammanslutningar och samordnade f(cid:148)rfaranden, som (cid:132)r (cid:132)gnade att inom den gemensamma markna- den, direkt eller indirekt, f(cid:148)rhindra, inskr(cid:132)nka eller snedvrida den normala konkurrensen f(cid:148)rbjudna, s(cid:132)rskilt s(cid:134)dana som best(cid:134)r i att a) fastst(cid:132)lla eller best(cid:132)mma priser, b) inskr(cid:132)nka eller kontrollera produktion, teknisk utveckling eller investeringar, Enligt det beslut som kommissionen redan fattat i (cid:132)rendet UK Tractors (14) riskerar en (cid:148)verenskom- melse om utbyte av k(cid:132)nslig, f(cid:132)rsk och individualise- rad information att p(cid:134) en koncentrerad marknad, d(cid:132)r intr(cid:132)deshinder (cid:132)r stora, begr(cid:132)nsa konkurrensen mellan f(cid:148)retagen p(cid:134) denna marknad eftersom (cid:148)ver- enskommelsen (cid:148)kar marknadens (cid:148)verblickbarhet p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att varje sj(cid:132)lvst(cid:132)ndig konkurrens- (cid:134)tg(cid:132)rd som ett f(cid:148)retag g(cid:148)r omedelbart uppt(cid:132)cks av dess konkurrenter som (cid:132)r i st(cid:134)nd att vidta riktade mot(cid:134)tg(cid:132)rder. Genom att undanr(cid:148)ja den dolda kon- kurrensen p(cid:134) marknaden begr(cid:132)nsar informationsut- bytet v(cid:132)sentligt nyttan av en konkurrens(cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r ett f(cid:148)retag och tenderar att avskr(cid:132)cka det fr(cid:134)n att f(cid:148)rs(cid:148)ka (cid:148)ka sina marknadsandelar. (40) Denna st(cid:134)ndpunkt bekr(cid:132)ftades den 27 oktober 1994 av f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten som i m(cid:134)let UK Trac- tors (15) bed(cid:148)mde att en allm(cid:132)n till(cid:132)mpning av ett utbyte av exakta upplysningar med t(cid:132)ta intervaller mellan de viktigaste operat(cid:148)rerna, r(cid:148)rande identifi- kation av registrerade fordon och registreringsort, p(cid:134) en oligopolistisk marknad med h(cid:148)g koncentra- tion och d(cid:132)r konkurrensen f(cid:148)ljaktligen redan (cid:132)r starkt begr(cid:132)nsad och informationsutbytet underl(cid:132)t- tat, (cid:132)r av den arten att den avsev(cid:132)rt p(cid:134)verkar den konkurrens som kvarst(cid:134)r mellan de ekonomiska ak- t(cid:148)rerna. I ovan n(cid:132)mnda fall har n(cid:132)mligen det regel- bundna och t(cid:132)ta informationsutbytet om hur mark- naden fungerar den effekten att alla konkurrenter med j(cid:132)mna mellanrum tar del av sina olika konkur- renters strategier och st(cid:132)llning p(cid:134) marknaden. (41) Dessa slutsatser g(cid:132)ller artikel 85 i EG-f(cid:148)rdraget, men kan (cid:148)verf(cid:148)ras till artikel 65 i Parisf(cid:148)rdraget, ef- tersom de b(cid:134)da f(cid:148)rdragen delar en ”gemensam in- spiration”, s(cid:134)som domstolen p(cid:134)pekade i domen av den 18 maj 1962 (16). Dessutom g(cid:148)r kommissionen i normala fall en analog tolkning av f(cid:148)rbudet i ar- tiklarna 65. 1 i Parisf(cid:148)rdraget och 85. 1 i EG-f(cid:148)rdra- informationsutbyte get, mellan f(cid:148)retag. I sitt meddelande (17) om (cid:148)veren- skommelser, beslut och samordnade f(cid:148)rfaranden ifr(cid:134)ga om f(cid:148)retagssamarbete hade kommissionen en likartad syn p(cid:134) detta samarbete inom ramen f(cid:148)r de b(cid:134)da f(cid:148)rdragen. s(cid:132)rskilt n(cid:132)r det g(cid:132)ller (14) Kommissionens beslut 92/157/EEG av den 17 februari 1992 om ett till(cid:132)mpningsf(cid:148)rfarande i enlighet med artikel 85 i EEG-f(cid:148)rdraget – UK Agricultural Tractors Registration Ex- change (EGT L 68, 13. 3. 1992, s. 19). (15) Domstolens domar av den 27 oktober 1994 i m(cid:134)len T-34/92, Fiatagri Ltd och New Holland Ford Ltd mot kommissionen (REG 1994, s. II-905, punkt 91) och T-35/92, John Deere Ltd mot kommissionen (REG 1994, s. II-957, punkt 51). (16) Domstolens dom av den 18 maj 1962, m(cid:134)l 13/60, Comptoirs de vente du charbon de la Ruhr ”Geitling” e. a. /H(cid:148)gsta myn- digheten, (REG VIII, s. 200–201). c) dela upp marknader, produkter, kunder eller f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)llor. (17) Meddelande om (cid:148)verenskommelser, beslut och samordnade f(cid:148)rfaranden i fr(cid:134)ga om f(cid:148)retagssamarbete (EGT C 75, 29. 7. 1968, s. 3), r(cid:132)ttat genom EGT C 84, 28. 8. 1968, s. 14. L 1/18 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 2. Den anm(cid:132)lda (cid:148)verenskommelsens konkur- (46) rensbegr(cid:132)nsande effekt (42) F(cid:148)retagen har beslutat att byta ut fr(cid:134)geformul(cid:132)ren EKSG 2-71, 2-72, 2-73 och 2-74 (se fotnot 5). De b(cid:134)da senare kan inte skiljas fr(cid:134)n det f(cid:148)rsta, som d(cid:132)r- f(cid:148)r (cid:132)r l(cid:132)mpligast att analysera i f(cid:148)rsta hand. a) Fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-71, 2-73 och 2-74 (43) Fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-71 g(cid:132)ller uppgifter om leveranser per typ av produkt och mottagarland i gemenska- pen. Det (cid:132)r fr(cid:134)ga om individuella uppgifter som (cid:132)r m(cid:134)natliga och aktuella. Uppgifterna (cid:132)r k(cid:132)nsliga och konfidentiella s(cid:134)tillvida att man med deras hj(cid:132)lp kan fastst(cid:132)lla de olika f(cid:148)retagens st(cid:132)llning p(cid:134) mark- naderna. Detta fr(cid:134)geformul(cid:132)r i kombination med fr(cid:134)geformul(cid:132)ren 2-73 och 2-74 avsl(cid:148)jar varje f(cid:148)re- tags strategi f(cid:148)r de olika produkterna i varje med- lemsstat (45 produkter, (cid:134)tta kvaliteter) och mer ex- akt p(cid:134) den tyska marknaden (28 olika f(cid:148)rbrukarin- dustrier). (44) Hur det anm(cid:132)lda utbytet bed(cid:148)ms (cid:132)r direkt avh(cid:132)ng- igt den aktuella marknadens koncentration och k(cid:132)nnetecken. Enligt r(cid:132)ttspraxis (se ovan) (cid:132)r det klart fastst(cid:132)llt att konkurrensbegr(cid:132)nsningen (cid:132)r en f(cid:148)ljd av att utbytet p(cid:134) en oligopolistisk marknad (cid:148)kar ge- nomblickbarheten p(cid:134) s(cid:134)dant s(cid:132)tt att konkurrensen mellan deltagarna h(cid:132)mmas. (45) Alla marknader f(cid:148)r platta produkter s(cid:134)som balkar, st(cid:134)lspont, j(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel och valstr(cid:134)d i rostfritt st(cid:134)l (cid:132)r koncentrerade. Koncentrationen b(cid:148)r bed(cid:148)- mas utifr(cid:134)n olika kriterier, s(cid:132)rskilt antal tillverkare p(cid:134) marknaden, f(cid:148)rekomsten av strukturella band dem emellan, de st(cid:148)rsta f(cid:148)retagens kumulerade marknadsandelar, intr(cid:132)deshinder. I det h(cid:132)r fallet (cid:132)r antalet tillverkare av platta produkter i Europa, bal- kar, st(cid:134)lspont, j(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel och valstr(cid:134)d i rost- fritt st(cid:134)l f(cid:132)rre (cid:132)n 20 (se ovan). F(cid:148)r alla dessa produk- ter (cid:148)verstiger de fyra st(cid:148)rsta tillverkarnas samlade produktion h(cid:132)lften av den totala produktionen. In- tr(cid:132)deshindren (cid:132)r mycket stora p(cid:134) grund av sektorns kapitalintensitet. Det finns m(cid:134)nga strukturella band mellan st(cid:134)lindustrikoncernerna. Endast sju av de tolv tillverkarna av varmvalsade band i rullar och st(cid:134)lband och fem av de tolv tillverkarna av belagd pl(cid:134)t (cid:132)r exempelvis helt oberoende av varandra (se ovan). Dessa marknader kan allts(cid:134) beskrivas som starkt koncentrerade marknader. P(cid:134) dessa koncentrerade marknader riskerar det ifr(cid:134)- gavarande anm(cid:132)lda beslutet om informationsutbyte att inskr(cid:132)nka konkurrensen. Att m(cid:134)natligen infor- mera sina konkurrenter om leveranserna av varje produkt i olika medlemsstater och sina marknads- andelar p(cid:134) hemmamarknaden avskr(cid:132)cker fr(cid:134)n f(cid:148)r- s(cid:148)k att vinna marknadsandelar. Konkurrenterna kommer n(cid:132)mligen att vara i st(cid:134)nd att identifiera vilket f(cid:148)retag som f(cid:148)rs(cid:148)ker (cid:148)ka sina marknadsande- lar och kan bem(cid:148)ta detta genom riktade mot(cid:134)tg(cid:132)r- der. Det anm(cid:132)lda utbytet riskerar allts(cid:134) att leda till att f(cid:148)retagen avst(cid:134)r fr(cid:134)n grundl(cid:132)ggande konkurrens- (cid:134)tg(cid:132)rder som best(cid:134)r i att (cid:148)ka sina marknadsandelar. Den tidsfrist under vilken ett f(cid:148)retag kan f(cid:134) f(cid:148)rdelar av en konkurrens(cid:134)tg(cid:132)rd begr(cid:132)nsas kraftigt av utby- tets t(cid:132)ta periodicitet och de utv(cid:132)xlade uppgifternas aktualitet. Genom att undanr(cid:148)ja den kvardr(cid:148)jande dolda konkurrensen p(cid:134) marknader som k(cid:132)nneteck- nas av l(cid:134)g grad av (cid:148)ppenhet, relativt stabila han- delsfl(cid:148)den mellan medlemsstaterna, homogena pro- g(cid:148)r dukter den (cid:148)verkapacitet, anm(cid:132)lda (cid:148)verenskommelsen det h(cid:148)gst troligt att f(cid:148)rh(cid:134)llanden utvecklas som leder till en frysning av marknadsandelarna. och konstant (47) De f(cid:148)retag som tr(cid:132)ffat (cid:148)verenskommelsen svarar f(cid:148)r n(cid:132)rmare en fj(cid:132)rdedel av gemenskapsleveranserna i gemenskapen. Det anm(cid:132)lda informationsutbytet inskr(cid:132)nka konkurrensen. riskerar Denna effekt (cid:132)r (cid:132)nnu tydligare p(cid:134) den tyska mark- naden d(cid:132)r f(cid:148)retagen svarar f(cid:148)r mellan h(cid:132)lften och tre fj(cid:132)rdedelar av gemenskapsleveranserna. v(cid:132)sentligt att (48) Det (cid:132)r v(cid:132)rt att notera att n(cid:134)gra av dessa produkter (balkar, kornorienterade elektropl(cid:134)tar, f(cid:148)rpacknings- st(cid:134)l, de flesta produkter i rostfritt st(cid:134)l) har endast en anm(cid:132)lande tillverkare. De f(cid:148)retag som denna till- verkare skulle kunna meddela uppgifterna till om sina leveranser (cid:132)r inte verksamma p(cid:134) samma varu- marknad, varf(cid:148)r utbytet inte orsakar n(cid:134)gon direkt konkurrensbegr(cid:132)nsning. Vissa av f(cid:148)retagen som tar emot uppgifterna, men som inte konkurrerar med uppgiftsl(cid:132)mnaren, kontrolleras emellertid av f(cid:148)retag till som sj(cid:132)lva kontrollerar konkurrentf(cid:148)retag uppgiftsl(cid:132)mnaren. Det finns ingen garanti f(cid:148)r att dessa ytterst k(cid:132)nsliga uppgifter inte n(cid:134)r s(cid:134)dana konkurrenter. Med beaktande av det f(cid:148)reg(cid:134)ende anser kommissio- nen att utbytet av fr(cid:134)geformul(cid:132)ren 2-71, 2-73 och 2-74 (cid:132)r konkurrensbegr(cid:132)nsande f(cid:148)r f(cid:148)ljande pro- dukter. 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/19 Produkt Rader i fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r 2-71 Rader i fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r 2-73 Rader i fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r 2-74 Varmvalsade band i rullar och bandst(cid:134)l 311–336 311–336 8320, 8330 Kallvalsade pl(cid:134)tar 411, 416 411, 416 8410 Belagda pl(cid:134)tar 451–457 451–457 F(cid:148)rpackningsst(cid:134)l 430, 440 430, 440 Kvartopl(cid:134)tar Elektropl(cid:134)tar Balkar Valstr(cid:134)d i rostfritt st(cid:134)l J(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel St(cid:134)lspont 341–350 341–350 8340 421–427 420 540–559 540, 550 1550, 8550 1510, 2510, 3510, 4510, 5510, 6510, 7510 och 8510 570 560 570 560 (49) P(cid:134) (cid:148)vriga varumarknader (cid:132)r ett stort antal f(cid:148)retag verksamma. I s(cid:134)dana fall (cid:132)r det inte lika uppenbart att utbyte av k(cid:132)nsliga upplysningar verkar konkur- rensinskr(cid:132)nkande. F(cid:148)ljaktligen finns det inga in- v(cid:132)ndningar mot det anm(cid:132)lda utbytet avseende f(cid:148)l- jande produkter: halvfabrikat, laminerade handels- st(cid:134)l, armeringsj(cid:132)rn, valstr(cid:134)d (med undantag f(cid:148)r vals- tr(cid:134)d i rostfritt st(cid:134)l). b) Fr(cid:134)geformul(cid:132)r 2-72 (50) Kommissionen har inga inv(cid:132)ndningar vad betr(cid:132)ffar utbyte av detta fr(cid:134)geformul(cid:132)r. 3. Parternas argument (51) Till st(cid:148)d f(cid:148)r sin anm(cid:132)lan har parterna lagt fram en r(cid:132)ttslig utredning och tv(cid:134) ekonomiska utredningar. Nedan presenteras de framf(cid:148)rda huvudargumenten. konkurrenternas framtida handlande i stor utstr(cid:132)ck- ning f(cid:148)rutses p(cid:134) grundval av deras tidigare f(cid:148)rfaran- den. Att studera konkurrenternas beteende och der- as tidigare resultat ligger till grund f(cid:148)r alla konkur- rensinskr(cid:132)nkningar (cid:148)verenskommelsen orsakar, s(cid:134)- som dessa beskrivits ovan. Ju mer exakta och aktu- ella uppgifterna (cid:132)r om s(cid:134)lda partier och marknads- andelar, desto st(cid:148)re (cid:132)r deras inverkan p(cid:134) f(cid:148)retagens framtida beteende p(cid:134) marknaden. Icke desto mindre (cid:132)r det riktigt att uppgifterna om tidigare f(cid:148)rfaranden efter en viss tid endast har v(cid:132)r- de som referens och f(cid:148)rlorar allt reellt inflytande (cid:148)ver framtida beteenden (18). I det aktuella fallet m(cid:134)ste de utv(cid:132)xlade uppgifterna kallas aktuella om de avser en tidigare period som (cid:132)r kortare (cid:132)n ett (cid:134)r (dvs. en m(cid:134)nad). Uppgifternas aktualitet Bevis p(cid:134) konkurrensbegr(cid:132)nsande effekter (52) I sin anm(cid:132)lan h(cid:132)vdar parterna att ”utbytet begr(cid:132)nsar sig till att meddela uppgifter om kvantiteter; inga uppgifter om pris eller oms(cid:132)ttning skall utv(cid:132)xlas. De utbytta uppgifterna ber(cid:148)r endast f(cid:148)rflutna f(cid:148)r- h(cid:134)llanden p(cid:134) marknaden och inte i n(cid:134)got fall fram- tida f(cid:148)rh(cid:134)llanden”. P(cid:134) en marknad med stabil efterfr(cid:134)gan, vilket (cid:132)r fal- let p(cid:134) de ber(cid:148)rda varumarknaderna, kan emellertid (53) De anm(cid:132)lande parterna f(cid:148)rs(cid:132)krar att ”det anm(cid:132)lda informationsutbytet inte faller under artikel 65. 1 i Parisf(cid:148)rdraget eftersom det inte syftar till eller f(cid:134)r till effekt att begr(cid:132)nsa konkurrensen”. (18) Exempelvis ans(cid:134)g kommissionen i m(cid:134)let UK Tractors att ett (cid:134)rligt utbyte av uppgifter fr(cid:134)n mer (cid:132)n ett (cid:134)r tillbaka inte inne- bar n(cid:134)gon v(cid:132)sentlig konkurrensbegr(cid:132)nsning. (Ovan n(cid:132)mnt be- slut, punkt 50. ) L 1/20 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 Kommissionen anser att man ut(cid:148)ver de omedelbara och synliga konsekvenserna av en (cid:148)verenskommel- se m(cid:134)ste beakta dess indirekta verkningar och det f(cid:148)rh(cid:134)llande att den kan skapa en struktur som ris- kerar att anv(cid:132)ndas f(cid:148)r (cid:132)ndam(cid:134)l som kan skada kon- kurrensen. I enlighet h(cid:132)rmed b(cid:148)r artikel 65. 1 i Pa- risf(cid:148)rdraget tolkas som att den inkluderar verknin- gar som indirekt kan skada konkurrensen, d(cid:134) den syftar till att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla en effektiv konkurrens- struktur. Detta syfte (cid:132)r s(cid:132)rskilt viktigt p(cid:134) en starkt koncentrerad marknad d(cid:132)r en (cid:148)verenskommelse om informationsutbyte en (cid:148)verblickbar struktur som hindrar all dold konkurrens. Den om- st(cid:132)ndighet att kommissionen inte (cid:132)r i st(cid:134)nd att fast- st(cid:132)lla om en aktuell p(cid:134)verkan av marknaden skett inverkar allts(cid:134) inte p(cid:134) l(cid:148)sningen av tvisten d(cid:134) arti- kel 65. 1 i Parisf(cid:148)rdraget f(cid:148)rbjuder s(cid:134)v(cid:132)l direkta som indirekta konkurrensstridiga effekter, f(cid:148)rutsatt att dessa (cid:132)r tillr(cid:132)ckligt m(cid:132)rkbara. skapar Domen UK Tractors (54) Parterna anser att f(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom i m(cid:134)let mot Tractors delvis ger kommissionen or(cid:132)tt. Enligt den r(cid:132)ttsliga unders(cid:148)kning som lades fram till st(cid:148)d f(cid:148)r anm(cid:132)lan gick f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten endast delvis p(cid:134) kommissionens linje i m(cid:134)let UK Tractors, genom att den kr(cid:132)vde att utbytet f(cid:148)r att utg(cid:148)ra ett brott mot artikel 85. 1 m(cid:134)ste (cid:132)ga rum p(cid:134) en koncen- trerad marknad p(cid:134) vilken konkurrensen redan d(cid:132)mpats. Kommissionen anser att denna l(cid:132)sning (cid:132)r oriktig. I detta m(cid:134)l bed(cid:148)mde f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten (19) att en all- m(cid:132)n till(cid:132)mpning av ett utbyte av exakta upplys- ningar med t(cid:132)ta intervaller mellan de viktigaste op- erat(cid:148)rerna, r(cid:148)rande identifikation av registrerade fordon och registreringsort, p(cid:134) en oligopolistisk marknad med h(cid:148)g koncentration som den ifr(cid:134)gava- rande och d(cid:132)r konkurrensen f(cid:148)ljaktligen redan (cid:132)r starkt begr(cid:132)nsad och informationsutbytet underl(cid:132)t- tat, (cid:132)r av den arten att den avsev(cid:132)rt p(cid:134)verkar den konkurrens som kvarst(cid:134)r mellan de ekonomiska ak- t(cid:148)rerna. fallet Den skadliga konkurrensbegr(cid:132)nsningen har i det aktuella ett inte ytterligare villkor f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av artikel 85. 1 utan en logisk konsekvens av den ifr(cid:134)gavarande marknadens oligopolistiska karakt(cid:132)r. ansetts utg(cid:148)ra allts(cid:134) Konkurrens p(cid:134) den relevanta marknaden (55) Med samma resonemang som i ovanst(cid:134)ende argu- ment har parterna lagt fram en ekonomisk under- s(cid:148)kning f(cid:148)r kommissionen, som skall visa att kon- kurrensen (cid:132)r livlig p(cid:134) st(cid:134)lindustrimarknaden. (56) Denna utredning skiljer inte mellan de olika varu- marknaderna som likv(cid:132)l har ytterst olika k(cid:132)nnetec- ken (marknadens grad av koncentration, produk- tionskapacitetens utnyttjandegrad, prisutveckling, intr(cid:132)deshinder fr(cid:132)mst beroende p(cid:134) de fasta kostna- dernas olika betydelse, kostnader f(cid:148)r transporter etc. ). Med beaktande av dessa olika faktorers bety- delse f(cid:148)r att bed(cid:148)ma den anm(cid:132)lda (cid:148)verenskommel- sens konkurrensbegr(cid:132)nsande verkan, saknar den framlagda utredningen egentlig relevans i det aktu- ella fallet. F(cid:148)rekomsten av information om kvantiteter i andra ekonomiska sektorer (57) Parterna har som st(cid:148)d f(cid:148)r sin anm(cid:132)lan lagt fram en utredning som f(cid:148)rs(cid:148)ker visa att tillg(cid:134)ngen till aktu- ell och individualiserad information inom konsum- tionsvarusektorn konkurrensbefr(cid:132)mjande och att det anm(cid:132)lda utbytet f(cid:148)ljaktligen skulle f(cid:134) gynnsam inverkan p(cid:134) konkurrensen. verkar (58) Det finns tv(cid:134) huvudorsaker till att detta argument inte (cid:132)r giltigt. F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst (cid:132)r det inte fr(cid:134)gan om (cid:148)verenskommelser om informationsutbyte mel- lan konkurrenter som riskerar att falla under artikel 65 i Parisf(cid:148)rdraget eller 85 EG-f(cid:148)rdraget. De specia- liserade instituten genomf(cid:148)r enk(cid:132)ter p(cid:134) grundval av unders(cid:148)kningar p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:132)llet. Vidare s(cid:132)ljs informationen genom opinionsinstitut och utv(cid:132)xlas inte mellan konkurrenter. Oavsett hur tillf(cid:148)rlitliga dessa unders(cid:148)kningar (cid:132)r handlar det om en tj(cid:132)nst som tillhandah(cid:134)lls av tredje man och inte om en (cid:148)verenskommelse som kan t(cid:132)nkas bed(cid:148)mas med avseende p(cid:134) artikel 65 i Parisf(cid:148)rdraget. 4. Till(cid:132)mpligheten av artikel 65. 1 (59) (60) I ett meddelande av 31 december 1994 (20) om att (cid:148)verge de kvartalsvisa riktlinjerna om produktion och leveranser av st(cid:134)lprodukter, p(cid:134)minde kommis- sionen f(cid:148)retagen och deras organisationer om att det enligt artikel 65. 1 (cid:132)r f(cid:148)rbjudet att ers(cid:132)tta de kompletterande (cid:134)tg(cid:132)rder som fram till dess genom- f(cid:148)rts av kommissionen med ett privat system f(cid:148)r utbyte av samma eller motsvarande information. Bytet av fr(cid:134)geformul(cid:132)ren 2-71 och 2-73 strider mot artikel 65. 1 genom att det uppr(cid:132)ttar ett system f(cid:148)r informationsutbyte baserat p(cid:134) individuella och ak- tuella uppgifter om leveranser och marknadsande- lar inom omr(cid:134)dena platta produkter, balkar, st(cid:134)l- spont och j(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel. (19) Se fotnot 15. (20) EGT C 379, 31. 12. 1994, s. 36. 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/21 (61) Utbytet av formul(cid:132)r 2-74 strider mot artikel 65. 1 f(cid:148)r ovan n(cid:132)mnda produkter samt valstr(cid:134)d. (62) (63) (64) B. ICKE-TILL(cid:142)MPLIGHETEN AV ARTIKEL 65. 2 Eftersom den anm(cid:132)lda (cid:148)verenskommelsen varken (cid:132)r en (cid:148)verenskommelse om specialisering eller om gemensamma ink(cid:148)p och f(cid:148)rs(cid:132)ljningar, kan den inte till(cid:134)tas av kommissionen p(cid:134) grundval av artikel 65. 2. C. TILL(cid:142)MPLIGHETEN AV ARTIKEL 65. 5 I enlighet med artikel 65. 5 f(cid:134)r kommissionen fast- st(cid:132)lla b(cid:148)ter och viten f(cid:148)r f(cid:148)retag som tr(cid:132)ffat en ogil- tig (cid:148)verenskommelse, till(cid:132)mpat eller s(cid:148)kt till(cid:132)mpa en ogiltig (cid:148)verenskommelse eller ett ogiltigt beslut eller som till(cid:132)mpar f(cid:148)rfaranden som strider mot be- st(cid:132)mmelserna i punkt 1. I det aktuella fallet har parterna f(cid:148)rs(cid:132)krat att de inte har genomf(cid:148)rt den anm(cid:132)lda (cid:148)verenskommelsen till f(cid:148)ljd av den skriftliga varning som kommissionen skickade till dem den 8 juli 1996. Det finns allts(cid:134) ingen anledning att fastst(cid:132)lla n(cid:134)gra b(cid:148)ter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 (cid:153)verenskommelsen om informationsutbyte i enlighet med anm(cid:132)lan av den 28 maj 1996 bryter mot artikel 65 i Parisf(cid:148)rdraget i det att den omfattar utv(cid:132)xling av fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)ren 2-71, 2-73 och 2-74 f(cid:148)r platta produkter, balkar, st(cid:134)lspont, j(cid:132)rnv(cid:132)gsmateriel och valstr(cid:134)d i rostfritt st(cid:134)l. Artikel 2 Den (cid:148)verenskommelse om informationsutbyte som an- m(cid:132)ldes den 28 maj 1996 uppfyller inte villkoren f(cid:148)r att beviljas tillst(cid:134)nd enligt artikel 65. 2. Artikel 3 Wirtschaftsvereinigung Stahl och de 16 anm(cid:132)lande f(cid:148)re- tagen skall avst(cid:134) fr(cid:134)n att genomf(cid:148)ra den anm(cid:132)lda (cid:148)verens- kommelsen. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till: Wirtschaftsvereinigung Stahl Breitestraße 69 D-40213 D(cid:129)sseldorf AG der Dillinger H(cid:129)ttenwerke Postfach 1580 D-66748 Dillingen EKO Stahl GmbH Werkstraße 1 D-15890 Eisenh(cid:129)ttenstadt Krupp Hoesch Stahl AG Eberhardstraße 12 D-44145 Dortmund Krupp Thyssen Nirosta GmbH Alleestraße 165 D-44793 Bochum Preussag Stahl AG Eisenh(cid:129)ttenstraße 99 D-38239 Salzgitter Stahlwerke Bremen GmbH Auf den Delben 35 D-28237 Bremen Thyssen Stahl AG Kaiser-Wilhelm-Straße 100 D-47166 Duisburg. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 26 november 1997. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen