title: Meddelelse fra Kommissionen - Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen

eurovoc_concepts:
EU policy
employment policy
job creation
labour market
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 11. 1997 KOM(97) 611 endelig udg. MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE OG BESKÆFTIGELSEN FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE OG BESKÆFTIGELSEN formodes at sætte skub europæisk plan. Aftalen om de har retningslinjer, Kommissionen af og foreslået, iværksættelse i medlemsstaterne handlingsplaner må i I det følgende søges udviklingen. Fællesskabets klarlagt, ti! den politikker overordnede skal således ses som et svar på ønsket fra Det Europæiske Råd i Amsterdam om rapportering Fællesskabets indsats og søger at skitsere en række mulige nye politiske udspil. bidrage strategi. Det hvordan kan om 2. Strategien skal virke på både kort, mellemlang og lang sigt. Fordelen ved at gå strategisk frem er, at alle parters indsats indgår i en større sammenhæng og kan få mere varig virkning. De stadig hurtigere forandringer, som vi alle i dag oplever, tvinger os nemlig til at skabe bedre sammenhæng mellem løsningen af umiddelbart påtrængende problemer og langsigtede mere planlægning. Det gælder i høj grad i forbindelse med den demografiske udvikling: hvis det i dag lykkes os at hæve erhvervsfrekvensen, bidrager vi samtidig til at afbøde virkningerne af den fremtidige aldring af befolkningen og letter også en gennemgribende omlægning af socialsikringssystemet. den EN OVERORDNET STRATEGI Arbejdsløsheden har i årevis givet anledning til alvorlige bekymringer på europæisk og nationalt plan og hos de enkelte borgere. Kommissionens seneste prognoser forudser, at der med uændret politik trods en hurtigere vækst indtil 1999 til den tid fortsat vil være en gennemsnitlig arbejdsløshed i EU på 9,7%. Hvad kan der gøres? Der er ingen mirakelkur. Kun en overordnet strategi kan til massiv oprettelse af føre arbejdspladser. integration Der er en række udgangspunkter for denne overordnede strategi, nemlig hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og den beskæftigelse", koordineringsstrategi, der blev fastlagt i Essen, dennes i en samlet indsats på grundlag af den beskæftigelsespagt, blev godkendt i Firenze, og endelig konsolideringen af strategien i den nye traktat. Gennem denne række fikspunkter har EU gradvis opbygget en referenceramme, der bygger på tre faktorer: fælles der 1. Der er tale om en integreret strategi kan ikke Beskæftigelsespolitikken fungere succes isoleret. Dens forudsætter sunde makroøkonomiske rammer, effektiv udnyttelse af det indre markeds potentiale og ambitiøse arbejdsmarkedsreformer. Af disse tre forudsætninger er den arbejdsmarkedspolitiske den, hvor der hidtil er sket mindst på traditionelle Arbejdsløsheden er stadig alt for høj, mm « 3% mm \ mr. i 1396 tim<te over m af de erhvervsaktive i EU v*M*t itdøn beskæftigelse I mindst al år; l 1996 blev der oprette! ca. 600,000 nye arbejdspladser. I servicesektoren oprettes der I. 1903) (undtagen hvert år mellem 1B* mlo; 1 og arl^jdspladser, hvorimod de sektorer mere (landbrug og industri) fortsat går titbage; t de seneste ti år har tabet af arbejdspladser været koncen treret î sektorer, <)m tegner sig for mindst an fjerdedel af den erhvervsaktive! samlede befolkning i EU; Srden 1903 har de heil små virksomheder med under 101 beskæftigede nyansat forholds mæssigt dobbelt så mange som de store virksomheder; Næsten hele riettøvaaksten beskæftigelser* skyldes skæftigelse; Den gennemsnitlige ungdoms arbejdsløshed i EU er fortsat over 20%, Der har dog på del seneste været et beskeden! fald som følge af åen demografiske udvikling højere og uddannelsessekvenser; Arbejdsløsheden blandt kvinder er stadig ca. 3 procentpoints højere end blandt rnaand (12J% _ _ _ _ _ __ mod 9<4%). i siden 1StèÛ stigende deltidsbe og yderligere denne Det samme gælder for den stadig hurtigere teknologiske udvikling, der af accelereres globaliseringen; udvikling skaber ny velstand, men denne velstand fordeles skævt. Den stadig hurtigere udvikling medfører også omstruktureringer sociale omkostninger, der kun kan reduceres fremsynet ved arbejdsmarkedsforvaltning, der letter den erhvervsmæssige og geografiske mobilitet. Det gælder også med hensyn til udvidelsen af EU, der af mange opfattes som et problem, men som allerede i dag og i endnu højere rummer grad på mellemlang sigt chancer for øget vækst. en hurtigt reageres på Der må og arbejdsløshedsproblemet, handling skal sættes i stedet for ord. Vi må også foregribe morgendagens udfordringer og allerede i dag finde løsninger på dem. Gør vi ikke det, vil arbejdsløshedsproblemet fortsat være genstand for nødvendige tilpasninger i stedet for en fremsynet dynamisk indsats. Alle erkender tidens store problemer, men løsningerne fortoner Fælles sig frigøre europæiske kræfter til ny beskæftigelse og samtidig give alle bedre muligheder for at forberede sig på den fremtid, der aftegner sig. horisonten. vil løsninger ofte i 3. Strategien forudsætter mobilisering af alle parter. Da denne strategi omfatter alle politikker, skal den henvende sig til alle aktører. Mere end nogensinde er i dag moderniseringsinitiativer der overalt. Disse initiativer forskellige skal integreres inden for en fælles på referenceramme. beskæftigelsesområdet skal mobiliseres på vidt forskellig vis. Aktørerne af små og finansiering virksomheder, mellemstore informationssamfundet samt de transeuropæiske net. EU's indsats kan også understøtte medlemsstaternes indsats ved direkte at integrere sig i de initiativer. Det er nationale f. eks. med tilfældet strukturfondene. økonomien i EU bilver stadig mere integreret Efterhånden som det Indre marked bliver en realitet, kommer <S^n grænseoverskridende handel mere og mere til at ligne indenrigshandel Virksomhedernes investeringsstrategier og, i lyset heraf, vækst* og beskæftigelsespolitikken må i stadig højere grad udformes i et europæisk perspektiv. Værdien af samhandelen med tredjelande ligger stabilt på omkring S% af EU's BNI, men stier stadig større krav tit konkurrenceevnen. EU's dynamik afhænger af vores evne til at tage denne globale udfordring op og styrke vores på verdensmarkedet konkurrenceevne tS% økonomiske {mod 24% i den En stigning på lang sigt europæiske vækst forudsætter en kraftig forøgelse af investeringstakten, der for øjeblikket er omkring i begyndelsen af 70'eroe). Få lang sigt investeringer, bliver og infrastrukturer, i finansN i menneskelige skæringspunktet mellem makro- og mikroøkonomi centrale strategisk© elementer» Immaterielle teknologisk innovation, investering ressourcer I Aktørerne er institutioner på både europæisk, nationalt og lokalt plan. Det er naturligvis arbejdsmarkedets parter, der står i første række i kampen for at opretholde og skabe endelig beskæftigelse. Det er organisationer og enkeltpersoner. Denne mobilisering gælder også for Fællesskabets politikker. Derfor søger dette papir at påvise, hvordan Fællesskabets politikker kan bidrage til den overordnede strategi til fordel for beskæftigelsen. EU's indsats foregår ikke sideløbende med og adskilt fra medlemsstaternes indsats. Den virker tværtimod i to henseender i høj grad sammen med medlemsstaternes indsats: bør af EU's indsats tilvejebringer den referenceramme, der kan overensstemmelse sikre mellem medlemsstaternes indsats og samtidig frigøre det maksimale potentiale. I denne nævnes forbindelse sunde etableringen rammer, makroøkonomiske indre virkeliggørelse af det marked, af beskatningsregler, rammer for forenkling af de statsstøtte, til krav administrative virksomhederne, arbejdsmarkedsreformer samt en perspektiverne bæredygtig udvikling; analyse for indsats supplerer og EUs understøtter medlemsstaternes indsats. De instrumenter, EU råder over, samarbejder med de initiativer, medlemsstaterne allerede har iværksat. Den supplerer dem og tilfører dem således en merværdi. Det gælder inden for forskning innovation, og undervisning og uddannelse, FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE I BESKÆFTIGELSENS TJENESTE: SAMLE, SUPPLERE, UNDERSTØTTE I. EU's indsats nødvendige rammer tilvejebringer de DE MAKROØKONOMISKE RAMMER fremmest Sammenhæng i beskæftigelsesstrategien sikres først gennem og EU's rammer. Sunde makroøkonomiske makroøkonomiske rammer med sigte på stabilitet er en nødvendig, men ikke tilstrækkelig forudsætning for et højt vækst- og beskæftigelsesniveau. Skal Den Økonomiske og Monetære Union være velfungerende, er det endnu mere nødvendigt, at der er komplementaritet den makroøkonomiske stabilitet og de fortsatte strukturreformer. Men Den Økonomiske og Monetære Union vil på sin side styrke dynamikken i væksten og beskæftigelsen. mellem tydelige konvergensstrategi, der Denne suppleres af strukturinitiativer, udviser allerede resultater. Kommissionens makroøkonomiske prognoser er blevet justeret opad, og de seneste fremskrivninger tyder på, at vi igen kommer op på en vækst i beskæftigelsen på omkring 1% om året i de kommende to år. sigt resultater hindringer mellemlang fælles valuta vil På til bestemmelserne om overgangen reducere de den makroøkonomiske for vækst, der regelmæssigt har svækket de økonomiske i EU. Risikoen for valutakriser mellem de deltagende forsvinder. valutaer Samtidig vil modsætningen mellem den monetære politik og den nationale budgetpolitik blive mindre takket være den disciplin, der kræves af bestemmelserne i traktaten og af pagten om stabilitet og vækst. Disse vil lette for at stabilitetsrammer arbejdsmarkedsparternes lønforhandlinger. Endelig vil der være større chancer finde den balance mellem de økonomiske politikker, der er den mest gunstige beskæftigelse. og for Omdannelsen af det nuværende konjunkturopsving stabil vækstudvikling på mellemlang sigt bliver den vigtigste prøve for de makroøkonomiske rammer styrket af ØMU'en og euro'en. vækst en til Råd med + Med udsigt til euro'ens indførelse den 1. januar 1999 og de udsigter til vækst, der befæstes af Det for Europæiske Beskæftigelse fordel understrege den betydning, det økonomiske tillægger / koordination, samme forbindelse understrege betydningen af de europæiske fælles arbejdsmarkedsparters erklæring til støtte for strategien for makroøkonomisk konvergens og vækst på mellemlang sigt den og DET INDRE MARKED første antyder, Kommissionens samlede analyse af det indre markeds virkning og effektivitet at den kraftigere integration af markederne og den styrkede konkurrence gjorde det muligt i perioden 1987-93 at øge væksten med 1-1,5% og at oprette et betragteligt antal nye arbejdspladser, der ikke ville være kommet uden det indre marked. Denne evaluering viser imidlertid også, at der stadig er lakuner, der forhindrer det mange indre marked i at fungere optimalt. På den baggrund har Kommissionen forelagt en handlingsplan, der klart og strategisk anviser, hvad der kan gøres indre markeds funktion i de kommende år, blev og godkendt af Det Europæiske Råd i forbedre det handlingsplan for at denne at hurtigt gennemføre Amsterdam. Det påhviler nu alle de relevante aktører at vise politisk vilje de til prioriterede initiativer i denne plan. Kommissionen opmærksomt vil overvåge gennemførelsen af disse initiativer og bl. a. regelmæssigt offentliggøre en "resultattavle for det indre marked" ("the Single Market Scoreboard"). + Ansporing fra Det Europæiske Råd for Beskæftigelse vil gøre det muligt at lægge særlig vægt på en strikt og effektiv anvendelse af det indre markeds bestemmelser. F. eks. skal bestemmelserne om liberalise-ring af telekommunikations-markedet gennemføres fastsatte frister. inden for de En skattepolitik, der er mere gunstig for beskæftigelsen og de i retningslinjer Skattepolitikken er utvivlsomt et af de strukturpolitiske områder, der har størst indflydelse på beskæftigelsen. i Både på Det Europæiske Råd seneste Amsterdam overordnede for den økonomiske politik blev der slået til for en nedsættelse af det lyd beskatningsniveau. generelle Imidlertid europæiske den integration det stadig økonomiske vanskeligere på nationalt plan alene at skattereformer af hensyn til beskæftigelsen iværksætte gør Derfor finder Kommissionen det nødvendigt, at man enes om nogle retningslinjer med henblik på at sikre større beskatningsmæssig sammenhæng på europæisk plan på tre områder: i nær hedsbeskatning, fælles princip-per for rentebeskatning og fjernelse af rente- og kildebeskatning af royalty-betalinger mellem virksomheder. Rådet (økonomi og fremtid blive finans) vil anmodet om at træffe beslutning om denne pakke. Formålet er at bekæmpe skadelig skattekonkurrence, så man kan vende den nuværende tendens til øget beskatning af arbejdskraft, ringe især den mindst mobile uddannede arbejdskraft; af for beskatning Vedtagelse fællesskabs rammer af energiprodukter (punktafgifter, udvidelse af beskatnings grundlaget til at omfatte alle giver energiprodukter), der råderum til reduktion af indirekte arbejdsomkostninger; der kun sænkning iværksætte et af En målrettet momssatserne for arbejdskraft intensive serviceydelser, der kan øge efterspørgslen og begrænse sort arbejde. Kommissionen har vedtaget en meddelelse herom, hvori den omtaler muligheden for tidsbegrænset at forsøg, omfatter serviceydelser, der ikke påvirkes af grænseoverskridende konkur rence. Der er tale om at give de medlemsstater, der måtte ønske det, til at erstatte standardsatsen med en reduceret sats. Dette tiltag kan supplere de overordnede tiltag, der er omtalt i de to ovenstående afsnit, og som for en er af størst betydning reduktion indirekte de arbejdsomkostninger. tilladelse af • Gennemførelse af en afbalanceret skattepakke som foreslået af Kommissionen efter i skattepoiitikgruppen; arbejdet en denne pakke virksom adfærdskodeks omfatter for i+Det Råd pakke, samlede for Europæiske Beskæftigelse kan med fordel opfordre Ministerrådet til inden udgangen af 1997 at tilslutte sig den som foreslået til Kommissionen har bekæmpelse skadelig af skattekonkurrence, og at afgive en om energibeskatning og muligheden for en målrettet nedsættelse af momsen. udtalelse positiv Omlægning og offentlig støtte reduktion af En strikt kontrol med statsstøtten, der gør det muligt at sikre, at den er i overensstemmelse med fælles skabsreglerne, er den eneste måde at sikre loyal konkurrence og undgå, at oprettelse af arbejdspladser et sted fører til nedlæggelse af arbejds pladser andre steder. koordinere fra denne Ud synsvinkel har medlemsstaterne en fælles interesse i at deres statsstøtteordninger med sigte på at reducere støttens samlede omfang, der i dag er på omkring 100 mia. ECU om året. Megen national støtte fører stadig til overbud konkurrenceforvridning, der påvirker samhørighedslandene. Derfor agter Kommissionen at indlede et samråd med medlemsstaterne. eller til + Desuden effektivitet påtænker Kommis sionen efterhånden at revidere kriterierne for godkendelse af støtte, så der især lægges vægt på ordninger, der virkelig fremmer og økonomisk beskæftigelse, herunder efter- og videreuddannelse, oprettelse af varige arbejds-pladser og et arbejdsmarked. velfungerende med Den medlemsstaterne en evaluering til metode (benchmarking) af de forskellige sammen indføre vil nationale ordningers effektivitet i beskæftigelsesmæssig henseende. Forenkling af de administrative krav til virksomhederne, især de små og mellemstore virksomheder En Task Force om små og mellemstore virksomheder, benævnt "BEST", blev oprettet efter Det Europæiske Råd i Amsterdam. Den er sammensat af femten personer med i de små og mellemstore indsigt virksomheders problemer, og den skal afgive en uafhængig vurdering af, kan foranstaltninger der hvilke de forenkle til bidrage administrative lovgivnings mæssige krav til virksomhederne. og at Ud over at skulle se på lovgivningen i snæver forstand skal Task Forcen også beskæftige sig med andre områder, hvor man kan bidrage til at skabe iværksætterånd. Der kan f. eks. være tale om: - adgang til basale servicetilbud, for der er forvaltning, virksomhedernes f. eks. regn finansforvaltning, skaber og personalefor-valtning; nødvendige - lettere adgang til de offentlige myndigheders servicetilbud, der ofte er for svære at benytte, og som er af afgørende betydning for uddannelse, anvendelse af bestemmelser om social beskyttelse og af lokale og nationale om kvalitet og miljø; bestemmelser ansættelse, - uddannelsesmuligheder ægtefæller for selvstændige erhvervsdrivende, og deres medarbejdere, også inden for traditionelle erhverv (håndværk, turisme, hvor beskæftigelsesmulighederne er gode. handel), Disse henstillinger henvender sig både til lovgivere på EU-plan og lovgivere på nationalt plan. investeringsrapport # Task forcen 'BEST udarbejder en første til mødet i Det Europæiske Råd for Beskæftigelse og den endelige rapport før Det Europæiske Råd i Cardiff. + Til Det Europæiske Råd i Luxembourg i december 1997 vil Kommissionen aflægge beretning om samtlige igangværende elier påtænkte forenklingsforanstaltninger-"Bedre lovgivning". STRUKTUTTEFIRMERNE Strukturreformerne på mellemlang og lang sigt indtager en central plads i det udkast og de retningslinjer om beskæftigelse, som Kommissionen vedtog den 1. oktober. Der blev opstillet prioriteter: fire Iværksætterånd, beskæftigelsesevne: omstillingsevne og lige muligheder. Gennem en indsats på disse fire prioriterede områder skal problemerne langt mere gribes an på en bredspektret og organisk måde end hidtil. Disse strukturreformers succes er en forudsætning for en virkelig af nye oprettelsen vækst arbejdspladser. i Ganske vist foregår indsatsen først og fremmest på nationalt plan. Men fællesskabsrammerne er vigtige for udveksling af erfaringer med god praksis og for opstilling af fælles må! på grundlag af retningslinjerne. Det derefter medlemsstaternes bliver opgave disse gennemføre til de retningslinjer under hensyn særlige forhold på deres respektive arbejdsmarkeder. at fteswftaterne af den etfropæMre sociale dialog På tværfagligt plan har UNICEt CEBP og EFS siden 1905 været engageret i en selvstændig og frivillig proces, kendt under betegnelsen "Den sociale dialog fra Val Duchesse", Den har ført til vedtagelse af 21 fælles udtalelser og 3 aftaler. Der har været forhandlet to aftaler som led i gennemførelsen af den sociale protokols artikel 3 og 4. Den første vedrører forældreorlov og den anden deltidsarbejde. De er blevet forelagt Rådet med henblik på gennemførelse i direktivform. På sektorplan deltager omkring 20 sektorer i åen europæiske sociale dialog* Arbejdsmarkedets parter har vedtaget over 140 fælles erklæringer. Blandt de vigtigste nyere initiativer skal nævnes: * en for landbruget om forhandlinger på nationalt forener nedsættslse og smidiggørelse af arbejdstiden; rammeaftale inden plan, der » flere pagter og adfærdskodekser* bta, om børnearbejde Inden for handelen og i fodtøjs- og tekstil- og beklædningsindustrien; • memoranda om i beskæftigelsesudviklinger! rengørlngsbranchen og inden for handel. I denne sammenhæng kan og bør arbejdsmarkedets parter spille en vigtig rolle. Den aftalte styrkelse af den fundamentale balance mellem fleksibilitet på arbejdsmarkedet og sikring af arbejdstagerne indtager en central plads i den europæiske mode!. Aftalen om deltidsarbejde er et vigtigt skridt kommende topmøde i den sociale dialog den 13. november kan betyde et nyt skridt at fremad, fremad. Det ved arbejdsmarkedsparterne forpligter sig til til deres medansvar for denne proces. fuldt ud at leve op i succesen inspiration Den sociale dialog på sektorplan kan hente i landbrugssektoren og udbygge de tværfaglige med supplerende aftaler eller særaftaler, der er tilpasset de enkelte sektorers behov. resultater Qrflrt teknologi bevarer og skaber arbejdspladser 1) I 1&&4 var værditilvæksten i den sektor, producerer der miljøteknologi og -tjenesteydelser, rrm ECU* og sektoren 90 beskæftigede over 1,6 mie, mennesker. Disse tal omfatter ikke den vedrører energibesparelser og vedvarende teknologi, der af ikrafttræden Amsterdam + 1 afventning opfordrer traktatens for Råd Europæiske Det Beskæftigelse Ministerrådet til at vedtage de første retningslinjer for nationale de beskæftigelsespolitikker, som medlemsstaterne gennemfører på grundlag nationale handlingsplaner. deres af + Ved at fastlægge principperne for bør rammeaftale en parter arbejdsmarkedets tværfagligt på EU-plan anspore til fælles løsninger på problemerne i forbindelse af atypisk arbejde og af og information arbejdstagerne. høring BE$KÆFTIGELSE OG &/EREDYGTIG UDVIKLING til at anspore Medlemsstaterne er allerede begyndt til at tage skridt miljøaktiviteter med en positiv indflydelse på beskæftigelsen såsom naturbeskyttelse, affaldsindsamling og -behandling og byfornyelse. Og man kan komme endnu videre ad denne vej ved i højere grad at sikre, at selve produktionen og forbruget bliver bæredygtige. i af der strategi 2) Der er gennemført en studre i Det 11 Forenede Kongerige forskellige virksomheder har Industrisektorer, til en gennemført affaldsreduktion gennem Indførelse af Disse virksomheder har efter 4 år haft en årlig forbedring af indtjeningen på ca> 4 mio. UKL 70% af investeringerne J energibesparelser har tjent sig hjem på mindre end et år. teknologi. grøn 3)Js en garverîvirksomried î Nederlandene Iværksatte ledelsen investeringsprogram et målrettet med henblik på indførelse af ren teknologi. til en Dei forbedring af indtjeningen på grund af reducerede miljøomkostninger (2% af omsætningen) og iii salg af nye, afledte produkter t førte indsats langsigtede forudsætning Denne vil efterhånden føre til oprettelse af nye lang arbejdspladser. Den bliver på sigt også en for, at eksisterende arbejdspladser bevares. Men den kræver en lige så langsigtet overordnet strategi på EU-plan, hvis man skal nå de 3 opstillede mål, nemlig at skabe vækst, bæredygtig udvikling og beskæftigelse. V ed hjælp af en sådan strategi er det muligt at klare overgangsomkostningerne, der visse kan høje være i virksomhedskategorier visse regioner. for (SMV) og blive vedtage om miljø + Kommissionen vil til topmødet om beskæftigelse en og meddelelse beskæftigelse, og her vil en sådan præsenteret strategi første konkrete sammen med skridt ad denne vej: Identifikation af de områder, hvor det især kan betale at sig teknologi; bæredygtig sammenhængende anvendelse af de til bevidstgørelse og ansporing, lovgivningsmæssige som skattemæssige. Der vil blive fremlagt forslag til 5 særlig vigtige foranstaltninger. instrumenter forskellige investere grundlæggende kriterier, herunder beskæftigelsen. Disse tanker indgår den ligeledes innovationshandlingsplan, der blev fremlagt i november ig96. i i + Det nye rammeprogram forventes vedtaget februar 1998. Og særprogrammerne bør vedtages inden sommeren 98. 11998 vil der desuden blive etableret et første for net af uddannelsescentre og innovation undervisningsmiddelcentraler (inspireret af Ciampi-gruppens rapport) med det formål at lette til overførslen af SMV'erne. teknologier II. EU-indsats som supplement og for medlemsstaternes støtte indsats FORSKNING OG INNOVATION nye mindre På nuværende tidspunkt anvender sit langt EU af bruttonationalprodukt til F&U end USA og Japan. Den halter desuden bagefter med hensyn til hurtigt at udnytte forskningsresultaterne til at markedsføre og tjenesteydelser. Der er således brug indsats, både hvad for en ekstra angår tilrettelæggelse af forskningen, især mht. en optimal udnyttelse af de menneskelige og ressourcer, innovationsarbejdet udbredelse af gennem udveksling af viden inden for netværk af virksomheder og regioner. produkter i det foreslås Det er disse tanker, der ligger til grund for de videnskabelige retningslinjer, der 5. EU- handlingsprogram forskningen, hvis seks prioriterede områder af tematisk og horisontal art et er multidisciplinært grundlag og ud fra et ønske om at rette EU's indsats mod ni fastlagt blevet for på fik den + 1 overensstemmelse med det på Det mandat, Europæiske Råd i Amsterdam, har Kommissionen fremlagt et forslag, som gør det muligt efter år 2002 at bruge renterne på ca. 40 mio. ECU om året af EKSF's formue af forskningen inden for sektorer, der og stålindustrien. finansiering vedrører kul- til STIGENDE FINANSIELLE RESSOURCER TIL SMV'ER det linjer EIB's styrelsesråd har godkendt de store særlige i handlingsprogram, der blev fastlagt i Amsterdam med det formål at støtte beskæftigelsesfremmende de politikker. Arbejdet med at udvide EIB's aktiviteter til også at omfatte uddannelse, sundhed, bymiljø og begyndt; miljøbeskyttelse styrelsesrådet fået forelagt et stort antal projekter ti! til de godkendelse. Med hensyn transeuropæiske netværk undersøger Banken, om det er muligt at bevilge meget langvarige lån og at hæve finansieringsloftet til 75% af projektets foreslår omkostninger. har allerede Endelig er Banken, at der anvendes op til en milliard ECU til støtteinstrumenter for inden for teknologisk SMV'er, bl. a. innovation. af oprettelsen Det vil desuden være muligt at varige fremme arbejdspladser ved hjælp af Europa- Parlamentets til på det initiativ budgetmæssige område at afsætte op til 450 mio. ECU i løbet af 3 år til beskæftigelse og innovation. Der kan således blive tale om tre former for indbyrdes supplerende mekanismer omfattende alle faser i oprettelsen af en SMV, lige fra den starter til den er fuldt udbygget, nemlig: - en konto for risikovillig kapital, som skal være koncentreret omkring i en nogle bestemte tidspunkter SMV's eksistens, og som skal europæiske støtte der teknologiske finansieres af EIB og forvaltes af EIF; facilitet, den - et EU-instrument, der bidrager til venture af European (Joint joint oprettelsen selskaber Ventures); - og en endelig særlig garantimekanisme for SMV'er, som er oprettet i EIF med det formål at gøre det muligt for de institutter, der finansierer SMV'er, at tage nogle større risici. Det setødære børsmarked > USA; NASDAQ « 500 børsnoterede hvoraf 1341 er aldringen for SMV'er selskaber, i registreret * tørre omsætning end på New Yorks børs * NASPAQ-markedsværdien overstiger Frankrigs BNP (1800 rnla, USD) * perioden 1990-1994 var NASDAQ den direkte årsag il oprettelsen af 16% eller B(B ÔÔ0 af de nye arbejdspladser, der blev skabt i USA. Antallet af arbejdspladser skabt af de virksomheder, der er noteret af NASDAQ, anslås til 10 mio< til fordel Et af Kommissionens prioriterede mål er, at der inden år 2000 skabes et særligt kapitalmarked på europæisk plan. Erfaringerne i USA viser, at et sådant marked sammen med den tilhørende vifte af private supplerende instrumenter på mange måder vil virke for udviklingen af SMV'er med et stort vækstpotentiale, især inden for den højteknologiske sektor. I 1996 blev der taget to initiativer, som gik i denne retning, nemlig EASDAQ og Euro-NM. Et særligt integreret europæisk marked vil ikke blot supplere, men også styrke de erfaringer, der allerede er gjort på nationalt plan, idet der vil blive nået en kritisk masse. Markedet skal være baseret på et elektronisk net mellem de nationale aktiemarkeder, hvilket dog forudsætter, at der sker en tilnærmelse på europæisk plan af virksomhedsledelse reglerne (bogføring, europæisk virksomhedsstatut), og at der oprettes for en kompetencereserve inden for 10 vejledning nyoprettede virksomheder. og ledsagelse af kryptering, som er en af de vigtigste forudsætninger for elektronisk handel. + Det vil være en vigtig begivenhed, hvis det på Det Europæiske Råd om beskæftigelse besluttes at særlige iværksætte handlingsprogram og en aftale om instrumenter, som supplerende over finansieres skal fællesskabsbudgettet EIB's FREMME AF ET VIDENSSAMFUND inden virksomheder inden og Både tjenesteydelser for kommunikationsteknologi er præget af stor vækst (10% om året). På dette område er der dobbelte muligheder, idet EU gennem en optimal udnyttelse af disse teknologier vil kunne øge sin konkurrenceevne for alle områder af økonomien, og det vil være muligt at konsolidere EU's for de voksende udbud markedssegmenter, der har med informationssamfundet gøre, herunder bl. a. Internettet. Kun ved at udnytte de muligheder, der ligger i efterspørgslen, og ved at foregribe brugernes behov på såvel europæisk som globalt plan vil EU være i stand til at EU-producenternes omdømme og konkurrenceevne. styrke inden at er stor spredning innovative Elektronisk handel er et godt eksempel på en situation, hvor der både i efterspørgslen og gode muligheder for at udnytte EU's knowhow. EU- dimensionen giver anledning til en række til indførelsen af nye former for handel mellem virksomhederne og mellem sælger og køber. I april 1997 blev der til at taget på EU-niveau stimulere den elektroniske handel. Det blev i oktober 1997 fulgt op af et initiativ om udvikling af andet og underskrifter elektroniske initiativ tiltag og i deltager aktiviteter virksomheder der Udbredelsen af de åbne netværker er en ny vækst- og innovationsfaktor for og de alle i enkeltpersoner, arbejdet. Også her ligger der et stort potentiale og de arbejdspladser, der opstår som et indirekte resultat af de tjenesteydelser og den software, der for informationsteknologien anvendes til at dække de nye behov, og det er derfor at vigtigt, dvs. telekommunikationen, både infrastruktur, og tjenesteydelser liberaliseres indre marked. for det meget inden inden Internets mMMgfterier for beskæftigelsen stor betydning Udviklingen af Internet forventes at i få beskæftigelsessammenhasng. Alierede i 1$£6 skønnede man, at tSer på verdensplan var blevet skabt 1 mio> nye arbejdspladser som en direkte eller indirekte følge af Internet I begyndelsen af 1907 var der ca< 70 mio> Internetbrugere, og det forventes, at dette tal stiger til 200 mk>> i år 2ÛÙÛ, Uûbuàé&t af tjenesteydelser på Internet stiger hele tiden; i 1&92 var der 20Ù web- hjemmesider, hvorimod der i dag er 250 kommercielle hjemmesider, Med hensyn til den elektroniske handel på Internet forventes den at beløbe sig til 200 mia, ECU i år 2000, Hn fuldstændig udnyttelse af det potentiale, der ligger i Internettet forudsætter dog at man fjerner en række af de fmtÅm i hindringer, der stadig forbindelse med oprettelse og udvidelse nyskabende virksomheder« 000 af 11 En øget efterspørgsel hænger også nøje sammen med, om den brede offentlighed er bekendt med de nye multimedie- og on line-teknologier. Ud uddannelse over således af afgørende betydning i denne sammenhæng. oplysning er - + Kommissionen vil inden udgangen af 1998 fremlægge en rapport, hvori den vil redegøre for de opnåede resultater og de gældende vilkår for elektronisk handel, udvikling af åbne netværk og anvendelse multimedieredskaber undervisningen og i pædagogisk sammenhæng i øvrigt. af i PARTNERSKABER TIL FINANSIERING AF TRANSEUROPÆISKE NETVÆRK de langsigtede projekter, samtidig med mindsker afhængigheden af tredjepersoner i forbindelse med sikkerhedsstillelse; man at medlemsstater tages skridt til at sikre, at de i berørte samarbejde med Kommissionen udarbejder en nøjagtig tids- og finansieringsplan for hvert enkelt af de projekter, der blev prioriteret på hvorved topmødet i Essen, medlemsstaterne sig politisk, hvilket er vigtigt, hvis det skal være muligt at skabe nogle de rammer dynamiske i foranstaltninger afgørende forbindelse med de forskellige projekter, og hvis det skal være muligt at skabe forståelse for de forbundet med fordele, der er netværkene. forpligter for Et integreret transportnet Etableringen af et sammenhængende og på europæisk niveau er et af de bedste til på sigt at styrke EU's midler dermed konkurrenceevne og europæisk beskæftigelsen. transportnet er af stor betydning for det indre marked. Og herudover har de netværk betydning for arbejdsmarkedet, da der under nettene række midlertidige oprettes en fremskynde arbejdspladser. For at udviklingen bør der bl. a. : transeuropæiske etableringen af - så hurtigt som muligt tages nogle nye metoder i brug, som betyder, indgås partnerskaber at der private mellem og offentlige organer med det formål at fremskynde gennemførelsen af vigtige projekter; - ske udvidelse af EIB- en i instrumenterne de overensstemmelse beslutninger, der blev i Amsterdam, så det bliver muligt at dække kravene i forbindelse med truffet med + På Det Europæiske Råd om beskæftigelse, som afholdes i Luxembourg, bør der træffes beslutning om at iværksætte EIB's særlige handlingsplan, som bl. a. indebærer, at der vedtages nogle finansieringsinstrumenter til fordel langsigtede netværksprojekter; transeuropæiske +på Det Europæiske Råd i Cardiff vil der kunne tages stilling til tids- og finansieringsplanerne for de prioriterede projekter. STRUKTURFONDENES BETYDNING FOR BESKÆFTIGELSEN OG UDVIKLINGEN Det er igennem sine strukturpolitikker, at EU viser sin solidaritet med medlemslandene og de regioner, hvor moderniseringsbestræbelserne skaber de største problemer, og med de har sværest ved at skaffe sig arbejde. De forskellige fonde er således et vigtigt redskab både for den økonomiske og sociale sammenhæng i EU, men også samfundsgrupper, som 12 arbejdet med for udviklingen og øge beskæftigelsen. at fremme konkurrenceevne Samtidig med at man i perioden mellem vedtagelsen af hvidbogen om vækst, og tillidspagten om beskæftigelse og beskæftigelse har fået fastlagt en er overordnet udnytte bestræbelserne strukturfondene til fordel for de fælles målsætninger inden for konkurrence- og blevet styrket. Strukturpolitikkerne bidrager i praksis til virkeliggørelsen af disse målsætninger forskellige ad kanaler, som er indbyrdes afhængige: beskæftigelsesområdet strategi, at på to - de er med med til at investeringer forbedre infrastrukturerne og øge udbyttet af i de produktive regioner strukturelle problemer, og de er med til at øge efterspørgslen i disse regioner, og endelig gør de regionerne mere attraktive, hvilket er en fordel for beskæftigelsen; - strukturpolitikkerne støtter direkte regionale og de nationale sociale beskæftigelses- og idet de reintegrationspolitikker, forbedrer menneskelige ressourcer ved hjælp af en meget stor vifte af instrumenter, som er rettet forskellige erhvervsaktive befolkningsgruppers behov. mod de de De nye bestemmelser i Amsterdam traktaten og især bestemmelserne i i kapitlet om beskæftigelse peger retning af en større tilpasning af strukturpolitikkerne efter de behov, forbindelse med der i og arbejdsløshedsbekæmpelses- jobskabelsesbestræbelserne. er kønnenes Ny* feetø>y - nye arfteMspføtiteer • Pe befolkningsmæssige ændringer og udviklingen i levevilkårene, herunder især ligestilling og kvindernes stigende deltagelse på arbejdsmarkedet, tør ført tii, at 4&r er opstået nye behov, hvorved der opstår for en nye række erhvervsaktiviteter» de tjenesteydelser personorlenterede som f. eks, børnepasning, hjælp tit gamle, der ikke kan klare sig selv, forbedring af miljø og levevilkår, udbud kulturelle af aktiviteter. Der er et meget stort fremtidigt potentiale inden for den kulturelle sektor, f,eks. forventes det audiovisuelle marked at stige med 70% inden for £U Indtil 2005, fritidsaktiviteter og former bia- udviklings» • Ved inden for fteie EU at se på de områder, hvor der er en stigning i de lokale og beskæftigelsesinitiativer, er der blevet opstillet 19 erhvervsområder, som elle har et stort vækstpotentiale, der kan vise sig i gennemsnit at fere til er* årlig nettojobskâbelse på 0,25 point » Udnyttelsen af dette potentiale er ofte afhængig af de lokale initiativer, som har baggrund i den stærkt stigende udvikling af landdistrikterne I BQ'erne, Initiativerne vedrører i dag en række nye strategler for byfornyelse og oprettelse af nye erhvervsaktiviteter, og de aktive i denne forbindelse er især erhvervsdrivende foreninger, der er integreret i de økonomiske strukturer* • Hvis det skal være muligt at fjerne hindringerne for oprettelsen af nye arbejdspladser» skal der skabes nogle gennem rammer gunstigere decentralisering af administrationer», en pø$$v holdning høs de offentlige myndigheder over for partnerskaber med den private sektor, klare retningslinjer for miljø*, energi- og transportområdet ø$ anerkendelse af nye og eksamensbeviser kvallkattoner. 13 På denne Kommissionen en foreslået programmer, som omfatter: baggrund i Agenda ny har 2000 generation regioner udviklingen - To regionale målsætninger, nemlig i af fremme tilbagestående (1) og økonomisk og social omstilling (2), hvorved det skulle være muligt at tage hensyn til både de problemer, der skyldes et strukturelt efterslæb, og de særlige problemer, der gør i områder med sig gældende industriel tilbagegang, landdistrikter, katastroferamte bykvarterer og kystområder, der er berørt af fiskeriet. af moderniseringen - En omfattende horisontal målsætning (3) for udviklingen af de menneskelige ressourcer, som herefter bliver et vigtigt element i strukturfondsinterventionerne i hele Den Europæiske Union, og som gør det muligt at yde en væsentlig støtte til de handlingsplaner, som de enkelte iværksætter til gennemførelse af de retningslinjer for beskæftigelsen, som er blevet vedtaget på europæisk plan. lande en de forenkling lighed med EU's overordnede I bør beskæftigelsesstrategi strukturfondenes integration styrkes i de områder, hvor de intervenerer i fællesskab. Eftersom antallet af disse områder er stigende, burde det gennem af tildelingsprocedurerne og en styrkelse og af evalueringsforanstaltninger være muligt at øge strukturpolitikkernes betydning i for jobskabelsessammenhæng oprettelsen af nye ervhervsaktiviteter. Det er desuden vigtigt at målrette de fællesskabsmidlerne fremgangsmåder og foranstaltninger, der har et stort erhvervsfremmende tilhørende kontrol- mod og og lokale potentiale. I denne sammenhæng vil de regionale beskæftigelsespagter være en oplagt mulighed for strukturfondene for at til den yde en koordineret støtte i nyskabende virkning, der ligger og partnerskaber, decentralisering af beskæftigelsespolitikken. lokaludvikling + 1 1998 foråret Kommissionen forordninger generation af strukturpolitikker. fremlægger til nye udkastene den om KONKLUSION arbejdsløshed Beskæftigelsen, bekæmpelsen af den strukturelle og skabelsen af nye erhvervsaktiviteter fortsat være EU's vigtigste bør opgaver. EU og dens medlemsstater kan ikke undslå sig for at foretage de strukturændringer, som disse opgaver indebærer. Og ændringerne vil kun kunne gennemføres med succes, hvis der gøres en fælles indsats. indvende, at disse Skeptikerne vil gode intentioner allerede er blevet proklameret flere gange uden succes. indledningsvis Heroverfor skal det understreges, at der i dag åbner sig nogle muligheder på grund af de makro-økonomiske forhold, som ikke har været bedre inden for de seneste seks år. De bør desuden gøres opmærksom på de forskellige aktiver i de og europæiske samfund: udviklingen i befolkningsstrukturen og de nye værdier og nye behov, der opstår i forbindelse den hermed, betragtelige, men sandsynligvis undervurderede betydning af euroen og den kontinentale udvidelse af EU. Endelig understrege betydningen af en sammenhængende overordnet EU-strategi, hvori EU's og chancer, der bør man findes samt 14 medlemsstaternes supplerer hinanden. foranstaltninger de for Råd Europæiske Det om beskæftigelse gør det muligt at omsætte intentionerne i handling og at vise, at der i medlemsstaterne er en vilje til i fællesskab at gøre noget for beskæftigelsen. En mulighed for at bevise dette er at gennemføre de retningslinjer nationale politikker, som er blevet fastlagt efter fælles aftale, og herigennem foregribe Amsterdam-traktaten. Hvis alle klart tilkendegiver, at de støtter en fælles strategi, undgås risikoen for en spredt og splittet indsats. Kun ved fuldt ud at udnytte den europæiske dimension vil det være muligt at opnå den tillid, nødvendige de til borgeres europæiske medlemsstaternes beslutninger og deres tro på fremtiden. nemlig tillid 15 ISSN 0254-1459 KOM(97) 611 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 06 Katalognummer : CB-CO-97-622-DA-C ISBN 92-78-27635-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: 97/795/CE: Decisión de la Comisión de 12 de noviembre de 1997 relativa a la aceptación de la solicitud de la República Italiana en relación con el plazo de pago de la ayuda anticipada a los transformadores de tomates destinados a la industria (El texto en lengua italiana es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
Italy
agro-industry
aid system
fruit vegetable
production aid

formats: html pdfa1b print


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 81/97 af 12. november 1997 om ændring af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
energy supply
petroleum product
power plant
security of supply

formats: html pdf print

text: L 134/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 98 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 81/97 af 12. november 1997 om ændring af bilag IV (Energi) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR — under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og ud fra følgende betragtninger: Bilag IV til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 49/97 truffet af Det Blandede EØS- Udvalg (1); Rådets beslutning 97/8/EF af 20. december 1996 ophæver direktiv 75/405/EØF af 14. april 1975 om begrænsning af anvendelsen af mineralolieprodukter i kraftværker (2); Rådets direktiv 75/405/EØF af 14. april 1975 om begrænsning af anvendelsen af mineralolie- produkter i kraftværker (3) bør derfor udgå af aftalen — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Teksten i punkt 2 (Rådets direktiv 75/405/EØF) udgår. Artikel 1 Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft den 13. november 1997, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 12. november 1997. På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne E. BULL Formand (1) EFT L 290 af 23. 10. 1997, s. 35. (2) EFT L 3 af 7. 1. 1997, s. 7. (3) EFT L 178 af 9. 7. 1975, s. 26


title: Decisão do Comité Misto do EEE nº 77/97 de 12 de Novembro 1997 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
safety device
technical standard
tractor

text: 7. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 134/5 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE No. 77/97 de 12 de Novembro 1997 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE O COMITÉ MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98o. , Considerando que o anexo II do acordo foi alterado pela Decisão no. 68/97 do Comité Misto do EEE (1); Considerando que a Directiva 96/63/CE da Comissão, de 30 de Setembro de 1996, que altera a Directiva 76/432/CEE do Conselho, relativa à aproximação das legislações dos Estados- -membros respeitantes à travagem dos tractores agrícolas ou florestais de rodas (2), deve ser incorporada no acordo, DECIDE: Artigo 1o. Ao anexo II do acordo, no ponto 8 (Directiva 76/432/CEE do Conselho) do capítulo II, é aditado o seguinte travessão: «— 396 L 0063: Directiva 96/63/CE da Comissão, de 30 de Setembro de 1996 (JO L 253 de 5. 10. 1996, p. 13). ». Os textos da Directiva 96/63/CE nas línguas islandesa e norueguesa, que se encontram em anexo às respectivas versões linguísticas da presente decisão, fazem fé. Artigo 2o. Artigo 3o. A presente decisão entra em vigor em 14 de Fevereiro 1998, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no no. 1 do artigo 103o. do acordo. A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4o. Feito em Bruxelas, em 12 de Novembro 1997. Pelo Comité Misto do EEE O Presidente E. BULL (1) JO L 30 de 5. 2. 1998, p. 40. (2) JO L 253 de 5. 10. 1996, p. 13


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3549/97 dell'on. Frédéric STRIBY alla Commissione. Applicazione non equa dei diritti di accisa in materia di alcool puro

eurovoc_concepts:
alcohol
distillation
excise duty
restriction on competition
tax exemption
tax harmonisation
tax-free allowance

text: C 196/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 6. 98 Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (15 gennaio 1998) La Commissione ricorda all(cid:146)onorevole parlamentare che, conformemente alla legislazione sugli additivi nell(cid:146)alimentazione degli animali e ai risultati degli esami effettuati per l(cid:146)ottenimento della relativa autorizzazione comunitaria, gli additivi in questione non devono presentare rischi per la salute umana o animale o per l(cid:146)ambiente, ne· recare pregiudizio al consumatore alterando le caratteristiche dei prodotti animali. Come ha gia‘ fatto presente nella sua risposta all(cid:146)interrogazione E-3388/97 (1) presentata dall(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione non e‘ in grado di dimostrare l(cid:146)esistenza di un rapporto di causa/effetto tra l(cid:146)impiego della tilosina negli alimenti per suini e la comparsa di fenomeni di resistenza all(cid:146)eritromicina nei batteri patogeni per l(cid:146)uomo. Se, tuttavia, il riesame dell(cid:146)autorizzazione della tilosina, richiesto dalla Finlandia, mettesse in evidenza un rischio per la salute del consumatore, la Commissione reagirebbe con una proposta immediata di divieto. Di conseguenza, nella misura in cui gli additivi impiegati nell(cid:146)alimentazione degli animali sono ritenuti sicuri, la Commissione non ritiene necessaria un(cid:146)etichettatura specifica. La Commissione non intende proporre imposte sui prodotti succitati. (1) GU C 174 dell(cid:146)8. 6. 1998, pag. 51. (98/C 196/06) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3548/97 di Fre·de·ric Striby (I-EDN) alla Commissione (12 novembre 1997) Oggetto: Armonizzazione dello stato giuridico e fiscale di distillatore proprietario Lo stato giuridico di distillatore proprietario (bouilleur de cru) differisce da uno Stato membro all(cid:146)altro in quanto, mentre in Spagna, Italia, Portogallo e Grecia esiste liberta‘ totale di distillazione, in Germania esiste una tassa preferenziale e degressiva entro il limite di 5000o di alcool puro. Anche in Austria sono ammesse riduzioni. In Francia, invece, dal 1960 sono pochissimi i distillatori che godono della franchigia giacche· un(cid:146)ordinanza del 29 novembre 1960 ha soppresso tale prerogativa «alla morte di ciascuno dei beneficiari o del coniuge sopravvissuto». I distillatori francesi rimasti non beneficiano di alcun abbattimento e sono dunque penalizzati rispetto ai loro omologhi europei. Cosa intende fare la Commissione per armonizzare lo stato giuridico e fiscale del distillatore proprietario in seno all(cid:146)Unione europea? (98/C 196/07) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3549/97 di Fre·de·ric Striby (I-EDN) alla Commissione (12 novembre 1997) Oggetto: Applicazione non equa dei diritti di accisa in materia di alcool puro Sebbene esista una regolamentazione comunitaria in materia di accise in Francia, la sua applicazione varia e provoca una vera e propria distorsione di concorrenza tra i distillatori proprietari e i distillatori industriali. In Francia infatti il distillatore proprietario ha l(cid:146)obbligo di pagare immediatamente i dazi sul prodotto della sua distillazione, mentre il distillatore industriale paga solo alla vendita della produzione. Inoltre, se quest(cid:146)ultimo la lascia invecchiare, gli verra‘ abbuonata una perdita del 6% di grado l(cid:146)anno. Il piccolo distillatore e‘ quindi nettamente sfavorito rispetto a quello industriale. Alla luce di tali informazioni pensa la Commissione che l(cid:146)applicazione delle direttive relative ai prodotti soggetti a accisa sia equa e coerente in questo caso particolare?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3524/97 del Carlos ROBLES PIQUER a la Comisión. Programa comunitario para eliminar los riesgos de los edificios en ruina

eurovoc_concepts:
EU programme
accident prevention
building safety
improvement of housing

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3550/97 von Giuseppe RAUTI an die Kommission. Streichung des Geographieunterrichts in Italien

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
geography
national law
school legislation
secondary education
teaching

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/19 (98/C 187/29) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3545/97 von Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) an die Kommission (12. November 1997) Betrifft: Fortschritte bei der Vereinheitlichung der Kennzeichen fu¤r Kraftfahrzeuge Symbole stellen eines der geeignetsten Mittel dar, um zu bewirken, da(cid:223) der europa¤ische Bu¤rger ein echtes Zugeho¤rigkeitsgefu¤hl zur Europa¤ischen Union entwickelt. Aus diesem Grunde geho¤rt eines dieser Symbole, das Emblem der Europa¤ischen Union, das im Zuge der Vereinheitlichung der Kennzeichen fu¤r Kraftfahrzeuge eingefu¤hrt wurde, mit zu den Dingen, die am sta¤rksten dazu beigetragen haben, den europa¤ischen Gedanken in der Bevo¤lkerung zu verwurzeln. Allerdings haben noch nicht alle Mitgliedstaaten das neue einheitliche Kennzeichen eingefu¤hrt, woru¤ber bei den Bu¤rgern der La¤nder, die noch nicht u¤ber ein solches Kennzeichen verfu¤gen, eine gewisse Entta¤uschung herrscht. Kann die Kommission mitteilen, ob sie es fu¤r zweckma¤(cid:223)ig ha¤lt, dafu¤r zu sorgen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten, die das einheitliche Kennzeichen mit dem Emblem der Europa¤ischen Union noch nicht eingefu¤hrt haben, dies so rasch wie mo¤glich tun? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (19. Dezember 1997) Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auf ihre Antwort zu seiner schriftlichen Anfrage Nr. E-2574/92 (1). Seither haben neben Irland und Portugal auch Deutschland und Frankreich das gemeinschaftliche Kennzeichen- modell eingefu¤hrt. (1) ABl. C 86 vom 26. 3. 1993. (98/C 187/30) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3550/97 von Giuseppe Rauti (NI) an die Kommission (12. November 1997) Betrifft: Streichung des Geographieunterrichts in Italien Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) das vom italienischen Bildungsministerium verabschiedete (cid:132)Versuchsprojekt(cid:147) fu¤r die zwei ersten Oberschuljahre, das bereits in 150 Schulen angelaufen ist, keinen Geographieunterricht mehr vorsieht? Dies hat auf beruflicher Ebene insofern nachteilige Folgen, als viele Geographielehrer gezwungen sind zu gehen. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Hat dieser Vorgang nicht gravierende Qualita¤tseinbu(cid:223)en beim Schulunterricht zur Folge? Steht die Entscheidung des italienischen Ministeriums nicht im Gegensatz zur derzeitigen Aufwertung der 2. Geographie und ihrer (cid:132)kulturellen Bedeutung(cid:147) in allen entsprechenden schulischen Einrichtungen der Europa¤ischen Union? 3. Wird sie sich bei der italienischen Regierung fu¤r eine Aufhebung dieser schwerwiegenden, unversta¤ndli- chen Entscheidung einsetzen? (98/C 187/31) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3802/97 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (26. November 1997) Betrifft: Streichung des Geographieunterrichts von den Lehrpla¤nen in Italien Der italienische Unterrichtsminister hat angeku¤ndigt, da(cid:223) er beabsichtige, den Geographieunterricht von den Lehrpla¤nen der Sekundar- und Hochschulen zu streichen. In 150 Lehrsta¤tten wird bereits seit diesem Jahr ein Versuchsprojekt durchgefu¤hrt, mit dem die Streichung dieses Lehrfachs aus den Lehrpla¤nen der zweija¤hrigen Studienga¤nge vorweggenommen wird, eine Streichung, die in den letzten Jahren bereits unauffa¤llig in einigen technisch-beruflichen Fachrichtungen vollzogen wurde


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3538/97 van Wilfried TELKÄMPER aan de Commissie. De gevolgen van de bosbranden in Zuid-Oost- Azië voor de inheemse volkeren

eurovoc_concepts:
South-East Asia
aid to disaster victims
disclosure of information
fire
mortality
natural disaster


title: Propuesta de decisión del Consejo por la que se concede asistencia macrofinanciera adicional a Ucrania

eurovoc_concepts:
Community loan
International Monetary Fund
Ukraine
economic development
financial aid

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 12. 11. 1997 COM(97) 588 final 97/0312 (CNS) Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO por la que se concede asistencia macrofínanciera adicional a Ucrania (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS SITUACIÓN ECONÓMICA Y AVANCE DEL PROCESO DE ESTABILIZACIÓN Y REFORMA En Ucrania, el proceso de transición se aceleró a raíz de la elección del Presidente Kuchma a finales de 1994, habiéndose realizado un progreso considerable desde entonces, especialmente en el ámbito de la liberalización y la estabilización económica. Junto con importantes apoyos financieros, el marco para el proceso de transición ha estado constituido por una serie de acuerdos con el FMI (Fondo de Transformación Sistémica, acuerdos de derecho de giro) y con el Banco Mundial (préstamos de rehabilitación, préstamos de ajuste sectorial). Además, Ucrania ha recibido asistencia financiera complementaria de donantes bilaterales, tales como la Comunidad Europea, Japón, Estados Unidos, Rusia y Turkmenistán. La situación económica de Ucrania sigue siendo difícil, habiéndose reducido de nuevo el PIB en 1996 (-10%), con lo cual actualmente equivale a un tercio del registrado en 1990. Sin embargo, esto no tiene en cuenta la actividad creciente de la economía sumergida. En 1996, la producción agraria disminuyó un 10,3% y la industrial un 5,1%, con substanciales diferencias entre las distintas industrias. Aunque la tasa registrada de desempleo era únicamente del 1,3%, las estimaciones realizadas sugieren que la tasa real de desempleo podría ser de cinco a diez veces superior. El comercio exterior siguió creciendo rápidamente en 1996. Expresadas en dólares, las exportaciones de mercancías aumentaron un 14% y las importaciones un 24%,. No obstante, esta cifra de crecimiento de las importaciones puede llevar a una interpretación errónea, ya que gran parte de este incremento se deriva únicamente de los mayores precios del gas importado y los consiguientes mayores ingresos para Ucrania derivados de ios cánones de tránsito del gas. El año pasado, el déficit por cuenta corriente se redujo hasta el 2,7% del PIB, frente a una cifra del 4,4% del PIB en 1995. La restrictiva política monetaria ha sido un importante factor que ha permitido reducir la inflación, estabilizar el tipo de cambio y sentar las bases para la introducción sin dificultades de una nueva moneda, la Hryvnia (Hrv), en septiembre de 1996. El Gobernador del Banco Nacional de Ucrania (BNU), responsable de esta política, ha sido confirmado en sus funciones recibiendo un nuevo mandato. Las autoridades ucranianas completaron con éxito el acuerdo de derecho de giro (ADG) aprobado por el FMI en mayo de 1996, cumpliendo en gran medida sus criterios cuantitativos de resultados y logrando reducir la inflación hasta el 40% en 1996 (frente a una tasa de 182%» en 1995, el 400% en 1994 y el 10 000% en 1993). El déficit presupuestario se mantuvo en el 3,2% del PIB. Sin embargo, dado que los ingresos fueron muy inferiores a los previstos en el programa, el sector público acumuló un importe considerable de pagos atrasados correspondientes a salarios, prestaciones de la seguridad social y pensiones (3 000 millones de hryvnias, equivalentes al 3,7% del PIB). En 1996 se avanzó un tanto en el proceso de reforma estructural, registrándose una recuperación significativa del ritmo de privatización a gran escala y a pequeña escala. A final de año se suprimieron todos los controles de precios y de márgenes de beneficio que persistían y se emprendieron importantes reformas en el sector energético. Sin embargo, aún queda mucho más por hacer en estas y en otras áreas para estimular la inversión nacional y extranjera y reactivar el crecimiento. Los datos relativos al primer semestre de 1997 indican que la producción ha seguido disminuyendo, aunque a menor ritmo (reducción del PIB real del 7,5% en comparación con el mismo periodo de 1996). La inflación se redujo de forma significativa en el mismo periodo, registrando una tasa media inferior al 1% mensual. El salario medio mensual llegó a 83 dólares en mayo de 1997, frente a 49 dólares en 1995. La política monetaria siguió siendo restrictiva en el primer semestre de 1997 y se estableció una banda de cotización para la hryvnia como mínimo hasta final de 1997. Asimismo, las autoridades anunciaron la convertibilidad de la moneda en mayo de 1997. La evolución económica durante el primer semestre de 1997 se vio ensombrecida por el conflicto entre el Gobierno y el Parlamento sobre aspectos fundamentales del programa de ajuste que el Gobierno esperaba aplicar. El presupuesto para 1997 se vio afectado por este conflicto, no siendo adoptado hasta finales de junio. Las autoridades siguieron aplicando una política fiscal prudente, pero, con unos ingresos por recaudación que se mantuvieron a un bajo nivel, en el primer semestre de 1997 se fueron acumulando nuevos atrasos sobre salarios, prestaciones de la seguridad social y pensiones (por un importe de aproximadamente 700 millones de hryvnias). ASISTENCIA MACROFÍNANCIERA CONCEDIDA ANTERIORMENTE A UCRANIA El 22 de diciembre de 1994, el Consejo (mediante la Decisión 94/940/CEE) decidió facilitar un primer préstamo por un importe máximo de 85 millones de ecus en apoyo del amplio proceso de ajuste y reforma de la economía ucraniana que se había iniciado en el marco de un Fondo de Transformación Sistémica del FMI. El préstamo de 85 millones de ecus se desembolsó en un solo trarho en diciembre de 1995. El 23 de octubre de 1995, el Consejo, mediante la Decisión 95/442/CE, decidió conceder a Ucrania un segundo préstamo por un importe máximo de 200 millones de ecus para apoyar la continuación de sus esfuerzos de reforma y estabilización. El primer tramo de este segundo préstamo (100 millones de ecus) se liberó en dos desembolsos sucesivos de 50 millones de ecus cada uno durante el segundo semestre de 1996. La liberación del segundo tramo (100 millones de ecus) tuvo lugar en septiembre de 1997. PROGRAMA DE ESTABILIZACIÓN Y REFORMA PARA EL PERIODO DE JULIO DE 1997 A JUNIO DE 1998 En 1996, las autoridades ucranianas negociaron con el FMI un amplio programa macroeconómico y de ajuste estructural para tres años que habría de recibir el apoyo del Servicio Ampliado del Fondo (SAF). El programa, que debería basarse en los avances logrados en 1996 y fomentar las reformas a medio plazo, se sometió a la aprobación del Parlamento en noviembre de 1996. Sin embargo, como ya se ha indicado, no se pudo alcanzar un consenso entre el Gobierno y el Parlamento sobre diversos aspectos fundamentales del programa, y , en particular, sobre un conjunto de medidas de reforma fiscal. No obstante, en el primer semestre de 1997, las autoridades se inspiraron ampliamente en el programa vinculado al SAF propuesto y siguieron realizando ciertos avances en materia de reforma estructural. En su lugar, las autoridades prepararon un programa de un año para el periodo de junio de 1997 a junio de 1998 con el objetivo de mantener las mejoras ya logradas en materia de estabilización. Muchas de las medidas previstas inicialmente en el marco del programa del SAF también forman parte de éste. El programa se basa en un Acuerdo de derecho de giro de 549 millones de dólares aprobado por la Junta de Gobernadores del FMI el 25 de agosto. Sus principales objetivos son: sentar las bases para la reanudación del crecimiento económico a través de reformas estructurales, consolidar las mejoras ya realizadas, reducir aun más la inflación y aumentar el volumen de reservas de divisas del Banco Nacional de Ucrania. El programa pretende reducir la inflación del 40% en 1996 al 15% en 1997 y al 12% en 1998. Se espera que la producción deje de reducirse en el segundo semestre de 1997, debido en parte a la recuperación prevista de la agricultura, y registre un ligero crecimiento en 1998. El programa también persigue un aumento de las reservas brutas de divisas, que deberían pasar del equivalente de 5,2 semanas de importaciones en 1996 a 6 semanas en 1997, y a 7,4 semanas en 1998. Para alcanzar estos objetivos, el déficit presupuestario consolidado se limitará al 4,6% del PIB en 1997 y al 4,5% en 1998. Tras el ajuste para incluir la acumulación de atrasos en 1996 y los pagos netos de atrasos en 1997 y 1998, el déficit presupuestario subyacente1 se reducirá de más del 6% en 1996 al 4,3% en 1997 y al 2% en 1998. Uno de los principales objetivos de la política fiscal será reducir el volumen existente de atrasos sobre salarios, pensiones y prestaciones sociales, evitando al mismo tiempo la acumulación de nuevos atrasos. Para ello, el programa prevé medidas encaminadas a ampliar las operaciones del Tesoro y a controlar mejor los compromisos de gasto. Desde el punto de vista monetario, el elemento fundamental será el mantenimiento de un tipo de cambio estable con una banda estrecha de fluctuación. NECESIDADES DE FINANCIACIÓN DEL PROGRAMA Se espera que la balanza de pagos siga sometida a una presión considerable durante el desarrollo del programa (julio de 1997-junio de 1998), como consecuencia de la liberalización del comercio y de un mayor nivel de consumo e inversión del sector privado. Se espera que los volúmenes de importación continúen creciendo rápidamente y que se acelere el crecimiento de las exportaciones a países no habituales (China y Alemania). Está previsto un déficit de la balanza de mercancías de 4 700 millones de dólares y un superávit de la balanza de servicios no atribuibles a factores de 3 000 millones de dólares, lo que llevaría a un déficit por cuenta corriente de 1 900 millones de dólares. Teniendo también en cuenta el objetivo de aumentar el volumen de reservas oficiales en alrededor de 524 millones de dólares, para obtener un nivel equivalente a 6,7 semanas de importaciones, las necesidades brutas de financiación se estiman en aproximadamente 3 900 millones de dólares para el periodo del programa. Teniendo en cuenta las entradas de capital previstas en forma de transferencias oficiales (350 millones de dólares), créditos a medio y largo plazo (aproximadamente 919 millones) e inversión extranjera directa (507 millones), el déficit bruto de financiación se estima en 2 120 millones de dólares. Se espera que el FMI proporcione 549 millones de dólares en el marco del Acuerdo de derecho de giro, y el Banco Mundial, 700 millones. Teniendo también en cuenta los compromisos no desembolsados de 1 Ajustado en función de la acumulación y los pagos de atrasos sobre salarios, pensiones y prestaciones de la seguridad social. donantes bilaterales en el marco de programas anteriores, el déficit de financiación residual para el periodo del programa se estima en aproximadamente 765 millones de dólares. ASISTENCIA MACROFÍNANCIERA ADICIONAL PROPUESTA Y PRINCIPALES CARACTERÍSTICAS DEL PRÉSTAMO La Comisión propone que la Comunidad ponga a disposición de Ucrania un tercer préstamo de balanza de pagos por un importe máximo de 150 millones de ecus y una duración máxima de 10 años. Tras consultar al Comité Monetario, la Comisión anunció este importe en la reunión del grupo consultivo sobre Ucrania organizada por el Banco Mundial en diciembre de 1996. El Consejo dio su acuerdo de principio a la concesión de un tercer préstamo a Ucrania en la reunión del Consejo ECOFIN del 27 de enero de 1997 y pidió a la Comisión que presentase propuestas al respecto. Aunque este compromiso se contrajo cuando las autoridades ucranianas y el FMI estaban negociando el SAF, las necesidades de financiación de Ucrania durante el programa actual de ADG siguen siendo substanciales. Por ello, la Comisión sigue considerando apropiado el importe de 150 millones de ecus propuesto para el apoyo de la Comunidad a la balanza de pagos de Ucrania. Este apoyo debería reforzar aún más el volumen de reservas oficiales del país y sostener sus esfuerzos de reforma. Al mismo tiempo contribuiría a cubrir las necesidades de financiación exterior residuales del país, junto con los compromisos de otros donantes bilaterales (USA, Japón etc. ) y el posible recurso a los mercados de capitales. La duración propuesta del préstamo es idéntica a la de los dos préstamos concedidos anteriormente a Ucrania y está en consonancia con las perspectivas de su balanza de pagos a medio plazo, que se espera registre unas substanciales necesidades financieras en los próximos años. La asistencia se concedería en el contexto del ADG y complementaría los recursos ofrecidos por las instituciones financieras internacionales y por donantes bilaterales. La Comisión acoge favorablemente la intención de las autoridades ucranianas de considerar provisional el programa actual (julio 1997-junio 1998) y de buscar un consenso interno sobre un amplio programa económico y de reforma estructural a medio plazo que pueda llevar al país de modo firme a una senda de crecimiento sostenido. Las autoridades se proponen trabajar en estrecha colaboración con el FMI a fin de completar tan pronto como sea posible un programa de estas características que pueda recibir el respaldo de un Servicio Ampliado del Fondo. El préstamo de balanza de pagos propuesto de un importe máximo de 150 millones de ecus se liberaría en dos tramos como mínimo. El desembolso de estos tramos dependería de: - una evolución satisfactoria del programa macroeconómico de Ucrania concertado con el FMI en el contexto del ADG o de cualquier acuerdo posterior con el FMI; - los avances en materia de reforma estructural (incluida la observancia de una serie de criterios de resultados que habrán de asociarse a este préstamo). El importe efectivo de la ayuda (con un máximo de 150 millones de ecus) dependerá de la evolución de las necesidades de financiación de Ucrania durante el periodo crítico del programa y posteriormente, según la evaluación que realicen los servicios de la Comisión en estrecha colaboración con el Comité Monetario, las autoridades ucranianas y el FMI. También se tendrán en cuenta los desembolsos efectivos de otros donantes bilaterales, los posible nuevos compromisos y la capacidad del país para obtener fondos en el mercado internacional de capitales. Es de señalar que en Ucrania los progresos en materia de estabilización y reforma se han ralentizado en los últimos meses, a medida que se van acercando las elecciones parlamentarias (previstas para marzo de 1998). Los criterios de resultados establecidos a finales de agosto en el marco del ADG no se cumplieron debido a los importantes gastos realizados para pagar los atrasos en materia de salarios. Por ello, el FMI ha suspendido el desembolso del tramo correspondiente, que no se liberará hasta que se cumplan las condiciones. La Comisión sigue de cerca la situación y estima que, a pesar de los recientes desajustes, las autoridades mantienen su compromiso de estabilización y reforma a medio plazo. Conforme al anterior acuerdo de principio del Consejo, la Comunidad deberá estar dispuesta a facilitar a Ucrania asistencia macrofínanciera adicional para respaldar su proceso de transición y aligerar sus costes sociales. Habida cuenta de que, como se ha subrayado anteriormente, el desembolso de esta ayuda estará supeditado a una evolución satisfactoria del programa macroeconómico de Ucrania, ello podría constituir un incentivo adicional para la aplicación de las reformas necesarias. Al igual que en el caso de operaciones similares en favor de terceros países y de los dos préstamos anteriores en favor de Ucrania, la Comunidad facilitará los fondos tras haberlos obtenido en el mercado con una garantía del presupuesto general. A continuación, Ucrania tomará prestados estos fondos de la Comunidad. Las operaciones de empréstito y de préstamo se combinarán perfectamente y no generarán ningún riesgo comercial para la Comunidad. De conformidad con el mecanismo del Fondo de Garantía, las consecuencias presupuestarias de la decisión de poner a disposición de Ucrania una ayuda de un importe máximo de 150 millones de ecus serán la constitución en el Fondo de una provisión de 22,5 millones de ecus. Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO por la que se concede asistencia macrofínanciera adicional EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, a Ucrania Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 235, Vista la propuesta de la Comisión2, Visto el dictamen del Parlamento Europeo3, Considerando que la Comisión ha consultado al Comité Monetario antes de presentar su propuesta; Considerando que Ucrania está realizando reformas políticas y económicas fundamentales y está llevando a cabo esfuerzos substanciales para aplicar un modelo de economía de mercado; Considerando que Ucrania y las Comunidades Europeas y sus Estados miembros han firmado un Acuerdo de asociación y cooperación que contribuirá al desarrollo de una plena relación de cooperación; Considerando que las autoridades de Ucrania han solicitado asistencia financiera a las instituciones financieras internacionales, la Comunidad y otros donantes bilaterales; Considerando que Ucrania ha concertado con el Fondo Monetario Internacional (FMI) un programa macroeconómico para el periodo de julio de 1997 a junio de 1998 basado en un "acuerdo de derecho de giro" de aproximadamente 542 millones de dólares; que para 1997 y 1998 se espera que Ucrania reciba del Banco Mundial préstamos vinculados a la política económica por importe de 500 y 700 millones de dólares, respectivamente; Considerando que, además de la financiación que podrían facilitar el FMI y el Banco Mundial, •y una vez deducidos los compromisos no desembolsados de donantes bilaterales en el marco de anteriores programas, queda por cubrir un déficit de financiación residual de aproximadamente 765 millones de dólares durante el periodo del programa con objeto de respaldar los objetivos del programa de reforma del Gobierno; que también se espera ayuda complementaria de Estados Unidos, Japón y otros donantes bilaterales; Considerando que, mediante las Decisiones 94/940/CE4 y 95/442/CE5, el Consejo aprobó una ayuda macrofínanciera en favor de Ucrania por un importe máximo de 285 millones de ecus 2 DO. 3 4 DO L 366, de 31. 12. 1994, p. 32. 5 DO L 258, de 28. 10. 1995, p. 63. en apoyo de anteriores programas macroeconómicos; que, sin embargo, se requiere más ayuda oficial en el contexto del presente programa para apoyar la balanza de pagos, consolidar el volumen de reservas y facilitar el ajuste estructural que necesita el país; Considerando que las autoridades ucranianas se han comprometido a proseguir la aplicación del plan de cierre de las instalaciones nucleares de Chernobyl, de conformidad con las modalidades apoyadas por el Grupo de los Siete y la Unión Europea; Considerando que un nuevo préstamo a largo plazo de la Comunidad a Ucrania constituye una medida apropiada para contribuir a reducir las restricciones financieras exteriores del país; Considerando que el préstamo de la Comunidad deberá ser gestionado por la Comisión; Considerando que, para la adopción de la presente Decisión, el Tratado no establece otras facultades que las previstas en el artículo 235, HA DECIDIDO LO SIGUIENTE: Artículo 1 1. La Comunidad pondrá a disposición de Ucrania un préstamo a largo plazo por un importe máximo de 150 millones de ecus con un periodo máximo de vencimiento de 10 años, a fin de garantizar las sostenibilidad de la balanza de pagos, reforzar el volumen de reservas del país y contribuir a la realización de las reformas estructurales necesarias. 2. Con este fin, la Comisión está habilitada para, en nombre de la Comunidad Europea, tomar prestados los recursos necesarios que se pondrán a disposición de Ucrania en forma de préstamo. 3. Este préstamo será gestionado por la Comisión en estrecha consulta con el Comité Monetario y de conformidad con cualquier acuerdo que se celebre entre el FMI y Ucrania. Artículo 2 1. La Comisión está facultada para, previa consulta al Comité Monetario, acordar con las autoridades ucranianas las condiciones de política económica asociadas al préstamo. Dichas condiciones deberán ser coherentes con los acuerdos a que se hace referencia en el apartado 3 del artículo 1. 2. La Comisión, en colaboración con el Comité Monetario y en estrecha coordinación con el FMI, deberá verificar a intervalos regulares que la política económica de Ucrania se ajusta a los objetivos de este préstamo y que se cumplen las condiciones del mismo. Artículo 3 1. El préstamo se pondrá a disposición de Ucrania en dos tramos como mínimo. Sin perjuicio del artículo 2, la liberación del primer tramo estará supeditada a una evolución satisfactoria del programa macroeconómico de Ucrania acordado con el FMI en el contexto del presente "acuerdo de derecho de giro" o de un posterior acuerdo con tramos de crédito superiores. 8 2. Sin perjuicio del artículo 2, el último o últimos tramos se liberarán a condición de que se continúen satisfactoriamente los acuerdos a que se hace referencia en el apartado 1, y, en cualquier caso, no antes de que haya transcurrido un período de tres meses tras la liberación del tramo anterior. 3. Los fondos se harán efectivos al Banco Nacional de Ucrania. Artículo 4 1. Las operaciones de empréstito y de préstamo a que se hace referencia en el artículo 1 se llevarán a cabo utilizando la misma fecha de valor y no deberán involucrar a la Comunidad en la reestructuración de vencimientos, en ningún riesgo de cambio o de tipo de interés ni en ningún otro tipo de riesgo comercial. 2. La Comisión adoptará las medidas necesarias, si Ucrania así lo solicita, para garantizar la inclusión de una clausula de reembolso anticipado en las condiciones del préstamo y que ésta pueda aplicarse efectivamente. 3. A petición de Ucrania, y cuando las circunstancias permitan una mejora en el tipo de interés de los préstamos, la Comisión podrá refinanciar la totalidad o parte de sus empréstitos iniciales o reestructurar las condiciones financieras correspondientes. Las operaciones de refínanciación o reestructuración se llevarán a cabo siguiendo las condiciones establecidas en el apartado 1 y no darán lugar a una ampliación del vencimiento medio del empréstito afectado ni a un aumento del importe del capital pendiente de reembolso en la fecha de la refinanciación o reestructuración (calculado aplicando el tipo de cambio vigente). 4. Ucrania correrá con todos los costes en que incurra la Comunidad para realizar la operación a que hace referencia la presente Decisión. 5. Al menos una vez al año, se deberá informar al Comité Monetario del desarrollo de las operaciones a que se hace referencia en los apartados 2 y 3. Artículo 5 Al menos una vez al año, la Comisión transmitirá al Parlamento Europeo y al Consejo un informe en el que se evalúe la aplicación de la presente Decisión. Hecho en , Por el Consejo El Presidente FICHA DE FINANCIACIÓN 1- Denominación de la medida Asistencia macrofínanciera adicional a Ucrania. 2- Línea presupuestaria afectada Línea presupuestaria BO-213, que recoge la garantía presupuestaria para el mecanismo de préstamo de la Comunidad a Ucrania (consignada en el proyecto de presupuesto para 1998). 3. Fundamento jurídico Artículo 235 del Tratado. 4. Descripción v justificación a) Descripción Concesión de un préstamo de la Comunidad (que habrá de financiarse con empréstitos comunitarios obtenidos en el mercado internacional de capitales) por un importe máximo de 150 millones de ecus, encaminado a respaldar los esfuerzos de ajuste y reforma de Ucrania. b) Justificación La viabilidad de la balanza de pagos de Ucrania depende en gran medida de la asistencia financiera externa de organismos oficiales. 5. Clasificación del gasto Obligatorio 6. Naturaleza del gasto Posibilidad de recurrir a la garantía presupuestaria para los empréstitos de la Comunidad encaminados a financiar el préstamo a Ucrania. 7. Repercusiones financieras a) Método de cálculo Se propone una inscripción "pro memoria", puesto que no puede calcularse anticipadamente en qué cantidades y plazos se utilizará esta línea presupuestaria, y dado que no se espera recurrir a la garantía presupuestaria. b) Repercusión en los créditos de operaciones Únicamente en caso de ejecución de la garantía. c) Financiación de los gastos de operaciones En caso de ejecución de la garantía presupuestaria: 10 - Recurso al Fondo de Garantía creado por el Reglamento (CE, EURATOM) n° 2728 del Consejo, de 31 de octubre de 1994. - En caso de que el Fondo de Garantía no contenga recursos suficientes, los pagos adicionales se dotarían, con cargo al presupuesto, mediante transferencia: • de los márgenes que resten en la reserva para garantías; • de los posibles pagos atrasados al presupuesto para los que se haya recurrido a la garantía presupuestaria (de conformidad con el apartado 3 del artículo 27 del Reglamento Financiero); • de las posibles márgenes disponibles dentro del límite máximo de la categoría 4 de las perspectivas financieras o del desarrollo de éstas. - Al objeto de hacer frente a sus obligaciones, la Comisión podrá asegurar temporalmente el servicio de la deuda con fondos propios. En tal caso, se aplicará el artículo 12 del Reglamento (CEE,EURATOM) n° 1552/89 de 29 de mayo de 1989. 8. Medidas de prevención del fraude Los fondos se abonarán directamente al banco central del país beneficiario únicamente después de que los servicios de la Comisión, previa consulta al Comité Monetario y en colaboración con los servicios del FMI y del Banco Mundial, hayan verificado que las políticas macroeconómicas aplicadas en este país son satisfactorias y que se cumplen las condiciones específicas para la concesión de esta ayuda. 9. Elementos para el análisis coste-beneficio a) Fundamento de la operación y objetivos específicos Al apoyar los esfuerzos de reforma macroeconómica del país beneficiario y al completar la financiación que concede la comunidad internacional a este país a través del programa acordado en el marco del FMI, esta ayuda respaldaría su proceso de transición hacia una economía de mercado, mejoraría sus perspectivas de crecimiento y reduciría la tensión social. b) Seguimiento y evaluación Esta ayuda es de carácter macroeconómico y su seguimiento y evaluación se realiza en el marco del programa de ajuste y reforma respaldado por el FMI que el país beneficiario está llevando a cabo. Los servicios de la Comisión realizarán el seguimiento de la operación basándose en un verdadero sistema de indicadores macroeconómicos y de política estructural que se habrán de establecer de común acuerdo con las autoridades del país beneficiario. Los servicios de la Comisión también se mantendrán en estrecho contacto con los servicios del FMI y del Banco Mundial, a fin de conocer su valoración acerca de los logros del país beneficiario en materia de estabilización y reforma. 11 En la propuesta de decisión del Consejo, se prevé la elaboración de un informe anual destinado al Parlamento Europeo y al Consejo, en el que se incluirá una evaluación de la aplicación de esta medida. 10. Gastos administrativos Esta medida es de carácter excepcional y no implicará un aumento en el volumen de personal de la Comisión. 12. ANEXO RECURSOS PRESUPUESTARIOS NECESARIOS PARA LA PROVISIÓN DEL FONDO DE GARANTÍA EN 1997 Y MARGEN DE LA RESERVA PARA PRÉSTAMOS Y GARANTÍAS DE PRÉSTAMOS EN FAVOR DE TERCEROS PAÍSES (en millones de ecus) Operaciones Base de cíenlo Provisión del Margen de fondo1 reserva Operaciones decididas3 Asistencia relacionada con proyectos BEI/MED (mecanismo de corrección 1996/1997) BEI/PVDALA (mecanismo de corrección 1996/1997) BEI/Sudáfhca BEI/renovación de mandatos4 Asistencia macrofínanciera Eslovaquia (cancelación) Bielorrusia (suspensión) ARYM Bulgaria Operaciones propuestas Asistencia macrofínanciera Georgia, Armenia y, en su caso, Tajikistan5 Ucrania - III6 Asistencia relacionada con proyectos BEI/ARYM7 BEI/Turquía8 10 BEI/Croacia9 10 -14 -38 55 1585,5 -130 -25 40 250 170 150 35 105 49 -1,71 -5,32 8,25 237,83 -18,20 -3,75 6,00 37,50 25,50 22,50 5,25 p. m. p. m. 329,0 330,7 336,0 327,8 90,0 108,2 111,9 105,9 68,4 42,9 20,4 15,2 15,2 15,2 1 De conformidad con las normas en materia de provisión estipuladas en el Reglamento (CE, EURATOM) n° 2728/94, de 31 de octubre de 1994. Tras una primera utilización del Fondo de Garantía, y con arreglo a lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento, la tasa de provisión para las operaciones se aumentó del 14% al 15% en 1995. Para las nuevas operaciones de asistencia macrofínanciera se está empleando una tasa de provisión del 15%. * Importe de reserva en 1997 conforme a las Perspectivas Financieras. 3 Correcciones de los importes que han de transferirse al Fondo de conformidad con el Anexo del Reglamento n° 2728/94 del Consejo. * Decisión del Consejo de 14 de abril de 1997. " Asistencia financiera excepcional. Propuesta de la Comisión de 3 de febrero de 1997 (COM (97) 24 final). 6 7 8 9 Propuesta de la Comisión. Propuesta de Decisión del Consejo, de 25 de noviembre de 1996, relativa a la celebración de un acuerdo de cooperación entre la Comunidad Europea y la Antigua República Yugoslava de Macedonia (COM (96) 533 final). Propuesta de reglamento del Consejo relativo a la realización de una acción especial de cooperación financiera en favor de Turquía (COM(95) 389 final). Aún está pendiente el dictamen del Parlamento Europeo. Acuerdo de cooperación entre la CE y Croacia (SEC (95) 180 final). Negociaciones suspendidas desde el verano de 1995. ^ No se indica provisión del Fondo en relación con estas dos operaciones, ya que actualmente están suspendidas. \2> ISSN 0257-9545 COM(97) 588 final DOCUMENTOS ES 01 09 11 N° de catálogo : CB-CO-97-602-ES-C ISBN 92-78-27414-3 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: WRITTEN QUESTION No. 3536/97 by Yiannis ROUBATIS to the Commission. Hazard caused by a tank containing arsenic in Albania

eurovoc_concepts:
Albania
EU financing
EU programme
ecological balance
environmental protection
public health
storage
toxic substance
waste disposal

text: 25. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities C 158/143 Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (12 December 1997) The Commission wishes to inform the Honourable Member that, in the framework of European social fund (ESF) programmes, the management of individual projects is under responsibility of the national administration in each Member State. The Commission has asked the Greek ministry of Labour to supply the relevant information. According to the information transmitted, one training action was financed in 1995 for 28 people of the (cid:145)Labour Bank(cid:146) managing staff, of whom 3 were women. The total cost was 20 400 000 Drs (approximately 60 000 ECU) and the ESF participation amounted 7 650 000 Drs (approximately 25 000 ECU). There is no evidence of irregularities in the way this action has been implemented, or of infringement of Community law. (98/C 158/188) WRITTEN QUESTION E-3535/97 by Yiannis Roubatis (PSE) to the Council (14 November 1997) Subject: Hazard caused by a tank containing arsenic in Albania During an official visit to Albania, the chairman of the Italian Senate Health Committee, Mr Francesco Carella, learned of the existence of a tank containing 800 cubic metres of arsenic at a chemical plant in Fier. The tank is on the point of disintegrating, which would cause a major ecological disaster and create a public health hazard in Albania, Greece and Italy. Will the Council provide technical and financial assistance for the Albanian Government to have this dangerous tank repaired and removed? Answer (12 February 1998) Since Albania emerged from isolation, it has benefited from substantial Community assistance, amounting to ECU 557 million between 1991 and 1996. Since the eruption of the recent crisis in Albania the Council has repeatedly stated, most recently at its meeting on 10 November 1997, that the Community is determined to continue providing aid. It is clear, however, that good governance in Albania is first and foremost the sovereign responsibility of the Albanian authorities. The Council shares the Honourable Member(cid:146)s concern about the specific case of arsenic stored at the Fier chemical plant. Aid programmes, including PHARE, are managed by the Commission, which is aware of the facts described by the Honourable Member and is assessing the situation; it will thus be for the Commission to arrange for the assistance necessary to contribute, together with the Albanian authorities, towards solving the problems involved. (98/C 158/189) WRITTEN QUESTION E-3536/97 by Yiannis Roubatis (PSE) to the Commission (12 November 1997) Subject: Hazard caused by a tank containing arsenic in Albania During an official visit to Albania, the chairman of the Italian Senate Health Committee, Mr Francesco Carella, learned of the existence of a tank containing 800 cubic metres of arsenic at a chemical plant in Fier. The tank is on the point of disintegrating, which would cause a major ecological disaster and create a public health hazard in Albania, Greece and Italy. Will the Commission provide technical and financial assistance for the Albanian Government to have this dangerous tank repaired and removed?


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 75/97 van 12 november 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
safety standard

text: 7. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 134/3 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER nr. 75/97 van 12 november 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bijlage II bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 63/97 van het Gemengd Comité van de EER (1); Overwegende dat Richtlijn 96/64/EG van de Commissie van 2 oktober 1996 tot aanpassing aan de technische vooruitgang van Richtlijn 77/389/EEG van de Raad betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake sleepinrichtingen voor motorvoertuigen (2) in de Overeenkomst dient te worden opgenomen, BESLUIT: Artikel 1 In hoofdstuk I van bijlage II bij de Overeenkomst wordt in punt 28 (Richtlijn 77/389/EEG van de Raad) het volgende streepje toegevoegd: „— 396 L 0064: Richtlijn 96/64/EG van de Commissie van 2 oktober 1996 (PB L 258 van 11. 10. 1996, blz. 26). ”. Artikel 2 De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de IJslandse en Noorse taal van Richtlijn 96/64/EG zijn authentiek. Artikel 3 Dit besluit treedt in werking op 14 februari 1998, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden. Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 4 Gedaan te Brussel, 12 november 1997. Voor het Gemengd Comité van de EER De Voorzitter E. BULL (1) PB L 30 van 5. 2. 1998, blz. 34. (2) PB L 258 van 11. 10. 1996, blz. 26


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3526/97 του Fernando FERNANDEZ MARTIN προς την Επ τροπή. Δραστηριότητες της ομάδος εμπειρογνωμόνων της Επιτροπής σχετικά με τις πυρκαiές δασών στην Ινδονησία

eurovoc_concepts:
EU aid
Indonesia
degradation of the environment
exchange of information
fire
fire protection
forest
international aid
self-employed person

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/171 Epiple·on h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti o·la ta kra·th me·lh emple·kontai sth sy·mbash toy 1972 gia thn apago·reysh thw ana·ptyjhw, paragvgh·w kai apouh·keyshw bakthriologikv· n (biologikv· n) kai tojikv· n o·plvn kauv· w kai gia thn katastrofh· toyw. Stiw 25 Ioyni·oy 1996, to Symboy·lio kauo·rise koinh· ue·sh 96/408/KEPPA sxetika· me to ue·ma ayto·. O skopo·w syni·statai sthn eni·sxysh thw symmo·rfvshw prow to dieune·w sy·sthma mh dia·doshw me thn prov· uhsh thw pagkosmio·thtaw thw sy·mbashw kai me thn ergasi·a gia thn epityxh· oloklh·rvsh tvn diapragma- tey·sevn, me skopo· th ue·spish eno·w kauestv· tow nomikh·w de·smeyshw kai apotelesmatikh·w ejakri·bvshw, to argo·tero me·sa sto 1998. H Epitroph· yposthri·zei uerma· thn en lo·gv koinh· ue·sh. (1) EE C 253 thw 30. 9. 1992. (2) EE L 367 thw 31. 12. 1994. (98/C 134/233) GRAPTH ERVTHSH E-3526/97 ypobolh· : Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) prow thn Epitroph· (12 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Drasthrio·thtew thw oma·dow empeirognvmo·nvn thw Epitroph·w sxetika· me tiw pyrkai¤e·w dasv· n sthn Indonhsi·a Sy·mfvna me pro·sfath e·kuesh toy Tmh·matow Anurvpistikv· n Uema·tvn tvn Hnvme·nvn Eunv· n, oi pyrkai¤e·w tvn dasv· npoy erhmv· noyn tera·stiew perioxe·w thw Indonhsi·aw den e·xoyn ako·mh teuei· ypo e·legxo kai ejakoloyuoy·n na prokaloy·n sobaro·tath mo·lynsh toy periba·llontow se olo·klhrh thn perioxh·. Polle·w xv· rew kai dieunei·w organv· seiw e·xoyn h·dh apostei·lei boh·ueia sthn kybe·rnhsh thw Indonhsi·aw, oikonomikh·, se anurv· pino dynamiko· (empeirognv· monew), se ylika· (me·sa katapole·mhshw thw fvtia·w, fa· rmaka, metaforika· me·sa). H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh apefa·sise peri· ta te·lh Septembri·oy na apostei·lei mi·a oma·da empeirognvmo·nvn gia dasike·w pyrkai¤e·w. H oma·da ayth· erga·zetai ypo th diey·uynsh toy Forest Liaison Bureau thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, h opoi·a drasthriopoih·uhke sthn Tzaka·rta h·dh apo toy Febroyari·oy toy tre·xontow e·toyw. Mporei· h Epitroph· na anafe·rei sxetika· me to ro·lo thw oma·dow ayth·w, sxetika· me tiw drasthrio·thte·w thw kai to apote·lesma tvn prospaueiv· n thw; Apa· nthsh toy k. Marin ej ono·matow thw Epitroph· w (9 Dekembri·oy 1997) H Epitroph· diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy· tiw plhrofori·ew poy zhth·uhkan. (98/C 134/234) GRAPTH ERVTHSH P-3556/97 ypobolh· : Luigi Florio (UPE) prow thn Epitroph· (4 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Da·neio EE sthn Palaistiniakh· Arxh· H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh pro·keitai na xorhgh·sei sthn Eunikh· Palaistiniakh· Arxh· da·neio 25 ekat. Ecu gia na kaly·cei to keno· tvn plhrvmv· n poy den e·ginan apo· thn israhlinh· kybe·rnhsh sthn kybe·rnhsh toy Arafa·t. Ton perasme·no Apri·lio h israhlinh· hmerh·sia efhmeri·da «Haaretz» kate·sthse gnvsto·n o·ti o Pro·edrow Arafa·t ei·nai ka·toxow mystikoy· logariasmoy· sthn Tra·peza Leumi Bank toy Tel Abi·b (ypokata·sthma thw odoy· Hashmonaim) ston opoi·o ei·nai katateueime·na 150 ekat. dola·ria (125 ekat. Ecu peri·poy). To poso·n ayto· e·xei katateuei· apo· thn israhlinh· kybe·rnhsh kai proe·rxetai apo· to fo·ro epi· thw eisagvgh·w ygrv· n kaysi·mvn poy proori·zontai gia ta palaistiniaka· eda·fh• pro·keitai, loipo·n, gia posa· proorizo·mena gia thn Eunikh· Palaistiniakh· Arxh·, ta opoi·a o·mvw o Pro·edrow Arafa·t kra·thse gia prosvpikh· toy xrh·sh mh ypokei·menh se opoiodh·pote e·legxo


title: VERORDENING (EG) Nr. 2254/97 VAN DE COMMISSIE van 12 november 1997 tot vaststelling van de maximumrestituties voor de uitvoer van olijfolie voor de eerste deelinschrijving in het kader van de bij Verordening (EG) nr. 1978/97 geopende permanente openbare inschrijving

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil