title: 97/825/EF: Rådets afgørelse af 24. november 1997 om indgåelse af konventionen om samarbejde om beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af Donau

eurovoc_concepts:
environmental protection
international convention
international cooperation
public health
use of water
watercourse

formats: html pdfa1b print


title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet resultaten av andra etappen av SLIM och om uppföljningen av genomförandet av rekommendationerna från den första etappen

eurovoc_concepts:
EU law
administrative formalities
application of the law
national law
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 11. 1997 KOM(97) 618 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET RESULTATEN AV ANDRA ETAPPEN AV SLEM OCH OM UPPFÖLJNINGEN AV GENOMFÖRANDET A V~ REKOMMENDATIONERNA FRÅN DEN FÖRSTA ETAPPEN SAMMANFATTNING 1. Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 upprepades vikten av förenklad lagstiftning och i detta sammanhang begärdes en utvidgning av SLIM-initiativet. Detta var en bekräftelse på det positiva mottagande som kommissionens rapport om projektets första etapp fick vid rådets (inre marknaden) möte den 26 november 1996. Europaparlamentet uttryckte i Crowley-rapporten sitt starka sföd för SLIM och för kommissionens arbete med att förenkla lagstiftningen. skall utvidga 2. SLIM är inte det enda exemplet på förenklingsarbete. I handlingsplanen för den inre marknaden, som godkändes av Europeiska rådet i Amsterdam i juni 1997, föreslås att inte bara förenklingsarbetet kommissionen gemenskapslagstiftning utan också nationella åtgärder i samband med den inre marknaden. Detta "rullande förenklingsprogram" bör omfatta såväl SLIM-metoden som annat förenklingsarbete. I december kommer kommissionen att lägga fram en rapport om ett förbättrat lagstiftningsarbete till Europeiska rådet i Luxemburg. I denna rapport kommer kommissionen att ge en översikt över gemenskapens förenklingsarbete och betona vikten av detta, inbegripet SLIM och andra initiativ, t. ex. BEST. att omfatta till 3. Syftet med detta meddelande är att sammanfatta SLIM-gruppernas rekommendationer för de fyra områden som diskuterats under den andra etappen, nämligen skyldigheter vad gäller mervärdesskatt, den kombinerade nomenklaturen för extern handel, banktjänster och gödningsmedel, liksom kommissionens ståndpunkt beträffande dessa rekommendationer. Syftet är också att informera rådet och Europaparlamentet om framstegen i genomförandet av SLIM-gruppernas rekommendationer från den första etappen. 4. När det gäller genomförandet av rekommendationerna från den första etappen måste det poängteras att de problem som har uppstått vid genomförandet av Intrastat- rekommendationerna (se nedan) visar att det finns vissa motsättningar mellan å ena sidan den politiska viljan att förenkla, som ministrarna för den inre marknaden upprepat vid flera tillfallen, och å andra sidan motviljan mot att införa enklare datainsamlingsförfaranden och anta en förenklad nomenklatur för intern handel. 5. SLIM-grupperna bestod av fem experter från de nationella myndigheterna och fem företrädare för dem som använder lagstiftningen. De inledde sitt arbete i juni 1997 och lade fram sina rapporter i slutet av oktober 1997. Varje grupp leddes av en ordförande utsedd av den kommissionsledamot som ansvarar för lagstiftningen. En av de viktigaste uppgifterna var att öka insynen i SLIM-gruppernas arbete. Särskilda ansträngningar gjordes för att erhålla synpunkter från de medlemsstater och berörda parter som inte själva deltog i grupperna. I. Inledning Initiativet om en förenklad lagstiftning för den inre marknaden (Simpler Legislation for the Single market, SLIM) inleddes av komissionen i maj 1996 med mycket uppmuntran och starkt stöd från de ministrar som ansvarar för den inre marknaden. Syftet var att utreda hur lagstiftningen för den inre marknaden skulle kunna förenklas. Initiativet var också en del av kommissionens förtroendepakt för sysselsättning. Att förenkla lagstiftningen skulle vqra ett steg mot paktens mål alt öka den europeiska industrins konkurrenskraft och sysselsättningspotential. Det skulle också bidra till att öka insynen i unionens verksamhet och till att göra den effektivare utan att försämra skyddet för medborgarna, de anställda och miljön. Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 upprepades vikten av att förenkla lagstiftningen och i detta sammanhang begärdes en utvidgning av SLIM-initiativet. Detta var en bekräftelse på det positiva mottagande som kommissionens rapport om projektets första etapp fick vid rådets (inre marknaden) möte den 26 november 1996 I Crowley-rapporten1 uttryckte Europaparlamentet sitt starka stöd för SUM och för kommissionens arbete med att förenkla lagstiftningen. I maj 1997 meddelade2 kommissionen att den inlett andra etappen av SLIM, där den skulle granska skyldigheter vad gäller mervärdesskatt, den kombinerade nomenklaturen för extern handel samt lagstiftning om gödningsmedel och banker. Vid sin granskning skulle kommissionen beakta förslag från medlemsstaterna, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och företrädare för näringslivet. Kommissionen beaktade följande faktorer när den valde de områden som skulle behandlas i den andra etappen av SLIM: - Tecken på att den berörda lagstiftningen var alltför komplicerad och därför medförde en orimligt betungande administration för företagen. - Behovet av att se till att användningen av SLIM-metoden tillför ett mervärde. - Behovet av att nå en balans mellan målen för vart och ett av de berörda områdena och SLIM-metodens arbetskapacitet (små grupper som arbetar under kort tid). - Tillgång till tillräckliga resurser inom kommissionens enheter. - Önskemålet att inte störa redan pågående arbete med att omarbeta eller sammanföra lagar. skall utvidga SLIM är inte det enda exemplet på arbete med att förenkla lagstiftningen. I handlingsplanen för den inre marknaden3, som godkändes av Europeiska rådet i Amsterdam, föreslås att kommissionen bara förenklingsarbetet gemenskapslagstiftning utan också nationella åtgärder i samband med den inre marknaden. På detta sätt skulle man kunna förhindra att SLIM blir ett isolerat initiativ för att ta itu med de problem som beror på en alltför komplicerad lagstiftning och därmed får en begränsad verkan. Detta "rullande förenklingsprogram" bör omfatta såväl SLIM-metoden som annat förenklingsarbete. För att förenklingsarbetet inte skall tappa fart, innehåller handlingsplanen två nya SLIM-etapper som inleds i januari och maj 1998. 1 december kommer kommissionen att lägga fram en rapport om ett förbättrat lagstiftningsarbete för Europeiska rådet i omfatta inte till att 1 Crowley-rapporten, A4-0108/97, antagen den 9. 4. 1997. 2 Kommissionens arbetsdokument SEC(97) 951,14. 5. 1997. ' Kommissionens meddelande till Europeiska rådet, CSE(97)1 slutlig, 4. 6. 1997. Luxemburg. I denna rapport kommer kommissionen att ge en översikt över gemenskapens förenklingsarbete och betona vikten av detta, inbegripet SLIM och andra initiativ, t. ex. BEST. II. SLIM-arbetsmetoden SLIM-gruppernas arbete har visat sig vara mycket givande vad gäller förenklingsförslag inom olika områden. Att grupperna är små har främjat en öppen debatt och lett till att man kunnat klarlägga problemen och finna lösningar. Det avgörande måttet på SLIM-metodens framgång är emellertid hur snabbt och lätt förslag från gruppens rekommendationer leder till åtgärder, först genom att kommissionen utarbetar särskilda lagförslag och åtgärder och sedan i rådet och Europaparlamentet. De problem som har uppstått vid genomförandet av Intrastat-rekommendationerna (se nedan) visar att det finns en viss motsättning mellan å ena sidan den politiska viljan att förenkla, som ministrarna för den inre marknaden upprepat vid flera tillfällen, och å andra sidan motviljan mot att införa enklare datainsamlingsförfaranden och anta en förenklad nomenklatur för intern handel. SLIM-grupperna bestod av fem experter från de nationella myndigheterna och fem företrädare för dem som använder lagstiftningen. De inledde sitt arbete i juni 1997 och lade fram sina rapporter i slutet av oktober 1997. Varje grupp leddes av en ordförande utsedd av den kommissionsledamot som ansvarar för lagstiftningen. Kommissionen har beaktat de synpunkter som framförts efter det att den första etappen avslutats och framför allt koncentrerat sig på att förbättra insynen i gruppernas arbete. Detta var inte någon lätt uppgift, särskilt med tanke på den begränsade tid som fanns till förfogande, men gruppernas sekretariat skickade runt mötesrapporter, skrivelser och arbetsdokument så snabbt som möjligt. Grupperna skickade också frågeformulär till alla medlemsstater och övriga berörda parter om de huvudfrågor som skulle diskuteras. Det bör poängteras att alla grupperna i varierande omfattning fick skriftliga bidrag från medlemsstaterna och företrädare för användare som inte var representerade i grupperna. Dessa bidrag granskades noga och togs med i de avslutande diskussionerna. III. Uppföljning av SLIM:s pilotetapp A. Intrastat 1. Bakgrund sikt med vilka Vad gäller de förenklingsåtgärder på kort Intrastat-gruppens rekommendationer genomförs har kommissionen redan antagit två förordningar, den ena om förenkling av angivandet av nettomassa4 och den andra om redovisning av varornas värde5. Ett utkast till Europaparlamentets och kommissionens förordning6 om en minskning av antalet insamlade data och ett utkast till Europaparlamentets och kommissionens förordning om en förenklad nomenklatur har lagts fram för och diskuterats av rådets grupp för ekonomiska frågor på dess möten den 15 juli och den 1 oktober 1997. 4 Kommissionens förordning (EG) 2385/96 av den 16. 12. 1996, EGT nr L 326,17. 12. 1996. 5 Kommissionens förordning (EG) 860/97 av den 14. 5. 1997, EGT nr L 123, 15. 5. 1997. 6 KOM(97) 252 slutlig, 30. 5. 1997 och KOM(97) 275 slutlig, 4. 6. 1997. Andra förenklingsåtgärder som planeras på medellång och lång sikt är undersökningar om alternativa insamlingsmetoder, bland annat stickprov, ett system med två nivåer och ett enkelriktat system. Kompletterande åtgärder i form av informationskampanjer och ökad användning av datorsystem har planerats som komplement till åtgärderna på kort, medellång och lång sikt. 2. Framsteg Förordningen om angivande av nettomassa trädde i kraft den 1 januari 1997 och förordningen om redovisning av varornas värde kommer att träda i kraft den 1 januari 1998. Vad gäller minskningen av antalet insamlade data har medlemsstaterna starkt motsatt sig kommissionens inledande förslag. Ett kompromissförslag som lagts fram av ordförandeskapet har fått ett positivt mottagande, även om man ännu inte nått fram till en slutlig överenskommelse. Kommissionen har hittills reserverat sig mot förslaget, eftersom det ger mindre utrymme för förenkling, särskilt beträffande små och medelstora företag, än kommissionens inledande förslag. Vad gäller kommissionens förslag om införande av en förenklad nomenklatur har ordförandeskapet beaktat medlemsstaternas starka motstånd och inga framsteg har ännu gjorts. Vad gäller förenklingsåtgärder på medellång och lång sikt har kommissionen inlett en rad undersökningar i samarbete med medlemsstaterna för att bedöma vilka följder införandet av alternativa datainsamlingsmetoder, t. ex. stickprov, ett system med två nivåer och ett enkelriktat system, skulle få för näringslivet, framför allt för små och medelstora företag. Resultaten från och utvärderingen av undersökningarna förväntas föreligga under andra hälften av 1998. De kompletterande åtgärder som huvudsakligen ingår i Edicom-programmet har bidragit till förbättring och modernisering av Intratstat och har fått stöd av alla parter. Detta program omfattas av rådets beslut om Edicom7 fram till december 1999. Med tanke på att undersökningsresultaten med största sannolikhet kommer att visa att det behövs ytterligare förändringar av Intrastat-systemen under kommande år, måste utvidgningen och förlängningen av detta Edicom-program få hög prioritet. B. Erkännande av examensbevis I sitt meddelande till rådet om pilotprojektet SLIM8 meddelade kommissionen sin avsikt att lägga fram förslag om att före utgången av 1997 effektivisera arbetet i de rådgivande kommittéerna för examensbevis och att förenkla uppdateringen av listorna på examensbevis som automatiskt kan erkännas. För att nå detta mål fullbordar kommissionen för närvarande ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv som bör kunna antas och överlämnas till rådet före årets slut. I samma dokument meddelade kommissionen sin avsikt att i samband med genomgången av utbildningskraven i sjuksköterskedirektivet följa rekommendationen om införa ett mer resultatorienterat tillvägagångssätt vid fastställandet av utbildningskrav. Kommissionens enheter undersöker detta för sjuksköterskeutbildning. tillsammans med Rådgivande kommittén förslag 7 Rådet beslut 96/715/EG av den 9. 12. 1996, EGT nr L 327,18. 12. 1996. 8 KOM(96) 559 slutlig, 6. 11. 1996. G Prydnadsväxter I sitt meddelande till rådet om pilotprojektet SLIM meddelade kommissionen sin avsikt att lägga fram förslag som baserades på en noggrann genomgång av de olika alternativ som presenterats av SLIM-gruppen. Som ett resultat av denna genomgång avser kommissionen att lägga fram ett förslag till rådet före utgången av 1997 om en grundlig revidering av direktiv 91/682/EEG. Förslaget kommer att syfta till att förenkla gällande lagstiftning och öka företagens konkurrenskraft och möjligheter att skapa arbetstillfällen. För att behovet av insyn skall beaktas kommer förslaget troligen att innebära en ändring av direktivet och framför allt behandla de områden där de största problemen finns enligt SLIM-gruppen. fl» Byssprodukter Arbetet med att förenkla byggproduktdirektivet i enlighet med SLIM-rekommendationerna har hittills inriktats på att göra utarbetandet av standarder inom detta område mer effektivt. 1. En förbättrad process för att fatta beslut och utfärda mandat Kommissionen påskyndade utarbetandet av mandat åt CEN, inbegripet det nödvändiga grundläggande och åtföljande beslutet. Som en direkt följd av arbetet inom SLIM utarbetades fyra mandat9. Samtliga har erhållit ett positivt yttrande från Tillsynskommittén för byggprodukter och gått vidare till CEN, som i sin tur skall utarbeta ett arbetsprogram. I enlighet med tidsplanen för de tio arbetsprogram som CEN nyligen har lagt fram för kommissionen kan det komma enhetliga standarder för flera byggprodukter under 1998. Kommissionen har också utarbetat mandat för att fastställa riktlinjer för europeiskt tekniskt godkännande inom ett flertal områden10. Den första EG-märkningen av en byggprodukt enligt byggproduktdirektivet kommer att införas under första hälften av 1998 och gäller fästdon av metall för infästning i betong. I de flesta fall kräver harmonisering av byggprodukter att det finns harmoniserade normer för hur brandsäkerheten skall testas. Med hjälp av ekonomiskt och administrativt stöd från kommissionen har dessa frågor till slut kunnat lösas11. Harmoniserade normer för brandsäkerhetstester kommer att införas under 1999. Kommissionen avser att lägga fram de viktigaste återstående besluten och mandaten för tillsynskommittén senast i mitten av 1998. Därmed kommer kommissionen att ha behandlat mellan 80 % och 85 % av de byggprodukter som man räknar med kommer att omfattas av byggproduktdirektivets harmoniseringsprogram. Dessa produkter eller produktgrupper är samtidigt de som har den största ekonomiska betydelsen för byggbranschen. 2. Ändring av byggproduktdirektivet Även om det förberedande arbetet med att fastställa enhetliga tekniska specifikationer framgångsrikt har avslutats inom vissa områden och snart kommer att avslutas inom andra områden, är det beträffande många byggprodukter fortfarande svårt att göra några framsteg, 9 "Cement, byggkalk och andra hydrauliska bindemedel", "Stål för slakarmering och stål för spännarmering av betong", " Produkter för murverk", "Träbaserade skivor och närliggande produkter". 10 "Sammansatta system för utvändig putsbelagd värmeisolering" (ETICS) och "Fästdon av plast för användning i betong och murverk". " Beslut 94/611/EEG om EG-klasser, mandat för reaktion på brandutveckling, beslut 96/603/EEG om klass A utan testning, mandat för brandhärdighet och beslut om enhetliga krav för provningsapparatur för "enstaka brinnande föremål" (single burning item, SBI). vilket leder till att den inre marknaden inte fungerar fullt ut. För att rätta till denna situation förefaller det nödvändigt att ändra byggproduktdirektivet. I enlighet med SLIM-gruppens rekommendation, upprepad i handlingsplanen för den inre marknaden12 och detaljerat i kommissionens meddelande om byggbranschens konkurrenskraft13, har beskriven kommissionen för avsikt att ändra byggproduktdirektivet för att det skall stämma överens med andra direktiv enligt den nya metoden. Ändringarna skulle syfta till att göra det möjligt för tillverkarna att ansöka om EG-märkning även om det inte finns några enhetliga tekniska specifikationer, under förutsättning att tillverkaren kan visa att produkten motsvarar de grundläggande kraven i direktivet. De föreslagna ändringarna skulle beröra artikel 4 och anslutande bestämmelser i direktivet. IV. SLIM-gruppernas rekommendationer under etapp II A. Moms 1. Bakgrund Det nuvarande momssystemet medför orimliga kostnader och begränsningar för näringslivet och hämmar handeln mellan medlemsstaterna, eftersom de gällande reglerna är onödigt komplicerade. Skillnaderna i tillämpning av nationell lagstiftning snedvrider dessutom konkurrensen på den inre marknaden. För att den inre marknaden skall fungera bättre måste det nuvarande momssystemet omarbetas. Kommissionen har därför antagit ett arbetsprogram för att införa ett nytt gemensamt momssystem14, som bygger på principen om en enda beskattningsort och som skulle innebära att gemenskapen verkligen blev ett enda beskattningsområde. Ändå måste genomförandet av ett sådant program, som består av flera etapper, vara en del av en långsiktig strategi. Därför anser kommissionen att det är nödvändigt att omedelbart överväga kompletterande förenklingsåtgärder med vars hjälp man skulle kunna minska företagens kostnader och samtidigt förbereda införandet av det nya momssystemet. SLIM-gruppen har granskat vissa av de grundläggande skyldigheter som gäller moms, framför allt de som näringsidkarna åläggs inom ramen för det sjätte momsdirektivet'5 och motsvarande nationella genomförandeåtgärder. SLIM-gruppen har emellertid inte nödvändigtvis föreslagit lösningar på alla de problem man funnit, eftersom man i samband med genomgången av vissa frågor har kunnat konstatera att de endast kan lösas genom att kommissionen genomför ett arbetsprogram eller inom ramen för arbetet i flera olika kommittéer. 2. Rekommendationer SLIM-gruppernas förenklingsförslag syftar främst till • • att ändra de regler som gäller skatterepresentanter, att förbättra och förstärka systemet med ömsesidigt bistånd vid skatteuppbörd, 12 Se ovan. 13 KOM(97) 539, slutlig. 14 KOM(96) 328,22. 7. 1996. 15 77/388/EEG av den 17. 5. 1977. • att harmonisera registreringsformaliteterna i medlemsstaterna, att införa en enda handläggningsinstans och ett registeringsformulär och identifikationssystem för alla företag i värj e medlemsstat, • att undersöka 1) vilka uppgifter som behövs för att utarbeta en momsfaktura och fastställa de juridiska och tekniska krav som bör ställas på elektronisk fakturering, 2) möjligheten att utforma en gemensam grundläggande momsdeklaration och nyttan av de olika uppgifter som krävs av medlemsstaterna, 3) hur lång tid det får ta för de nationella , myndigheterna att återbetala moms och 4) vilka möjligheter och metoder som finns för att reformera de förfaranden för återbetalning av skatt som fastställs i det åttonde momsdirektivet16, så att det skall bli lika lätt att återkräva skatt som betalats inom landet och skatt som betalats i en annan medlemsstat, • att göra uppgifterna i systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VAT Information exchange system, VIES)17 mer tillförlitliga och mer lättåtkomliga för näringsidkare, att undersöka möjligheterna att minska den arbetsbörda som VIES- systemet medför för små och medelstora företag och för företag som endast i liten utsträckning ägnar sig åt handel inom gemenskapen, • att beakta fördelarna med en systematisk registrering av alla företag som är skyldiga att betala moms och samtidigt undersöka möjligheterna att införa ett antal tröskelvärden för små och medelstora företag för beskattning och inlämning av momsdeklarationer, och • att avstå från att ålägga näringsidkarna ytterligare skyldigheter som inte är absolut nödvändiga. 3. Kommissionens ståndpunkt Kommissionen har för avsikt att före utgången av 1998 föreslå att bestämmelserna om ömsesidigt bistånd vid skatteuppbörd förstärks och att man genomför en lagstiftningsreform för att sänka kraven vad gäller skatterepresentanter. Kommissionen kommer också att föreslå att man börjar överväga en mer radikal reform av förfarandena för återbetalning av skatt som betalats i en annan medlemsstat än den där den skattskyldiga är etablerad. En undersökning om elektronisk fakturering kommer också att inledas under 1998. Kommissionen har också för avsikt att granska hur lång tid det tar att återbetala skatt inom gemenskapen. Som en del av sitt strategiska momsprogram kommer kommissionen inom kort att lägga fram ett förslag om harmonisering av avdragsrätten och en undersökning om det system som gäller för små och medelstora företag. Beträffande den sistnämnda frågan har kommissionen redan uppmanat medlemsstaterna att ge små och medelstora företag en förlängd tidsfrist för inlämning av momsdeklarationer^. VIES-systemet har redan genomgått en rad förbättringar sedan det skapades år 1993 och det är svårt att komma längre inom ramen för det nuvarande momssystemet. Trots detta kommer SCAC-kommittén att under 1998 granska hur mycket man kan minska arbetsbördan för små och medelstora företag och företag som endast i liten omfattning ägnar sig åt handel inom gemenskapen. Slutligen har kommissionen redan under 1997 rekommenderat att man inrättar en enda handläggningsinstans i varje medlemsstat19. 16 79/1072/EEG av den 6. 12. 1979 17 Förordning (EEG) nr 218/92 av den 27. 2. 1992. 18 Rekommendation nr 97/344/EG av den 22. 4. 1997. 19 Se ovan. B. Gödningsmedel 1. Bakgrund Den gällande lagstiftningen om marknadsföring av gödningsmedel undersöktes inom ramen för SLIM på grund av att den ger stort utrymme för förbättringar, tex, genom förenkling av lagstiftningens utformning (för närvarande 16 direktiv), förtydligande av de harmoniserade reglernas räckvidd och effektivisering av förfarandet för godkännande och genomdrivande. 2. Rekommendationer SLIM-gruppen konstaterade att lagstiftningen om gödningsmedel i sin nuvarande form fungerar bra i många avseenden. Gruppens slutsatser inriktas på fem möjligheter till förbättring och den har enhälligt kommit fram till följande allmänt formulerade förslag (se bilaga 2 för en närmare beskrivning): • De gällande direktiven om gödningsmedel ersätts med ett enda ändringsdirektiv, vilket leder till en tydligare och modernare lagstiftning. • Definitioner av gödningsmedel och av "EG-gödningsmedel" införs och de harmoniserade reglernas räckvidd avgränsas, t. ex. så att de i framtiden omfattar även organiska gödningsmedel och mineralgödningsmedel. • En rad förenklingar genomförs så att det blir lättare att lägga till nya gödningsmedel. • Ett enhetligt system för kontroll av genomdrivande och rapportering utförd av godkända laboratorier införs i enlighet med handlingsplanen för den inre marknaden20. • Kommissionens förslag om att lägga till nya gödningsmedel och nya grupper av gödningsmedel skall föregås av en granskning av en lämplig vetenskaplig kommitté. 3. Kommissionens ståndpunkt Kommissionen stödjer alla de ovanstående rekommendationerna och härför avsikt att lägga fram de förslag som behövs för att genomföra dem. Den specifika rekommendationen om att fortsätta undersöka problemet med kadmium i gödningsmedel har redan genomförts och arbetet med detta pågår. G En kombinerad nomenklatur för extern handel 1. Bakgrund Detta område var lämpligt att behandla inom SLIM-initiativet för att den kombinerade nomenklatur som används vid extern handel (KN) skulle kunna förenklas på ett sätt som var förenligt med de åtgärder som redan föreslagits av Intrastat-gruppen. Målet för KN-gruppen var inledningsvis att avskaffa de KN-underavdelningar (KN-koder) som har blivit föråldrade i ekonomiskt och handelsmässigt hänseende och därvid ta hänsyn till Intrastat-gruppens förslag. KN-gruppen beslutade emellertid i samband med att den genomförde sitt arbete att den skulle se över de framtida kraven på en KN som används vid extern handel och att överväga särskilda åtgärder för att minska företagens arbetsbörda. Gruppen granskade också förslagen om att hejda utökningen av KN och i stället göra den mindre, vilket tillsammans med andra förslag skulle leda till en modernisering av KN. 20 Se ovan. 2. Rekommendationer Med hänsyn till tidsfristen och till behovet av samordning med Intrastat-gruppens arbete ansåg KN-gruppen det olämpligt att lägga fram detaljerade förslag som skulle kräva omedelbara åtgärder. På grund av de snäva tidsgränserna ansåg gruppen det också olämpligt att fastställa en detaljerad tidsplan för genomförandet av de åtgärder som dess rekommendationer skulle leda till. Gruppen rekommenderade emellertid att sådana åtgärder skulle genomföras så snart som möjligt inom rimliga tidsgränser och att man som ett resultat av detta skulle inleda ett fortgående förenklingsarbete. Gruppen beslutade sig för att lägga fram elva rekommendationer och kom särskilt överens om att införa en uppförandekod för att behålla, skapa och stryka KN-underavdelningar i HS-nomenklaturen, vilket bör leda till en avsevärd minskning av antalet 8-siffriga KN-underavdelningar under kommande år. 3. Kommissionens ståndpunkt Kommissionen stödjer KN-gruppens synpunkter, framför allt om att införa en uppförandekod som innebär att förenklingen koncentreras på vissa områden och som underlättar datarapporteringen. En upprensning bör inledas så snart som möjligt för att det skall vara möjligt att göra ändringar i den KN som skall börja tillämpas den 1 januari 1999. Alla KN- nummer bör valideras (under en viss tid). Dessa åtgärder kan till en början vidtas inom den befintliga rättsliga ram som fastställts genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om gemensamma tulltaxan*•K 1 vissa fall beror resultatet inte bara på kommissionen, medlemsstaterna och näringslivet, utan även på reaktionerna från berörda parter utanför EU. Beträffande rapportens första rekommendation om användning av en enda nomenklatur för intern och extern handel anser kommissionen att detta skulle vara förenligt med de åtgärder som föreslagits för att förenkla nomenklaturen för statistik om handeln inom gemenskapen. Kommissionen lade i juni 1997 fram dessa åtgärder för Europaparlamentet och rådet som en följd av rekommendationerna från Intrastat-gruppen under etapp 1 av SLIM. Åtgärderna diskuteras fortfarande (se ovan). D. Banktjänster 1. Bakgrund Bankdirektiven beskrivs ofta som tekniska och komplicerade. Målet för SLIM-gruppens arbete var att undersöka om lagstiftningen skulle kunna förenklas eller förbättras med tanke på att en del av dessa direktiv varit i kraft i tio eller till och med tjugo år. På grund av den begränsade tid man hade till sitt förfogande var gruppen tvungen att koncentrera sig på de viktigaste bankdirektiven. Den kom fram till den allmänna slutsatsen att dessa bankdirektiv inte kan förenklas i någon större utsträckning, eftersom direktivens komplicerade utformning motsvarar den komplicerade situation som de är inriktade på och ofta är resultatet av känsliga förhandingar på rådsnivå. Dessutom utgör de en sammanhängande lagstiftning som speglar det nära samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna. 21 EGT nr L 256, 7. 9. 1987, s. 1. 10 Gruppen konstaterade att de flesta av svårigheterna i samband med tillämpningen av EU:s bankdirektiv inte beror på att direktiven är onödigt komplicerade. Deras ursprung var tekniskt (svårigheterna med att tillämpa samma regler på skilda slag av kreditinstitutioner), förfarandemässigt (den i. unionens beslutsprocess inbyggda svårigheten med att lagstifta i en takt som motsvarar den snabba utvecklingen av finansiella tjänster och internationella till standarder) och politiskt otillfredsställande kompromisser i direktiven). (medlemsstaternas skilda uppfattningar ibland leder 2. Rekommendationer SLIM-gruppen rekommenderade enhälligt • att alla relevanta nationella, europeiska och internationella insitutioner samordnar sina åtgärder för att undvika dubbla krav på rapportering, • • att man ser till att åtgärder av rent teknisk karaktär eller som har varit föremål för långa diskussioner på internationell nivå kan antas genom ett snabbare förfarande, att inkonsekvenser och skillnader mellan direktiven som upptäcks vid kodifiering granskas så snart som möjligt, och • att man bedömer konsekvenserna av att upphäva den tidsfrist som fastställs i artikel 2. 4 i det första bankdirektivet mot bakgrund av att man skall besluta huruvida undantagsordningen skall utökas till andra kreditinstitut än de som fanns när det första bankdirektivet antogs. En majoritet av medlemmarna rekommenderade upphävande av artikel 20 i det andra bankdirektivet, där det fastställs att tjänster som tillhandahålls över nationsgränserna skall anmälas i förväg. Man rekommenderade också att medlemsstaterna skall förmedla uppgifter angående övervakningen genom en enda "knutpunkt". En del av gruppens medlemmar rekommenderade kommissionen att göra en lista över alla de krav på rapportering som EU:s kreditinstitut för närvarande omfattas av och, i förekommande fall, att föreslå lösningar som skulle förbättra situationen. En minoritet av medlemmarna rekommenderade också att medlemsstaterna skulle göra en lista över de åtgärder som de anser ligga i det allmännas bästa. Dessa listor skulle förmedlas till bankerna innan de inleder verksamhet i värdstaten. 3. Kommissionens ståndpunkt Kommissionen stödjer de flesta av dessa rekommendationer och uppmanar alla myndigheter som kräver rapportering att se till att dubbelrapportering undviks. Kommissionen kommer att granska hela kommittéförfarandet under 1998. Kommissionen kommer inom kort att i gruppen för tolkning av bankdirektiven ta upp de problem som den stött på under arbetet med kodifieringen. Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder för att uppfylla rekommendationen i artikel 2. 4 i det första bankdirektivet. Vad gäller rekommendationerna från en del av gruppens medlemmar stödjer kommissionen den om att upphäva artikel 20 i det andra bankdirektivet och kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra rekommendationen. Kommissionen godtar i princip tanken på en enda nationell knutpunkt för rapportering, men anser att det skulle vara mycket svårt att få detta att fungera i praktiken, liksom tanken på en undersökning av kraven på rapportering, även om den anser att bankrörelsen själv är mer lämpad att genomfora en sådan undersökning. Kommissionen tvivlar på att det är möjligt att göra listor över åtgärder som ligger i "det allmännas bästa". Trots detta kommer den att undersöka om det är möjligt 11 att utvidga det informationsförfarande som gäller för filialverksamhet över nationsgränserna till att även omfatta tillhandahållandet av banktjänster över nationsgränserna. 12 BILAGAl SLIM-initiativet och moms 1. Ändrade regler för lagstiftning om skatterepresentanter och ömsesidigt bistånd vid skatteuppbörd De svårigheter som härrör från användningen av skatterepresentanter beskrevs redan i kommissionens rapport om bestämmelserna om skattetransaktioner som genomförs av i den berörda medlemsstaten. skattskyldiga personer som Medlemsstaterna har inte gjort tillräckligt för att genomföra rapportens rekommendationer, eftersom problemet är så komplicerat och så nära knutet till nivån på det ömsesidiga biståndet vid skatteuppbörd. inte är etablerade 2. Harmonisering av medlemsstaternas registreringsformaliteter SLIM-gruppen skulle framför allt vilja - förenkla formaliteterna för företag, framför allt vid starten av ett; nytt företag, genom att införa en enda handläggningsinstans som i varje medlemsstat sammanställer uppgifterna i ansökningarna om registrering och sänder dem vidare till andra - - införa ett enda registreringsformulär för företag och införa ett identifikationssystem som innebär att varje företag får ett enda nummer som det kan använda i alra sina kontakter med myndigheterna i landet. 3. Införa moderna faktureringsmetoder Detta gäller både fakturans innehåll och de hjälpmedel som används vid faktureringen. SLIM-gruppen anser det därför vara nödvändigt - att undersöka vilka uppgifter som behövs för att utarbeta en momsfaktura och bestämma i vilken ordning uppgifterna skall anges, och - fastställa rättsliga och tekniska krav för elektronisk fakturering på gemenskapsnivå, vilket skulle garantera att denna typ av fakturering var minst lika säker som fakturering med hjälp av traditionella medel. 4. Undersöka möjligheterna att utforma en gemensam grundläggande momsdeklaration Gruppen anser att många medlemsstater ännu har en bit kvar när det gäller att förenkla momsdeklarationerna. Även om gruppen anser att det ännu är för tidigt att överväga en harmonisering av momsdeklarationerna, tror den att stora framsteg skulle kunna göras om man utformade en gemensam grundläggande momsdeklaration, men gav medlemsstaterna frihet att vid behov begära ytterligare uppgifter. Slutligen måste man granska nyttan med de olika uppgifter som medlemsstaterna kräver att näringsidkarna lämnar in utöver momsdeklarationerna. Man måste också undersöka hur dessa uppgifter används. 5. Undersöka hur lång tid det tar för myndigheterna att återbetala skattekrediter 13 6. Undersöka olika möjligheter och metoder att grundligt reformera förfarandena för återbetalning av moms till skattskyldiga som inte är etablerade i den berörda medlemsstaten Förfarandet för återbetalning av skatt enligt det åttonde direktivet måste omarbetas. grundligt, så att det blir lika lätt att få tillbaka skatt som betalats i en annan medlemsstat som det är att få tillbaka skatt som betalats inom landet. För att nå detta mål skulle man kunna göra det möjligt att i den medlemsstat där man är etablerad få tillbaka skatt som man betalat i en annan medlemsstat, förutsatt att de nödvändiga åtföljande åtgärderna genomförs. Denna reform måste på en och samma gång göra det enklare för näringsidkarna, leda till att myndigheterna kan förbättra kontrollen av de skattskyldiga och garantera att medlemsstaterna får sina momsintäkter. Den måste dessutom åtföljas av en harmonisering av reglerna om rätten att dra av ingående mervärdesskatt. 7. Förbättra VIES-systemet och försöka minska den arbetsbörda som systemet medför för små företag Medlemsstaterna måste se till att de nationella databaserna uppdateras så snabbt som möjligt för att man skall kunna garantera att systemet är pålitligt. De måste också göra det så lättåtkomligt som möjligt för näringsidkarna. SLIM-gruppen föreslår att den behöriga kommittén för utbyte av information bör undersöka i hur stor utsträckning man kan minska den arbetsbörda som VIES-systemet medför för små företag och för företag som endast i liten omfattning ägnar sig åt handel inom gemenskapen. 8. Beakta de små företagens speciella situation Gruppen konstaterar att det finns många skäl som talar för en systematisk registering av alla företag som betalar moms oavsett hur stor deras omsättning är. Gruppen konstaterar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller den administrativa arbetsbördan för små företag, vilken ibland kan vara oproportionerlig med tanke på företagens omsättning. Tröskelvärdena för beskattning och inlämning av momsdeklarationer bör ses över. En undersökning måste genomföras för att fastställa sådana tröskelvärden, som skulle vara tillämpliga för alla små företag inom unionen. 9. Begränsa onödiga skyldigheter Medlemsstaterna måste se till att de inte ålägger näringsidkarna onödiga skyldigheter vad gäller moms. 14 BILAGA 2 SLIM-initiativet och gödningsmedel SLIM-rekommendation Kommissionens ståndpunkt 1. Ett ändringsdirektiv om gödningsmedel, baserat på den gamla metoden, bör läggas fram för rådet och Europaparlamentet så snart som möjligt. Godtas. Detta är ett sätt att sammanföra gällande lagar och att modernisera och förenkla lagstiftningen. 2. Ändringsdirektivet bör medföra följande förenklingar av dossiersystemet för tillägg av av nya gödningsmedel av som gödningsmedel lagstiftningen: till de grupper omfattas redan • Inrättande av en liten ad hoc-grupp som skall i samband med råd ge kommissionen utarbetandet av förslag. • Fastslå att kriterierna för tillägg bör vara säkerhet, skydd för hälsa/miljö och att medlet är verkningsfullt när det används på avsett sätt. testmetoder Ett krav på att rapportören presenterar godkända befintliga sådana) och toleransvärden inför förslag om att lägga till gödningsmedel till en grupp som redan omfattas av lagstiftningen. (helst Bestämmelser om att grupper av nya gödningsmedel baserade på en blandning av befintliga EG-gödningsmedel av samma näringstyp kan tilläggas till bilagorna under förutsättning är uppfyllda. lämpliga villkor att förslag om Bestämmelser om att rapporter som stödjer till nya att ett av gödningsmedel granskas skall vetenskapliga kommittéer om det finns farhågor om negativa följder för hälsa och miljö. lägga Godtas. Detta kommer att leda till att dossierer kan granskas snabbare. Närmare gruppens sammansättning och funktion kommer att utarbetas samtidigt med utkastet till ändringsdirektiv. detaljer om Godtas. i stor Att medlet är verkningsfullt utsträckning genom specifikationer för lägsta näringsinnehåll för varje grupp av gödningsmedel. garanteras kunna skulle Godtas. Detta kommer att leda till en snabbare granskning av dossierer och underlätta genomdrivandet. Godtas. Detta kommer att medföra att det går fortare att lägga till gödningsmedel. Närmare bestämmelser om blandningar som skall uteslutas av säkerhetsskäl kommer att fastställas i samband med utarbetandet av utkastet till ändringsdirektiv. Godtas. Detta kommer att garantera att förslag om nya gödningsmedel uppfyller kommissionens nya politik för vetenskapliga kommittéer. Valet av vetenskapliga kommittéer kommer att göras av Vetenskapliga styrkommittén och skulle vanligen omfatta Vetenskapliga kommittén för toxicitet och Vetenskapliga kommittén för växter, men skulle också kunna omfatta andra kommittéer. 15 SLIM-rekommendation Kommissionens ståndpunkt 3. Ändringsdirektivet följande särskilda villkor för tillägg av nya grupper av gödningsmedel till lagstiftningen: skulle omfatta En övergångsperiod då förslag skulle läggas fram om specifikationer och marknadsföringsvillkor för dessa grupper av gödningsmedel och förslagen skulle genomgå en grundlig, oberoende granskning. odtas. etta kommer att garantera att förslaget om att lägga ill nya grupper av gödningsmedel överensstämmer ed kommissionens nya politik för vetenskapliga ommittéer. Valet av vetenskapliga kommittér ommer att göras av Vetenskapliga styrkommittén och kulle kunna omfatta Vetenskapliga kommittén för oxicitet, ekotoxicitet och miljön, Vetenskapliga ommittén för växter och andra kommittér, t. ex. ivsmedelskommittén, och ndergrupper. BSE-kommittén Nya grupper av gödningsmedel bör läggas till endast sedan de testats på lämpligt sätt, antingen av en ad hoc-arbetsgrupp eller av kommissionen eller CEN. odtas. etta kommer att underlätta genomdrivandet i enlighet ed den nya metoden. Närmare detaljer om hur etoderna bör utvecklas och av vem kommer att eslutas när utkastet till ändringsdirektiv utarbetas. 4. Ändringsdirektivet bör innehålla bestämmelser om följande kontroller av genomdrivandet. Kontroller som skall utföras av ett nätverk av godkända laboratorier. odtas. etta kommer att harmonisera genomdrivandet i nlighet med den nya metoden. Kontrollrapporter som skall utformas i enlighet med handlingsplanen för den inre marknaden. odtas. etta kommer enomdrivande. att garantera ett enhetligt 5. En vetenskaplig expertgrupp bör inrättas för att i problemet med kadmium undersöka gödningsmedel på EU-nivå. 6. Ändringsdirektivet skall innehålla bestämmelser fysiska om märkning av gödningsmedlets sammansättning, t. ex. skall blandningar av gödningsmedel märkas "Blandning" och detta skall kompletteras med lämpliga anvisningar för användning. edan genomfört. etta problem har redan undersökts av arbetsgruppen ör gödningsmedel med hjälp av kommissionens onsult (ERM). GD III kommer att lägga fram esultaten av allt pågående arbete för granskning av de erörda vetenskapliga kommittéerna, vilket i sin tur kulle kunna leda till ytterligare arbete. odtas. etta är ett enkelt och rättvist sätt att ta itu med de roblem som eventuellt kan uppstå i samband med landningar av gödningsmedel. 7 7. Organiska gödningsmedel gödningsmedel övergångsperiod. bör läggas och mineral en efter till odtas. etta kommer att fullborda den inre marknaden för essä grupper och samtidigt ge ett gott skydd för hälsa, äkerhet och miljö. 16 BILAGA 3 SLIM-initiativet och den kombinerade nomenklaturen för extern handel 1. En av de sektorer som valdes ut för första etappen av SLIM var Intrastat-systemet för statistik om handeln inom gemenskapen. I ett arbetsdokument av den 14 maj 1997 meddelade kommissionen också att en andra etapp skulle inledas. Denna skulle omfatta inrättandet av en grupp kallad KN-gruppen, som skulle se över den kombinerade nomenklaturen som används vid extern handel. 2. KN-gruppens arbete skulle inriktas på att avskaffa KN-underavdelningar (KN-koder) som har blivit föråldrade i ekonomiskt och handelsmässigt hänseende. Man skulle samtidigt ta hänsyn till de förslag som lagts fram om Intrastat-systemet. 3 I samband med sitt arbete undersökte gruppen de framtida kraven för en KN som används vid extern handel och övervägde vissa åtgärder för att minska företagens arbetsbörda. Gruppen granskade såväl förslag om att hejda utökningen av KN och i stället minska dess omfattning som andra förslag som skulle leda till en modernisering av KN. 4. Som ett resultat av sitt arbete har KN-gruppen presenterat följande förslag: - En enda nomenklatur skall användas både för handel inom gemenskapen och för extern handel. - Den nuvarande grundläggande kodstrukturen i KN skall behållas och användas både för tulltaxor och statistik. - Kommissionen bör inte på ett godtyckligt sätt fastställa ett tröskelvärde för högsta antal KN-koder i en förenklad KN, men bör sträva efter en avsevärd minskning av det totala antalet 8-siffriga KN-koder från och med den 1 januari 1999. - En "uppförandekod" bör inrättas för administreringen av KN (tex. för arbetet med att behålla, skapa och stryka KN-koder). - Man bör sträva efter att förenkla KN på ett samordnat och balanserat sätt genom att uppmana dem som lämnar och använder uppgifter som är kopplade till KN att delta i förenklingsarbetet inom respektive sektor. - Kommissionens enheter bör tillsammans med medlemsstaterna och näringslivet granska vissa delar av KN, av vilka en del beskrivs i detalj nedan, och fastställa en tidsplan för genomförandet av detta. - Alla KN-koder skall valideras. - Om de ekonomiska konsekvenserna för en sektor är obetydliga och om det annars är lämpligt, bör förslag som ger kommissionen möjlighet att genom en autonom tulltaxeåtgärd avskaffa KN-koder av tulltaxekaraktär läggas fram för rådet. - Kommissionen bör inom HS-kommittén (en kommitté som sammankallas av Världstullorganisationen) förespråka behovet av att behålla den grad av enkelhet som behövs i olika sektorer. - Kommissionen bör i samband med handelsförhandlingar fortsätta att beakta behovet av att förenkla och underlätta användningen av EU:s tulltaxa. 17 - Kommissionens enheter bör i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att utveckla metoder för att underlätta för dem som lämnar uppgifter kopplade till KN. 5. Mot bakgrund av den begränsade tid som stod till förfogande och behovet av samordning med Intrastat-gruppens arbete ansåg KN-gruppen det olämpligt att lägga fram mer detaljerade rekommendationer och förslag som skulle kräva omedelbara åtgärder. 6. Vissa av de åtgärder som skall vidtas om rekommendationerna följs kommer att kräva ändringar i KN-förordningen, medan andra kan genomföras inom gällande rättsliga ramar. I vissa fall beror resultatet inte bara på kommissionen, medlemsstaterna och näringslivet utan också på oberoende parter utanför EU. För vissa av åtgärderna kan externa resurser tillfälligt behövas. 7. KN-gruppen ansåg det olämpligt att fastställa en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna. Trots detta anser KN-gruppen att åtgärderna måste genomföras så snart som möjligt, men med rimliga tidsfrister för genomförandet. Gruppen anser också att SLIM-intiativet avseende KN kommer att leda till ett fortgående förenklingsarbete som kommer att ha återverkningar på många andra områden än KN (t. ex. EU:s Taric-system). 8. Som en följd av dessa rekommendationer, framför allt genom inrättandet av en "uppförandekod för att behålla, skapa och stryka KN-underavdelningar ur HS- nomenklaturen", räknar KN-gruppen med en avsevärd minskning av antalet 8-siffriga KN-underavdelningar under kommande år. 18 BILAGA 4 Rapporteringskrav SLIM-initiativet och banktjänster Bakgrund: Enligt vissa medlemmar i SLIM-gruppen står bankerna idag inför ökade krav på rapportering, såväl av tillsynsskäl som av statistiska och monetära skäl. Detta påstås medföra avsevärda administrativa bördor och anses dessutom innebära mycket höga kostnader. Rekommendationer: Nr 1: SLIM-gruppen rekommenderar att alla berörda nationella, europeiska och internationella institutioner strävar efter att samordna sina åtgärder för att se till att dubbla krav på rapportering undviks. Nr 2: En majoritet av SLIM-gruppens medlemmar rekommenderar att om uppgifter för tillsyn krävs av fler än en myndighet i samma medlemsstat, skall dessa myndigheter undersöka möjligheterna att, utan att det påverkar tillämpningen av reglerna om tystnadsplikt, skapa ett system som innebär att de uppgifter som institutionerna får vid övervakningsarbetet förmedlas via en enda knutpunkt. Nr 3: Halva gruppen rekommenderar att kommissionen skall inleda en undersökning för att upprätta en lista över de olika rapporteringskrav som EU:s kreditinstitutioner omfattas av och, i förekommande fall, föreslå lösningar för att förbättra situationen. En arbetsgrupp bör inrättas för att utforma anvisningar för denna undersökning. 0 Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer rekommendation nr 1 och 2 och uppmanar alla ansvariga myndigheter att beakta dessa rekommendationer, även om kommissionen anser att idén med en enda knutpunkt skulle vara mycket svår att genomföra i praktiken. Eftersom kommissionen inte är någon tillsynsmyndighet, har den inte några rapporteringskrav (med vissa undantag) och samlar inte in uppgifter och kan därför inte själv följa rekommendationen. Vad gäller rekommendation nr 3 anser kommissionen att undersökningen bör genomföras av bankrörelsen, som har de bästa förutsättningarna för att samla in de uppgifter som behövs för att upprätta en sådan lista. Kommissionen skulle vara beredd att granska undersökningen och att vidta alla lämpliga åtgärder inom ramen för sina befogenheter. Beslutsprocess Bakgrund: Alla medlemmar beklagade att det med nuvarande förfaranden inte är möjligt att snabbt anta eller ändra EU-regler om banktjänster, t. ex. att anta relevant EU-lagstiftning anpassad till utvecklingen på finansmarknaderna eller i en internationell sammanslutning för tillsyn (t. ex. BIS). Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att rådet, Europaparlamentet och kommissionen vidtar alla nödvändiga åtgärder för att se till att åtgärder som antingen är av rent teknisk karaktär eller som under en längre tid har diskuterats på internationell nivå omfattas av ett snabbt förfarande. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. I enlighet med Amsterdamfördraget har kommissionen åtagit sig att under 1998 granska kommittéförfarandet. Kodifiering Bakgrund: I samband med kodifieringen avslöjades inkonsekvenser och avvikelser mellan olika direktiv. Dessa problem kunde emellertid inte behandlas i samband med kodifieringen. Rekommendation: SLIM-gruppen betonar vikten av kodifiering och rekommenderar att de inkonsekvenser och avvikelser som upptäcks vid kodifiering snabbt skall undersökas av en arbetsgrupp bestående av nationella experter och kommissionen. Målet skall vara att lägga fram ett förslag till rådet om ändring av den kodifierade texten, om detta anses nödvändigt. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. Arbetet med dessa avvikelser kommer snart att inledas i den "Tekniska gruppen för tolkning av bankdirektiven". Små kreditinstitut Bakgrund: Medlemmarna diskuterade huruvida invecklade och komplicerade reglerna för stora institut eller för institut med en internationell dimension (t. ex. reglerna i kapitalkravsdirektivet) bör gälla även för små banker eller banker med enbart lokal eller regional verksamhet. 19 Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att man även i framtida EU-lagstiftning tar hänsyn till de små kreditinstitutens särskilda situation. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att följa den så långt som möjligt beslutsprocessen att beakta rekommendationen. i kommande förslag. Kommissionen uppmanar alla andra institutioner som deltar i Regler för det allmännas bästa Bakgrund: Frågan är om det är ett hinder för friheten att starta filialer och tillhandahålla tjänster över nationsgränserna att medlemsstaterna inte är skyldiga att informera banker som planerar att inleda verksamhet på deras territorium om sina nationella regler för det allmännas bästa. Rekommendation: Vissa av medlemmarna i gruppen (en minoritet av gruppens medlemmar) rekommenderar att behovet av insyn bör beaktas genom att medlemsstaterna åläggs att upprätta listor över de åtgärder som ligger i det allmännas bästa. Dessa listor över de regler som gäller för bankverksamhet skulle sedan överlämnas till nya banker innan de inleder verksamhet i värdstaten. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen har tidigare försökt att upprätta sådana listor genom gruppen för tolkning av bankdirektiven. Detta misslyckades på grund av det stora antal åtgärder som skulle kunna beröras och på grund av osäkerheten kring hur begreppet 'det allmännas bästa' egentligen skall avgränsas. Kommissionen skulle emellertid kunna undersöka om det "triangulära" förfarande som fastställs i artikel 19. 4 i det andra bankdirektivet för filialer skulle kunna utvidgas till att omfatta även tillhandahållande av tjänster över nationsgränserna. Anmälan Bakgrund: Frågan är huruvida förfarandet med förhandsanmälan om tillhandahållande av tjänster över nationsgränserna är ett hinder som bör undanröjas eller om det i stället är ett ändamålsenligt sätt att garantera skyddet för konsumenterna. Rekommendation: Med undantag för två medlemmar rekommenderar SLIM-gruppen att artikel 20 i det andra bankdirektivet upphävs. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. Kommissionen anser också att man bör undersöka situationen vad gäller direktivet om investeringstjänster, som innehåller ett liknande förfarande. Relationstalför övervakning Bakgrund: Medlemmarna medger att dessa relationstal är värdefulla, men anser insamlingen av data för beräkning av alla relationstal som nämns i artikel 6 i det första bankdirektivet (likviditet, solvens och lönsamhet) idag sker på ett betungande sätt. Rekommendation: Eftersom de flesta av SLIM-gruppens medlemmar är för ett upphävande av artikel 6 i direktivet, rekommenderar gruppen att kontaktgruppen och Rådgivande bankrörelsekommittén skall uppmanas att utvärdera nyttan med förfarandet och att överväga en förändring av såväl sättet att samla in data som hur ofta detta skall ske. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att ta upp frågan med de två berörda organen. Lista över kreditinstitut Bakgrund: 1 direktivet krävs att kommissionen i EGT skall offentliggöra en lista över varje enskilt auktoriserat kreditinstitut inom EU och att hålla denna lista aktuell. Alla medlemmar var överens om att listan i sin nuvarande form och med nuvarande periodicitet inte tjänar sitt syfte. Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att listan skall offentliggöras antingen i EGT eller genom något annat tillgängligt medium. Gruppen rekommenderar också att kommissionen skall uppmanas att lägga fram förslag om detta före utgången av 1998. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. Arbetet pågår redan. Förslagen kommer, som rekommenderat, att läggas fram före utgången av 1998. » Artikel 2. 4 i det första bankdirektivet 20 Bakgrund: Gruppen diskuterade möjligheterna att utvidga räckvidden för artikel 2. 4 i det första bankdirektivet (enligt vilken banker, som vid den tidpunkt då direktivet anmäldes och som vid samma tidpunkt var tillämpning av vissa underställda en central företagsenhet som övervakade dem, får undantas från ^/#itiUtersbestämmelser) till att omfatta banker som grundats efter det att direktivet anmäldes. Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att man bedömer konsekvenserna av att upphäva den tidsfrist som fastställs i artikel 2. 4 i det första bankdirektivet mot bakgrund av att man skall besluta huruvida undantagsordningen skall utökas till andra kreditinstitut än de som fanns när det första bankdirektivet anmäldes. Man bör särskilt undersöka om en sådan utvidgning skulle kunna snedvrida konkurrensen. SLIM-gruppen rekommenderar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra denna granskning och, i förekommande fall, lägga fram de nödvändiga förslagen till rådet. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att vidta alla lämpliga åtgärder. Artikel 4. 6 i kapitalkravsdirektivet Bakgrund: Medlemmarna diskuterade huruvida tröskelvärdena på 5 % och 15 miljoner ecu, enligt vilka vissa institut kan beräkna sina marknadsrisker enligt direktivet om kapitaltäckningsgrad i stället för enligt kapitalkravsdirektivet, var för låga och borde ändras. Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att de som anser att tröskelvärdena i artikel 4. 6 i lämna en välgrundad begäran om detta till kommissionen. kapitalkravsdirektivet bör ändras skall Kommissionen skulle då ha möjlighet att lägga fram ett förslag till rådet om ändring av tröskelvärdena enligt förfarandet i artikel 10 i kapitalkravsdirektivet. Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen kommer att noggrant granska varje välgrundad begäran som lämnas till den och, om den anser det lämpligt, lägga fram ett förslag om att ändra tröskelvärdena. 21 ISSN 1024-4506 KOM(97) 618 slutlig DOKUMENT SV 06 10 09 Katalognummer : CB-CO-97-645-SV-C ISBN 92-78-28208-1 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 22-


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/63/EÜ, 24. november 1997, millega muudetakse väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevaid direktiive 76/116/EMÜ, 80/876/EMÜ, 89/284/EMÜ ja 89/530/EMÜ

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
fertiliser
labelling

formats: html pdf print

text: 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 31997L0063 6. 12. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 335/15 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 97/63/EÜ, 24. november 1997, millega muudetakse väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevaid direktiive 76/116/EMÜ, 80/876/EMÜ, 89/284/EMÜ ja 89/530/EMÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a, Artikkel 1 võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) 1. Direktiivi 76/116/EMÜ muudetakse järgmiselt: võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras (3) ning arvestades, et: Euroopa Liidu lepingu artikliga G asendati mõiste “Euroopa Majandusühendus” mõistega “Euroopa Ühendus”; seepärast tu- leks lühend “EMÜ” asendada lühendiga “EÜ”; nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi (väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4), nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/876/EMÜ (kõrge lämmasti- kusisaldusega ammooniumnitraatlihtväetisi käsitlevate liikmes- riikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5), nõukogu 13. aprilli 1989. aasta direktiivi 89/284/EMÜ (millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetiste kaltsiumi-, magneesiumi-, naatriumi- ja nõukogu 18. septembri 1989. aasta direktiivi 89/530/EMÜ (millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väe- raua, tistes leiduvate mikroelementide boori, koobalti, vase, ja tsingiga) (7) teatavates sätetes esineb mangaani, molübdeeni mõiste “EMÜ väetis”; seetõttu tuleks nendes sätetes lühend “EMÜ väetis” asendada lühendiga “EÜ väetis”; ja väävlisisaldusega) (6) tavaliselt hoiavad tootjad siiski suuri pakendi-, etiketi- ja saate- dokumentide varusid, mistõttu on olemas oht, et neil tuleb teha lisakulutusi juhul, kui seda muudatust rakendatakse viivi- tamata; seetõttu tuleks kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul võib jätkata märkega “EMÜ väetis” pakendite, märgiste ja saatedokumentide kasutamist, (1) EÜT C 19, 18. 1. 1997, lk 6. (2) EÜT C 89, 19. 3. 1997, lk 17. (3) Euroopa Parlamendi 11. märtsi 1997. aasta arvamus (EÜT C 115, 14. 4. 1997, lk 24), nõukogu 17. juuni 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 237, 4. 8. 1997, lk 14) ja Euroopa Parlamendi 17. septembri 1997. aasta otsus (EÜT C 304, 6. 10. 1997, lk 79). Nõukogu 27. ok- toobri 1997. aasta otsus. (4) EÜT L 24, 30. 1. 1976, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/28/EÜ (EÜT L 140, 13. 6. 1996, lk 30). (5) EÜT L 250, 23. 9. 1980, lk 7. (6) EÜT L 111, 22. 4. 1989, lk 34. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/69/EMÜ (EÜT L 185, 28. 7. 1993, lk 30). (7) EÜT L 281, 30. 9. 1989, lk 116. a) artiklis 1 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; b) artiklis 2 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; c) artiklis 7 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; d) artikli 8 lõikes 1 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; e) II lisa punkti 1 alapunktis a asendatakse mõiste “EMÜ VÄETIS” mõistega “EÜ VÄETIS”. 2. Direktiivi 80/876/EMÜ muudetakse järgmiselt: a) artiklis 2 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; b) artiklis 4 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; c) artiklis 6 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; d) artikli 7 lõikes 1 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; e) artikli 7 lõikes 3 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”. 3. Direktiivi 89/284/EMÜ muudetakse järgmiselt: a) artiklis 1 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; b) artiklis 2 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; 356 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd c) artiklis 4 asendatakse mõiste “EMÜ VÄETIS” mõistega “EÜ VÄETIS”; d) artiklis 6 lõikes a asendatakse mõiste “EMÜ VÄETIS” mõis- tega “EÜ VÄETIS”; e) artikli 9 lõigetes 1 ja 2 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”. Direktiivi 89/530/EMÜ muudetakse järgmiselt: 4. a) artikli 1 lõikes 1 asendatakse mõiste “EMÜ VÄETIS” mõiste- ga “EÜ VÄETIS”; b) artikli 1 lõikes 2 asendatakse mõiste “EMÜ VÄETIS” mõiste- ga “EÜ VÄETIS”; c) artiklis 2 asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; d) artikli 3 lõike 1 sissejuhatavas tekstis asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; e) artikli 3 lõike 1 punktis b asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”. f) artikli 4 lõikes a asendatakse mõiste “EMÜ VÄETIS” mõiste- ga “EÜ VÄETIS”; g) artiklis 6 esimeses lõigus asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”; h) lisa C ja D peatükkides asendatakse mõiste “EMÜ väetis” mõistega “EÜ väetis”. Artikkel 3 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi 1. vajalikud õigus- Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. ja haldusnormid hiljemalt 1. järgimiseks juuliks 1998. liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad Kui nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Selle viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile käesoleva 2. direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike. Artikkel 4 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 5 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 24. november 1997 Artikkel 2 Märkega “EMÜ VÄETIS” pakendeid, märgiseid ja saatedokumen- te võib jätkuvalt kasutada kuni 31. detsembrini 1998. Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president J. M. GIL-ROBLES eesistuja J. POOS


title: 97/825/EZ: Odluka Vijeća od 24. studenoga 1997. o sklapanju Konvencije o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav

text: L_1997342HR. 01001801. xml 11/Sv. 008 HR Službeni list Europske unije 32 31997D0825 L 342/18 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 24. 11. 1997. ODLUKA VIJEĆA od 24. studenoga 1997. o sklapanju Konvencije o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav (97/825/EZ) VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 130. s stavak 1. u vezi s njegovim člankom 228. stavkom 2. prvom rečenicom. te stavkom 3. prvim podstavkom, uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3), budući da je Komisija, u ime Zajednice, sudjelovala u pregovorima u okviru ad hoc radne skupine za pripremu Konvencije o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav; budući da je ova Konvencija potpisana u ime Zajednice 29. lipnja 1994. u Sofiji (Bugarska); budući da je cilj ove Konvencije odrediti okvir za bilateralnu ili multilateralnu suradnju za zaštitu morskog okoliša, za sprečavanje i nadzor zagađenja rijeke Dunava, te osigurati održivo korištenje vodnih resursa država kroz koje protječe rijeka Dunav; budući da je Zajednica usvojila mjere iz područja koja su obuhvaćena Konvencijom; budući da je dužnost Zajednice preuzeti međunarodne obveze na tom području; budući da u skladu s člankom 130. r politika Zajednice u pogledu okoliša pridonosi postizanju ciljeva očuvanja, zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite zdravlja ljudi, razboritog i racionalnog korištenja prirodnih bogatstava, s ciljem održivog razvoja, te unapređenju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih i svjetskih problema okoliša; budući da je cilj okolišne politike Zajednice kao cjeline postići visoku razinu zaštite; budući da se temelji na načelima mjera predostrožnosti i preventivnih mjera, na načelu prioritetnog otklanjanja štete nanesene okolišu, te na načelu onečišćivač plaća; budući da Zajednica i države članice u okviru svojih pripadajućih nadležnosti surađuju s određenim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; budući da će sklapanje Konvencije od strane Zajednice pomoći pri postizanju ciljeva određenih u članku 130. r Ugovora, i budući da bi je trebalo odobriti, ODLUČILO JE: Članak 1. Konvencija o suradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav ovime se odobrava u ime Zajednice. Tekst Konvencije priložen je ovoj Odluci. Članak 2. Predsjednika Vijeća ovime se ovlašćuje imenovati osobu ili osobe ovlaštene za polaganje isprave o odobrenju kod rumunjske vlade u skladu s člankom 26. Konvencije. Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 1997. Za Vijeće Predsjednik E. HENNICOT-SCHOEPGES (1)  SL C 288, 1. 10. 1996. , str. 19. (2)  Mišljenje doneseno 25. listopada 1996. (SL C 347, 18. 11. 1996. ). (3)  SL C 66, 3. 3. 1997. , str. 1


title: Dohoda vo forme výmeny listov medzi spoločenstvom a Jordánskom o dovoze čerstvo rezaných kvetov a pukov do spoločenstva spadajúcich pod podpoložku 060310 Spoločného colného sadzobníka

eurovoc_concepts:
Jordan
association agreement (EU)

text: 22 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 42 22002A0515(03) 15. 5. 2002 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 129/177 DOHODA VO FORME VÝMENY LISTOV medzi spoločenstvom a Jordánskom o dovoze čerstvo rezaných kvetov a pukov do spoločenstva spadajúcich pod podpoložku 060310 Spoločného colného sadzobníka Vážený pane, spoločenstvo a Jordánsko sa dohodli takto: A. List od spoločenstva Na základe súčasných dojednaní sú zrušené clá na dovoz čerstvo rezaných kvetov a pukov podpoložky 060310 Spoločného colného sadzobníka pochádzajúcich z Jordánska do spoločenstva, s výhradou obmedzenia kvóty vo výške 100 ton. Jordánsko sa zaväzuje dodržovať nižšie uvedené podmienky pre dovoz ruží a klinčekov do spoločenstva s oslobodením od cla: — úroveň cien dovozov do spoločenstva musí byť vo výške aspoň 85 % úrovne cien v spoločenstve pre rovnaké produkty a v rovnakom období, — úroveň jordánskych cien sa určuje na základe cien dovážaných výrobkov, ktoré boli zaznamenané na reprezentatívnych trhoch spoločenstva, — úroveň cien v spoločenstve sa určuje na základe výrobných cien, ktoré boli zaznamenané na reprezentatívnych trhoch hlavných producentských členských štátov, — úrovne cien sa zaznamenávajú raz za dva týždne a pripisuje sa im váha podľa príslušných množstiev. Toto ustanovenie platí pre ceny spoločenstva i pre jordánske ceny, — u výrobných cien v spoločenstve i u dovozných cien jordánskych výrobkov sa bude rozlišovať medzi veľkokvetými a malokvetými ružami a medzi jednokvetými a viackvetými klinčekmi, — pokiaľ úroveň jordánskych cien pre akýkoľvek typ výrobku klesne pod 85 % úrovne cien v spoločenstve, bude colná preferencia pozastavená. Spoločenstvo colnú preferenciu znovu zavedie, akonáhle budú jordánske ceny zaznamenané vo výške 85 % úrovne cien v spoločenstve alebo väčšie. Bol by som Vám zaviazaný, keby ste mohli potvrdiť, že Vaša vláda s týmto znením listu súhlasí. Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty. V mene Rady Európskej únie 11/zv. 42 SK Úradný vestník Európskej únie 23 B. List od Jordánska Vážený pane, mám tú česť potvrdiť dnešným dátumom prijatie Vášho listu tohto znenia: „Na základe súčasných dojednaní sú zrušené clá na dovoz čerstvo rezaných kvetov a pukov podpoložky 060310 Spoločného colného sadzobníka pochádzajúcich z Jordánska do spoločenstva, s výhradou obmedzenia kvóty vo výške 100 ton. Jordánsko sa zaväzuje dodržovať nižšie uvedené podmienky pre dovoz ruží a klinčekov do spoločenstva s oslobodením od cla: — úroveň cien dovozov do spoločenstva musí byť vo výške aspoň 85 % úrovne cien v spoločenstve pre rovnaké produkty a v rovnakom období, — úroveň jordánskych cien sa určuje na základe cien dovážaných výrobkov, ktoré boli zaznamenané na reprezentatívnych trhoch spoločenstva, — úroveň cien v spoločenstve sa určuje na základe výrobných cien, ktoré boli zaznamenané na reprezentatívnych trhoch hlavných producentských členských štátov, — úrovne cien sa zaznamenávajú raz za dva týždne a pripisuje sa im váha podľa príslušných množstiev. Toto ustanovenie platí pre ceny spoločenstva i pre jordánske ceny, — u výrobných cien v spoločenstve i u dovozných cien jordánskych výrobkov sa bude rozlišovať medzi veľkokvetými a malokvetými ružami a medzi jednokvetými a viackvetými klinčekmi, — pokiaľ úroveň jordánskych cien pre akýkoľvek typ výrobku klesne pod 85 % úrovne cien v spoločenstve, bude colná preferencia pozastavená. Spoločenstvo colnú preferenciu znovu zavedie, akonáhle budú jordánske ceny zaznamenané vo výške 85 % úrovne cien v spoločenstve alebo väčšie. Bol by som Vám zaviazaný, keby ste mohli potvrdiť, že Vaša vláda s týmto znením listu súhlasí. “ Mám tú česť potvrdiť, že moja vláda súhlasí s obsahom Vášho listu. Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty. Za vládu Jordánskeho hašimovského kráľovstva


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapsinternt handlingsprogram för förstärkande av de indirekta skattesystemen på den inre marknaden (Fiscalis-programmet)

eurovoc_concepts:
action programme
administrative cooperation
indirect tax
single market
tax system

formats: pdf print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 11. 1997 KOM(97) 621 slutlig 97/0128 (COD) Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om antagande av ett gemenskapsinternt handlingsprogram för förstärkande av de indirekta skattesystemen på den inre marknaden (Fiscalis-programmet) (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) MOTIVERING Till följd av Europaparlamentets yttrande 1 av den 20 november 1997 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapsinternt handlingsprogram för förstärkande av de indirekta skattesystemen på den inre marknaden (Fiscalis-programmet)2 och kommissionen beslutat att ändra detta förslag. i enlighet med artikel 189a. 2 i EG-fördraget har Kommissionen har i allt väsentligt godtagit de ändringar som gäller - en hänvisning till erfarenheterna av Tull 2000-programmet (ändring 4) - målet att uppnå en gemensam förståelse av gemenskapens lagstiftning (ändring 7) - de befintliga system för kommunikation och informationsutbyte som skall omfattas av programmet (ändringarna 1 och 8) - definitionen på utbyte (ändring 5) och arrangemangen för tjänstemannautbyte (ändring 9) - inbjudan till utomstående experter på området till seminarier för skattetjänstemän (ändringarna 2 och 10) - definitionen på multilaterala kontroller (ändring 6) och arrangemangen för att organisera multilaterala kontroller (ändring 11) - arrangemangen för att genomföra det gemensamma utbildningsinitiativet, inbegripet ett nätverk för samarbete, nätverkets uppgifter och medlemsstaternas skyldigheter (ändringarna 3 och 12) med undantag för hänvisningen till det utskott som förutsetts i artikel 11, vilket är olämpligt för inrättandet av ett nätverk för samarbete - kostnaderna för utvärdering av effekten av programmet (ändring 13) och arrangemangen för rapporter om denna effekt (ändring 15) - arrangemangen för genomförande av programmet (ändring 14) - de finansiella arrangemangen för genomförandet av programmet (ändring 16, 17 och 18). 1 Doc. PE 223. 491 2 EGT nr C 177, 11. 6. 1997, s. 8. Ändrat förslag till Europaparlamentets och Rådets beslut om antagande av ett gemenskapsinternt handlingsprogram för förstärkande av de indirekta skattesystemen på den inre marknaden (Fiscalis-programmet) Ursprunglig text Andrad text 7:e stycket i ingressen Erfarenheterna av systemet för utbyte av mervärdesskattedata (VIES) som inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 218/92 har visat på informationsteknologins betydelse för att trygga intäkter och samtidigt minimera administrativa kostnader. Systemet har visat sig vara ett viktigt samarbetsverktyg, som också har stimulerat till utökat samarbete mellan medlemsstaterna. har visat gemenskapen, Erfarenheterna av systemen för utbyte av data på inom informationsteknologins betydelse för att trygga samtidigt minimera administrativa kostnader. Systemet har visat sig vara ett viktigt samarbetsverktyg, som också har stimulerat till utökat samarbete mellan medlemsstaterna. intäkter och 9a: e stycket i ingressen (nytt) som forum idealiskt för Seminarier utgör ett idéutbyte mellan tjänstemän på den indirekta beskattningens område och vid behov andra experter på området till exempel akademiker, skattskyldiga personer (både stora företag och små och medelstora företag) eller deras representanter och rådgivare. På dessa seminarier kan det komma att ges förslag som förbättrar de gällande rättsliga instrumenten, stimulerar en samstämmig utveckling av de nationella indirekta beskattningssystemen och underlättar samarbete mellan de berörda förvaltningarna. 10:e stycket i ingressen av som inrättades samordnad erfarenheter utveckling ett som Matthaeus-Tax- De programmet, genom kommissionens beslut 95/279/EG,3 gett tyder och att på genomförande gemensamt utbildningsprogram kan leda till att det här programmets målsättningar uppnås, särskilt genom att åstadkomma en djupare gemensam lagstiftning. förståelse av gemenskapens Sådana vidareutvecklas. Medlemsstaterna bör därför tillse ätt alla deras får den grundutbildning och tjänstemän regelbundna vidareutbildning som anges i de program bör styrs samarbete de av Administrativt yrkesmässiga kunskaper och färdigheter, inbegripet språkkunskaper, som tjänstemännen indirekta beskattningens område på den besitter. Ett samverkande nätverk bestående av nationella organisationer, högskolor eller skolor och för inrättas som definierar de utbildning bör gemensamma kunskaper och färdigheter dessa tjänstemän bör besitta samt utvecklar de gemensamma utbildningsprogram som krävs för att göra det möjligt för tjänstemännen att uppnå erforderliga kunskaper och färdigheter. Kommissionen kan i den slutliga rapport som tjänstemän med ansvar EGT nr L 172, 22. 7. 1995, s. 24. \ gemensamma utbildningsprogrammen. skall läggas fram överväga behovet av en för unionen gemensam högskola för tjänstemän på den indirekta beskattningens område. ll:e stycket i ingressen Tillräckliga språkkunskaper för tjänstemän på den indirekta beskattningens område har visat sig vara viktiga för att underlätta samarbete. sina för Medlemsstaterna tjänstemän nödvändig språkutbildning. tillhandahålla därför bör Erfarenheter från programmet Tull 2000^ har visat att åtgärder för att främja administrativt samarbete mellan nationella tullförvaltningar även kan bidra effektivisera till instrumenten för bedrägeribekämpning. att Artikel 2(d) utbyte: ett arbetsbesök i gemenskapens intresse av en tjänsteman från en förvaltning till en för annan, programmet. organiserat ramen inom utbyte: ett arbetsbesök i gemenskapens intresse av en tjänsteman till en annan medlemsstats förvaltning eller utbildnings organ, organiserat inom ramen för programmet. Artikel 2(e) bilaterala och multilaterala kontroller: samarbete mellan två eller flera förvaltningar, inom ramen för gemenskapslagstiftningen om samarbete, för att integrera kontrollerna av skattskyldiga personer som är skattskyldiga med avseende på indirekta skatter i envar av de berörda medlemsstaterna. multilaterala kontroller: samarbete mellan två eller flera förvaltningar, inom ramen för gemenskapslagstiftningen om samarbete, för att integrera eller samordna kontrollerna av skattskyldiga personer som är skattskyldiga med avseende på indirekta skatter i de berörda medlemsstaterna. Artikel 3(a) att bland tjänstemän uppnå en hög nivå av att bland tjänstemän uppnå en hög nivå av gemenskapens gemensam indirekta lagstiftning, förståelse i synnerhet på den gemenskapens gemensam lagstiftning, beskattningens område, förståelse av av Artikel 4. 1 för kommunikation, Kommissionen och medlemsstaterna skall Kommissionen och medlemsstaterna skall upprätta och garantera funktionen hos sådana upprätta och garantera funktionen hos sådana system och system och informationsutbyte, handböcker och guider informationsutbyte, handböcker och guider som de anser är nödvändiga. De skall även som är nödvändiga. garantera funktionen hos befintliga system, handböcker och guider på detta område som de anser är nödvändiga. kommunikation för 4 EGTnrL33,4. 2. 1997,s. 24. Artikel 4. 2 av vara delar systemen mjukvara utrustning, Gemenskapens för kommunikation och informationsutbyte skall och omfatta nätverkslänkar mellan medlemsstaterna, som måste alla medlemsstater för att garantera att systemen skall vara generellt sammankopplingsbara och av om de driftskompatibla, installeras (eller utsedd underleverantörs) eller medlemsstaternas (eller en utsedd underleverantörs) utrymmen. oberoende i kommissionens gemensamma för av vara systemen mjukvara utrustning, Gemenskapens delar för kommunikation och informationsutbyte skall och omfatta nätverkslänkar mellan medlemsstaterna, som måste alla medlemsstater för att garantera att systemen skall vara generellt sammankopplingsbara och av om de driftskompatibla, installeras (eller utsedd underleverantörs) eller medlemsstaternas (eller en utsedd underleverantörs) utrymmen. oberoende i kommissionens gemensamma för Om underleverantörer används skall dessa väljas ut på-grundval av anbudsförfaranden i överensstämmelse med gällande finansiella bestämmelser. Artikel 5. 1, första stycket Kommissionen och medlemsstaterna skall Kommissionen och medlemsstaterna skall organisera utbyten. Utbytena skall vara av organisera utbyten. Utbytena skall vara av varierande längd, efter behov, men inte längre varierande längd, efter behov, men inte längre än sex månader. Varje utbyte skall vara inriktat än ett år. Varje utbyte skall vara inriktat på en på en särskild arbetsverksamhet, och skall av särskild arbetsverksamhet, och skall av de de berörda tjänstemännen och myndigheterna berörda tjänstemännen förberedas tillräckligt förberedas tillräckligt och efteråt utvärderas. och efteråt utvärderas. Artikel 5. 2 Kommissionen och organisera seminarier. medlemsstaterna skall Kommissionen och medlemsstaterna skall organisera seminarier för att sammanföra tjänstemän från olika medlemsstater och från kommisssionen och, när så är lämpligt, andra inom området som till exempel experter akademiker, skattskyldiga personer eller deras representanter och rådgivare. Artikel 5. 3 Kommissionen och medlemsstaterna skall organisera och multilaterala pilotkontroller, inom den rättsliga ramen på gemenskapsnivå tor samarbete. bilaterala Kommissionen och medlemsstaterna skall välja ut särskilda och multilaterala kontroller som skall stödjas av gemenskapen, inom den rättsliga tor samarbete. De deltagande medlemsstaterna skall lägga fram rapporter och utvärderingar av kontrollerna för kommissionen och de övriga medlemsstaterna. ramen på gemenskapsnivå Artikel 6 en och Kommissionen och medlemsstaterna 1. nya existerande utveckla skall för att gemensamma utbildningsprogram central gemensam tillhandahålla tjänstemän. för Utbildningskärna deras att tillse Medlemsstaterna tjänstemän får den grundutbildning och regelbundna vidareutbildning som anges i de gemensamma utbildningsprogrammen. skall Medlemsstaterna 2. sina tjänstemän tillhandahålla den språkutbildning som krävs för att säkerställa att de får tillräckliga språkkunskaper. skall för 1. Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen inrätta ett nätverk för samarbete bestående organisationer, nationella högskolor eller skolor samt tjänstemän som ansvarar för utbildning i indirekt beskattning med uppgift att: av a) definiera de gemensamma kunskaper och färdigheter, inbegripet språkfärdigheter, som tjänstemän bör besitta, b) utveckla existerande utbildningsprogram och, om så är nödvändigt, utarbeta nya program för att skapa en gemensam central utbildningskärna för tjänstemän, så att de kan uppnå yrkesmässiga gemensamma kunskaper och färdigheter som krävs, de c) öppna de utbildningskurser som varje medlemsstat för sina egna tjänstemän för tjänstemän frän alla övriga medlemsstater när så är lämpligt, tillhandahåller d) utveckla nödvändiga gemenskapsverktyg för utbildning i indirekt beskattning, inbegripet verktyg för språkutbildning, e) analysera den information om utbildning av tjänstemän som medlemsstaterna enligt artikel 6. 2 årligen skall lämna. den grundutbildning 2. Medlemsstaterna skall för sina tjänstemän och tillhandahålla regelbundna vidareutbildning som krävs för att uppnå de gemensamma kunskaper och färdigheter som anges i de gemensamma skall årligen utbildningsprogrammen. De informera kommissionen om innehållet och omfattningen av den utbildning de ger sina tjänstemän. Kommissionen och medlemsstaterna 3. skall utveckla gemenskapsverktygen för utbildning i indirekt beskattning, inbegripet verktyg för språkutbildningen. (utgår) Artikel 7 och anges Europaavtalen skall vara öppet central- för de Programmet associerade östeuropeiska ländernas deltagande i enlighet med de villkor eller i som tilläggsprotokollen till dem, rörande dessa länders deltagande i gemenskapsprogram, och i den Omfattning som är tillåtet enligt indirekt gemenskapslagstiftningen beskattning. Programmet skall också vara öppet för Cyperns deltagande i enlighet med en den gemensamma organiserad dialog mellan EU och Cypern och tillåten enligt i den omfattning som är gemenskapslagstiftningen indirekt beskattning. resolutionen om om om i och anges Europaavtalen skall vara öppet central- för de Programmet associerade östeuropeiska ländernas deltagande i enlighet med de villkor eller som tilläggsprotokollen till dem, rörande dessa länders deltagande i gemenskapsprogram, och i den omfattning som är tillåtet enligt indirekt gemenskapslagstiftningen beskattning. Programmet skall också vara öppet för Cyperns deltagande i enlighet med en den gemensamma organiserad dialog mellan EU och Cypern och tillåten enligt i den omfattning som är gemenskapslagstiftningen indirekt beskattning. Omkostnaderna i förbindelse med Cyperns deltagande skall betraktas som extrautgifter i förhållande till programmets finansiella ram. resolutionen om om om Artikel 8. 2(d) (ny) Kostnaden för oberoende undersökningar om effekterna av detta program, om det anses vara nödvändigt. Artikel 9 Den finansiella ramen för genomförande av detta program för tiden 1 januari 1998 till 31 december 2002 fastställs härmed till 45 miljoner ecu. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten för budgetplanen. ramen inom Den finansiella ramen för genomförande av detta program för tiden 1 januari 1998 till 31 december 2002 fastställs härmed till 45 miljoner ecu. Den finansiella ramen täcks delvis av budgetplanen 1993-99. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Artikel 10 De bestämmelser som är nödvändiga för genomförandet av detta beslut skall beslutas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikelll. som åtgärder är nödvändiga De för genomförandet av detta program skall beslutas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 11. Artikel 12. 3(b) en slutrapport om genomförandet av detta en program senast den 30 juni 2003. : "tnm T A: Aj slutrapport CM aiuuappuii om genomförandet effekterna av detta program senast den 30 j 2003. och um ISSN 1024-4506 KOM(97) 621 slutlig DOKUMENT SV 09 10 01 06 Katalognummer : CB-CO-97-637-SV-C ISBN 92-78-27789-4 Byrån för europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg