title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan

eurovoc_concepts:
Egypt
South Asia
anti-dumping duty
import
natural fibre

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •fr -fr Bryssel den 13. 11. 1997 KOM(97) 591 sluUig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan (framlagt av kommissionen) Motivering Ärende: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan Den 13 september 1996 tillkännagav kommissionen att det skulle inledas ett antidumpningsförfarande rörande import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan. Kommissionen påbörjade en undersökning och underrättade de parter man visste var berörda. Med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare i de berörda länderna och det stora antalet gemenskapstillverkare som stödde klagomålet togs ett stickprov av båda dessa grupper. Kommissionen sände frågeformulär till de företag som ingick i stickprovet och även till andra parter (i synnerhet importörer), för att den skulle kunna få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen. Kommissionen konstaterade att de importerade produkterna från alla tre länderna såldes till dumpade priser, att dessa underskred de priser som togs ut av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet och att de vållade gemenskapsindustrin skada. Kommissionen konstaterade också att antidumpningsåtgärder låg i gemenskapens intresse, och i juni 1997 infördes preliminära antidumpningstullar. 4. De parter som berördes av förfarandet gavs en tidsfrist pä en månad för alt lämna synpunkter på de avgöranden som låg till grund för de preliminära åtgärderna. 5. Mot bakgrund av alla erhållna uppgifter och de synpunkter som lämnats under förfarandet föreslår kommissionen att slutgiltiga åtgärder införs. Vissa justeringar har gjorts av de preliminära tullsatserna, och sänglinne av handvävda tyger har undantagits från de slutgiltiga åtgärdernas räckvidd. 6. Kommissionen föreslår således att rådet antar det bifogade förslaget till förordning om införande av slutgiltiga antidumpningstullar pä mellan 2,6 % och 24,7 % för import från Indien, mellan 0 % och 6,7 % för import från Pakistan och mellan 8,7 % och 13,5 % för import från Egypten. RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. /97 av den. om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen', ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 av den 2 december 19962, särskilt artiklarna 9. 4 och 10. 2 i denna, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: ' 2 EGTnrL56,6. 3. 1996, s. I. EGTnrL317,6. 12. 1996,s. 1. A. FÖRFARANDE 1. Genom förordning (EG) nr 1069/973 (nedan kallad "förordningen om preliminär tull") införde kommissionen en preliminär antidumpningstuU pä import till gemenskapen av sänglinne av bomull enligt KN-nummer 6302 21 00, 6302 22 90, 6302 31 10, 6302 31 90 och 6302 32 90 med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan. 2. Efter införandet av den preliminära antidumpningstullen lämnade några berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så begärde gavs möjlighet att höras av kommissionen. Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera ett införande av slutgiltiga antidumpningstullar och ett slutgiltigt uttag, på dessa tullars nivå, av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. Parterna beviljades även en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. 3. De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter granskades och beaktades vid de slutgiltiga avgörandena i de fall det ansågs lämpligt. EGTnrL 156, 13. 6. 1997, s. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Begäran om att vissa produkttyper bör undantas från förfarandet 4. Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena mottog kommissionen flera ansökningar om att vissa produkttyper skulle undantas från förfarandet. - Några parter upprepade sin begäran om att seersucker, en typ av sänglinne som tillverkas med hjälp av kemikalier, skulle undantas från förfarandet eftersom denna typ enligt uppgift inte längre tillverkades i gemenskapen. - Några parter upprepade sin begäran om att blekt sänglinne avsett att användas i inrättningar (dvs. sjukhus, hotell, osv. ) skulle undantas från förfarandet. En part begärde också att färgat sänglinne avsett att användas i inrättningar skulle undantas från förfarandet. Till stöd för begäran hävdade parterna att de inrättningar som skulle använda produkten krävde en särskild kvalitet på sänglinnet i fråga, nämligen att produkten tillverkats av tyger med särskilt kraftiga bindningar, samt att dessa tyger inte tillverkades i gemenskapen. - En begäran mottogs också om att från förfarandet undanta produkter tillverkade av tyger som vävts på vävstolar som drivs enbart för hand eller med foten (handvävt sänglinne). Eftersom inga nya argument avseende seersucker lades fram till stöd för begäran efter införandet av de preliminära åtgärderna, kunde begäran inte godtas, trots att gemenskapsindustrin inte tillverkade identiska produkter. Därför drogs slutsatsen att denna produkttyp borde omfattas av förfarandet eftersom den hade tillräckligt många fysiska egenskaper och användningsområden gemensamt med andra typer av sänglinne för att de skulle kunna anses vara konkurrerande produkter. Vad gäller begäran om att från förfarandet undanta vissa typer av sänglinne som är avsedda att användas av inrättningar, i synnerhet produkter med bindningar som överskrider en viss vikt, konstaterades att sänglinne med kraftiga bindningar tillverkades i gemenskapen (särskilt, men inte enbart, en specifik typ som kallas flanell). Dessutom kunde en tydlig skiljelinje inte fastställas mellan sänglinne som tillverkades och såldes i gemenskapen för att användas av inrättningar eller privatpersoner och de importerade typerna; alla typer delade tillräckligt många fysiska egenskaper, funktioner och användningsområden för att betraktas som likadana produkter. Begäran om att från förfarandet undanta sänglinne avsett att användas av inrättningar kunde således inte godtas, och de undersökningsresultat och slutsatser som kommissionen redovisar i punkt 13 i ingressen i förordningen om preliminär tull bekräftas. 7. I fråga om begäran att från förfarandet undanta produkter från handvävstolar konstaterades, förutom att olika tillverkningsmetoder inte i sig själva var relevanta för definitionen av den likadana produkten, att produkter frän handvävstolar hade fysiska egenskaper som skilde sig frän andra sänglinnetypers, särskilt på grund av en mindre regelbunden och lösare bindning. Denna skillnad medförde att konsumenterna hade en annorlunda uppfattning om produkter från handvävstolar, vilken stärktes av att dessa produkter ofta såldes via särskilda försäljningskanaler, t. ex. välgörenhetsbutiker, som inte var tillgängliga för gemenskapens tillverkare. Följaktligen drogs slutsatsen att produkter från handvävstolar bör undantas från förfarandet och således omfattas av tullbefrielse om de åtföljs av ett intyg som visar att de tillverkats med hjälp av en handvävstol (se bilaga II till denna förordning), vilket utfärdats av exportlandets relevanta myndigheter. 2. Likadan produkt 8. Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena upprepade några parter sitt påstående från det preliminära skedet att det fanns sådana skillnader mellan allt importerat sänglinne och allt gemenskapstillverkat sänglinne att de inte kunde betraktas som likadana produkter enligt artikel 1. 4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"). Kommissionen övervägde dessa påståenden men konstaterade att de inte kunde godtas på grund av de skäl som redan angivits i punkt 14 i ingressen i förordningen om preliminär tull. 3. Slutsats Av de slutsatser som anges i punkt 10 i ingressen i förordningen om preliminär tull, ändrade enligt ovan vad gäller produkter från handvävstolar, följer att den produkt som är föremål för undersökning är sänglinne av bomull, som är ren eller blandad med konstfibrer eller lin, blekt, färgad eller tryckt. Den inkluderar, men är inte begränsad till, lakan, påslakan och örngott. Sänglinne av endast konstfibrer och sänglinne där lin är det dominerande materialet omfattas inte av detta förfarande. Sänglinne av handvävda tyger omfattas inte heller av detta förfarande. På grundval av ovannämnda undantag och klargörande av produktomfattningen klassificeras sänglinne som omfattas av detta förfarande enligt KN-nummer ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 och ex 6302 32 90. Om inte annat följer av det ovanstående och i avsaknad av ytterligare argument bekräftas de slutsatser som anges i punkterna 10 och 14 i ingressen i förordningen om preliminär tull rörande definitionen av produkten samt den likadana produkten. C. EXPORTERANDE TILLVERKARE I DE BERÖRDA LÄNDERNA 1. Begäran om status som samarbetsvilliga parter 10. Ett flertal exporterande tillverkare i de berörda länderna gav sig till känna och begärde status som samarbetsvilliga parter först efter det att urvalet gjorts av de exportörer som skulle ingå i stickprovet, och i många fall även efter utlämnandet av de preliminära undersökningsresultaten till de samarbetsvilliga parterna. 11. Med tanke på att ingen av dessa exporterande tillverkare gav sig till känna eller tillhandahöll de uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande av förfarandet4, bör status som samarbetsvilliga parter inte beviljas, eftersom ett sådant beviljande skulle medföra diskriminering mot andra parter som •beslutade att samarbeta redan när undersökningen inleddes. 2. Nya exportörer 12. Efter antagandet av de preliminära åtgärderna gav sig ett flertal exportörer i de berörda länderna till känna, ofta i ett mycket sent skede i undersökningen, och begärde status som ny exportör. Några av dem kunde på ett för kommissionen tillfredsställande sätt visa att de inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden, att de började exportera till gemenskapen efter denna period eller att de genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, samt att de inte var närstående någon av de exporterande tillverkarna i de respektive exportländer som omfattas av antidumpningsåtgärder rörande den berörda produkten. Följaktligen ansågs dessa exporterande tillverkare vara nya exportörer och borde således få samma behandling, i fråga om slutgiltiga åtgärder, som de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet, dvs. tillämpning av en antidumpningstuU beräknad enligt artikel 9. 6 i grundförordningen. EGTnrC266, 13. 9. 1996, s. 2. 13. Samma behandling bör ges varje ny exporterande tillverkare som efter antagandet av slutgiltiga åtgärder på ett för kommissionen tillfredsställande sätt kan visa att företaget uppfyller ovannämnda kriterier. D. DUMPNING 1. Normal värde a) Metod for konstruering av normalvärde 14. Tre egyptiska exporterande tillverkare hävdade att om försäljningen på den inhemska marknaden inte ansågs vara representativ vid beräkningen av vinst, borde den heller inte anses vara representativ vid beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Det faktum att en del av eller hela den inhemska försäljningen av den likadana produkten visar sig vara förlustbringande medför inte i sig själv att de relaterade försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna blir irrelevanta för konstrueringen av normalvärde, om denna försäljning är tillräckligt stor i förhållande till försäljningen på export till gemenskapen av den produkt som är föremål för undersökning. b) Tillverkningskostnader 15. Som det redan förklarats i punkt 36 i ingressen i förordningen om preliminär tull hävdade två pakistanska exporterande tillverkare att på grund av exceptionella omständigheter till följd av svåra inre oroligheter i Karachi under undersökningsperioden borde kostnader som hänförs till "outnyttjad kapacitet" inte tas med i beräkningen av det konstruerade normalvärdet. Efter införandet av de preliminära åtgärderna upprepade dessa företag sin begäran och lämnade på nytt in den beräkning de gjort av de berörda kostnaderna för outnyttjad kapacitet. I enlighet med ett utdrag av den internationellt accepterade redovisningsnormen nr 2 (IAS-2), som ett av de berörda företagen refererade till, skall icke-fördelade indirekta kostnader betraktas som en kostnad för den period under vilken de uppkommer, även om det belopp för fasta indirekta kostnader som fördelats på varje tillverkningsenhet inte skall höjas till följd av låg till verknings volym eller outnyttjade anläggningar. Med andra ord skall alla kostnader som uppkommit under en viss period helt inkluderas i den totala produktionskostnaden för samma period (tillverkningskostnader plus försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader), oavsett om kostnaderna för outnyttjad kapacitet klassificeras som fasta indirekta kostnader inbegripna i tillverkningskostnaderna eller som en del av försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna. Följaktligen kunde denna begäran inte godtas eftersom den totala produktionskostnad som användes för beräkningen av det konstruerade normalvärdet inkluderade både tillverkningskostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. 16. En pakistansk exporterande tillverkare gjorde gällande att de kostnader för utgångsmaterial (grå väv) som företaget rapporterat som tillverkningskostnader inbegrep vissa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet för detta företag borde således de berörda försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna ha dragits av från produktionskostnaden för att undvika dubblering vid beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Efter granskning av företagets uppgifter godtog kommissionen denna begäran och ändrade beräkningen av dumpning i enlighet därmed. c) Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader 17. En egyptisk exporterande tillverkare ifrågasatte att höga finansieringskostnader, som påstods vara exceptionella, hade inkluderats i beräkningen av det konstruerade normalvärdet. Företaget hävdade att dessa höga finansieringskostnader hade åsamkats två statsägda företag vid förlustbringande inhemsk försäljning av den likadana produkten och således inte borde användas för beräkningen av ett konstruerat normal värde för privata företag, och att ett "skäligt" belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i stället borde fastställas för detta syfte. Det hävdades även att detta "skäliga" belopp kunde baseras på det belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som noterades för det tredje undersökta statsägda företaget, som hade lönsam inhemsk försäljning av den likadana produkten. Det måste nämnas att i de fall alla företag driver verksamhet på en fri marknad har det varit genomgående praxis för gemenskapens institutioner att i beräkningen av det konstruerade normalvärdet inbegripa alla kostnader, inklusive finansieringskostnader, för att tillverka och sälja den berörda produkten på den inhemska marknaden, oavsett om dessa kostnader åsamkas statsägda eller privata företag. Vidare är genomgående praxis vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet för företag utan inhemsk försäljning att i enlighet med artikel 2. 6 a i grundförordningen använda de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som noterats för alla undersökta företag som har inhemsk försäljning av den likadana produkten. Följaktligen bekräftas för företaget i fråga den metod som anges i punkt 32 i ingressen i förordningen om preliminär tull. 12 d) Inhemsk vinstmarginal 18. Samtliga indiska exporterande tillverkare ifrågasatte att den faktiska vinstmarginal som noterats av ett indiskt företag för dess representativa lönsamma inhemska försäljning skulle användas för beräkningen av normalvärden för övriga indiska företag. De anförde att denna vinstmarginal var exceptionellt hög eftersom den i stor utsträckning avsåg inhemsk försäljning av märkesprodukter, samt att denna inhemska försäljning inte medgav en riktig jämförelse enligt artikel 2. 3 i grundförordningen på grund av att exporten alltid avsåg produkter som inte var märkesprodukter. Fyra av dessa exporterande tillverkare hävdade också att denna vinst inte beräknats på grundval av andra exportörers eller tillverkares vägda genomsnittliga vinster enligt artikel 2. 6 a i grundförordningen, utan endast motsvarar vinsten för en exporterande tillverkare. I detta avseende anfördes även att man under alla omständigheter inte borde använda högre vinsibelopp än de vinster som noterats vid försäljningen i Indien av produkter inom samma allmänna produktkategori, om man ville säkerställa att vinstbeloppet var skäligt. Det bör noteras att den vinstmarginal som använts vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet motsvarar den vägda genomsnittliga vinst som noterats för det berörda indiska företagets inhemska försäljning av lönsamma typer av märkesprodukter och produkter som inte är märkesprodukter, och om denna begäran godtas är detta till nackdel för tillverkarna eftersom den använda vinstmarginalen är lägre än samma företags vinstmarginal vid dess inhemska försäljning av produkter som inte är märkesprodukter. 13 Vad gäller användningen av endast ett företags vinstmarginal bör det erinras om att undersökningen hade begränsats till ett stickprov av exporterande tillverkare enligt artikel 17 i grundförordningen och att det stora flertalet av de samarbetsvilliga indiska företagen var exportorienteradc företag utan någon inhemsk försäljning av den likadana produkten. Kommissionen valde ut fem indiska exporterande tillverkare att ingå i stickprovet, och två av dessa uppgav vid tidpunkten för urvalet att de hade inhemsk försäljning av den likadana produkten. Undersökningen visade dock att endast en tillverkare hade en representativ inhemsk försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden, vilket redan angivits i punkt 23 i ingressen i förordningen om preliminär tull. Hänvisningen i artikel 2. 6 a i grundförordningen till vägda genomsnittliga belopp för andra exportörers eller tillverkares vinster utesluter inte att detta belopp kan fastställas på grundval av ett vägt genomsnitt av en enda exportörs eller tillverkares transaktioner eller produkttyper. Således anses det inte motiverat att fastställa beloppet för vinst enligt artikel 2. 6 b eller c i grundförordningen, vilket begärts av de berörda indiska företagen. 19. En indisk exporterande tillverkare hävdade att dess inhemska lönsamhet borde ha beräknats enbart på grundval av de typer av den berörda produkten som såldes både på den inhemska marknaden och pä gemenskapens marknad. 14 I artikel 2. 2 i grundförordningen föreskrivs dock att försäljningen av den likadana produkten, avsedd för förbrukning på den inhemska marknaden, normalt skall användas för fastställande av normalvärdet, om denna försäljning motsvarar minst 5 % av försäljningen till gemenskapen av produkten i fråga. Följaktligen användes i tillämpliga fall hela den inhemska försäljningen av den likadana produkten, avsedd för förbrukning på den inhemska marknaden, för att fastställa den inhemska vinstmarginalen, oavsett om särskilda produkttyper också exporterades till gemenskapen. Av detta följer att den metod och de avgöranden som beskrivs i punkt 23-36 i ingressen i förordningen om preliminär tull bör bekräftas. 2. Exportpris 20. En pakistansk exporterande tillverkare som sålde en del av sin export till en närstående importör baserad i gemenskapen anförde att exportpriset för de transaktioner som skett via den närstående importören inte borde konstrueras, eftersom de priser som den närstående importören fick betala inte påverkades av affärsförhållandet och låg i linje med de priser som icke-närstående kunder i gemenskapen fick betala. Således gjordes det gällande att det faktiska exportpris som den närstående importören fick betala borde anses som tillförlitligt och användas vid beräkningen av dumpning. I de fall exportpriset förefaller otillförlitligt på grund av förhållandet eller ett kompensationsarrangemang mellan exportören och importören har gemenskapens institutioner som genomgående praxis att konstruera exportpriset enligt artikel 2. 9 i grundförordningen. 1 detta fall visade undersökningen att all efterföljande återförsäljning av den närstående importören till oberoende köpare skedde med förlust. Detta ansågs tyda på att de priser som exportören tog ut av den närstående importören var otillförlitliga. Följaktligen bekräftas den metod för fastställande av exportpris som anges i punkterna 37 och 38 i ingressen i förordningen om preliminär tull. 15 3. Jämförelse 21. En indisk exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens vägran att bevilja en justering för handelsled. I artikel 2. 10 d i grundförordningen föreskrivs att det måste visas att exportpriset avser ett annat handelsled än normalvärdet och att olikheten har påverkat prisjämförbarheten, vilket visar sig genom konsekventa och tydliga olikheter i försäljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets inhemska marknad. I avsaknad av bevis som styrkte exportörens uppgifter avvisades därför begäran, vilket redan förklarats i punkt 40 i ingressen i förordningen om preliminär tull. 22. Samma indiska företag bestred också kommissionens vägran att bevilja justeringar av normalvärdet för vissa försäljningskostnader. Denna begäran avvisades preliminärt eftersom de begärda justeringarna överskred de kostnader som inkluderats i det konstruerade normalvärdet. Företagets förnyade begäran hade samma brist och kunde således inte godtas. Det beslöts dock slutligen att bevilja en justering begränsad till de kostnader (t. ex. för provisioner och transport) som kunde identifieras i den fördelning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som lämnats av företaget i dess svar pä kommissionens frågeformulär och som kontrollerats under undersökningen och inkluderats i det konstruerade normalvärdet. 23. Detta indiska företag invände också mot kommissionens vägran att bevilja en justering av normalvärdet för kreditkostnader. Som det förklaras i punkt 44 i ingressen i förordningen om preliminär tull måste denna begäran avvisas eftersom leveransen av alla varor som såldes av det berörda företaget på den inhemska marknaden alltid ägde rum efter betalningen. Eftersom säljaren således inte lät köparen använda eller inneha varorna i fråga förrän betalning skett kan det inte anses att säljaren beviljade någon kredit. 24. En pakistansk exporterande tillverkare invände också mot kommissionens vägran att bevilja en justering av normalvärdet för kreditkostnader. Efter införandet av preliminära åtgärder ombads företaget lämna ytterligare uppgifter till stöd för dess begäran. Eftersom de lämnade uppgifterna inte motsade utan i stället på ett tillfredsställande sätt kompletterade de uppgifter som tidigare kontrollerats av kommissionen på plats hos det berörda företaget godtogs denna begäran om justering för kreditkostnader, och beräkningarna ändrades i enlighet därmed. 17 25. Alla pakistanska exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens beräkning av justeringen för importavgifter och tullar som togs tit för den likadana produkten, i synnerhet för vissa material som fysiskt ingick i produkten när den var avsedd för förbrukning i Pakistan och som enligt pakistansk lag återbetalades vid export av den produkt som är föremål för undersökning. De hävdade att beloppet för justeringen borde uttryckas i procent av produktionskostnaden och att samma procentandel sedan skulle dras av från normalvärdet. Detta argument förbiser det faktum att en sådan procentandel beräknad på grundval av produktionskostnaden bör tillämpas på en lämplig grundval och att normalvärdet, som motsvarar ett inhemskt pris, inte kan betraktas som en sådan. Följaktligen godtogs inte detta argument. 26. Ett pakistanskt företag anförde att kommissionen hade underskattat beloppet för justeringen för importavgifter och tullar för den likadana produkten vid beräkningen av dumpning för några produkttyper. Kommissionen gick på nytt igenom beräkningarna och godtog denna begäran i tillämpliga fall. 27. De pakistanska myndigheterna ansåg att den justering för tullrestitution som beviljats de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte var tillräcklig. De medgav att den relevanta pakistanska lagstiftningen endast nämner ett begränsat antal importerade material (vissa färger och kemikalier) vilka berättigar till återbetalning om den färdiga produkten exporteras, samt att kommissionen har beviljat en justering i detta avseende. De gjorde dock gällande att pakistanska exportörer som lägger fram bevis för viss export också beviljas återbetalning av ett antal andra indirekta skatter och tullar som tas ut vid försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden, och de ansåg att denna återbetalning också borde berättiga till justering. En justering enligt artikel 2. 10 b i grundförordningen förutsätter att det visas att det finns en sådan olikhet i fråga om olika faktorer som påverkar prisernas jämförbarhet. I detta påvisande ingår att det måste visas att den exporterande tillverkaren faktiskt har haft den berörda kostnaden, i detta fall importavgifter eller indirekta skatter, för den berörda produkten när den varit avsedd för förbrukning i exportlandet och att beloppet inte tagits ut eller återbetalats för den produkt som exporterats till gemenskapen. Varken de pakistanska exporterande tillverkarna eller de pakistanska myndigheterna kunde visa att det fanns ett samband mellan andra betalda indirekta skatter och tullar och de belopp som återbetalats. Dessutom kunde de pakistanska myndigheterna inte specificera de indirekta skatter eller tullar för vilka den extra återbetalningen skulle ha beviljats. Följaktligen godtogs inte denna begäran. Av detta följer att såvida annat inte föreskrivs ovan bör de slutsatser som dragits i punkt 39-45 i ingressen i förordningen om preliminär tull bekräftas. 4. Dumpningsmarginaler a) Allmän metod 28. Företrädarna för de indiska och egyptiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet och således inte undersökts hävdade att de dumpningsmarginaler som fastställts för undersökta statsägda företag inte borde beaktas vid beräkningen av dumpningsmarginalerna för de privata företag som inte undersökts. Som förklaras ovan kan kommissionen inte behandla statsägda och privata företag på olika sätt när alla företagen driver verksamhet på en fri marknad. Följaktligen kan denna begäran inte godtas och de avgöranden som anges i punkt 46-48 i ingressen i förordningen om preliminär tull bör bekräftas. b) Dumpningsmarginaler för de företag som ingick i stickprovet 29. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset enligt den metod som användes i förordningen om preliminär tull, i tillämpliga fall efter justeringar till följd av de synpunkter som framförts av berörda parter, visade att alla undersökta företag bedrev dumpning. Följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes: 20 Indien Anglo French Textiles 24,7% The Bombay Dyeing & Manufacturing Co Ltd 7,7% Nowrosjee Wadia & Sons Ltd Madhu Industries Ltd Madhu International Omkar Exports Prakash Cotton Mills Ltd Egypten 7,7% 17,0% 17,0% 14,2 % 2,6 %> Damietta Spinning & Weaving Co 13,5 % El Nasr Wool and Selected Textiles Co (STIA) 13,5 % Orient Linen & Cotton Co Stephanie Textile Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd Al Abid Export (Pvt) Ltd 13,5 % 8,7% 6,7% 6,7% Al-Karam Textile Mills Ltd 1,3 % (minimal) Fateh Textile Mills Ltd 6,3% Gul Ahmed Textile Mills Ltd 0,1 % (minimal) Excel Textile Mills Ltd 0,1 % (minimal) Mohammad Farooq Textile Mills Ltd 1,8 % (minimal) 21 c) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet 30. Som dumpningsmar^inal för de samarbetsvilliga företag som inte valts ut att ingå i stickprovet (se punkterna 17 och 21 i ingressen i förordningen om preliminär tull samt punkterna 12 och 13 ovan) fastställdes den genomsnittliga dumpningsmarginal som konstaterats för företagen i stickprovet, vägd på grundval av deras exportomsättning till gemenskapen. Vid beräkningen av denna genomsnittliga dumpningsmarginal bortsågs i enlighet med artikel 9. 6 i grundförordningen från de marginaler som fastställts som minim-ila. Följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes: Indien 11,6 % Egypten 13,5 % (för statsägda företag) Egypten 13,0 % (för andra företag) Pakistan 6,4 % I en bilaga till denna förordning anges de företag som är berättigade till dessa reducerade satser. d) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag 31. För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes en dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom graden av samarbetsvilja var hög ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga företag i varje berört land till samma nivå som den högsta fastställda dumpningsmarginalen i varje stickprov eftersom det skulle utgöra en belöning av bristande samarbetsvilja att anta att dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkare som inte givit sig till känna skulle vara lägre än den som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare. 22 Följande slutgiltiga dumpningsmarginaier, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes: Indien 24,7 % Egypten 13,5 % Pakistan 6,7 % E. GEMENSKAPSINDUSTRIN 1. Definition av gemenskapsindustrin 32. Exportörer från alla tre exportländer anmärkte att de klagande gemenskapstillverkare som utgjorde gemenskapsindustrin endast svarade för 34 % av gemenskapens totala tillverkning. De hävdade att detta visade att en majoritet av sänglinnetillverkarna i gemenskapen inte stödde klagomålet och således borde antas inte ha vållats någon skada, och följaktligen var gemenskapsindustrin inte representativ för den totala tillverkningen i gemenskapen. Efter införandet av de preliminära åtgärderna var det dock bara två icke klagande gemenskapstillverkare, vilka ursprungligen inte hade lämnat några synpunkter till kommissionen på klagomålet, som uttryckte motstånd mot tullarna. Dessa två tillverkares sammanlagda tillverkning motsvarade mindre än en tredjedel av de klagandes totala tillverkning. De klagande svarade således under hela förfarandet för avsevärt mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen för de tillverkare som antingen uttryckt stöd för eller motstånd mot klagomålet. 23 33. Pakistanska exportörer påstod även att kommissionen inte hade gjort en korrekt prövning vid fastställandet av huruvida de gemenskapstillverkare som också importerade sänglinne från de berörda länderna skulle undantas från gemenskapsindustrin (punkt 52-55 i ingressen i förordningen om preliminär tull). För klarhetens skull kan det bekräftas att den kontroll som avses i punkt 54 i ingressen i förordningen om preliminär tull gick ut på att undersöka om sänglinne importerat från de berörda länderna utgjorde 10 % av de berörda företagens omsättning av sänglinne, och inte 10 % av företagens totala omsättning. Denna kontroll visade, vilket härmed bekräftas, att inget av de företag som ingick i stickprovet och som valts ur förteckningen över 35 klagande hade en tillräckligt stor import av den produkt som berörs av detta förfarande från länderna i fråga för att de skulle behöva undantas från definitionen av gemenskapsindustrin. 2. Slutsats 34. Följaktligen bekräftas avgörandet om att de 35 klagande företagen svarar föl en betydande del av gemenskapens totala tillverkning enligt artikel 5. 4 i grundförordningen och att de således utgör gemenskapsindustrin enligt artikel 4. 1 i grundförordningen. 24 F. SKADA 1. Kumulerad bedömning av verkan av den dumpade importen 35. Pakistanska exportörer anförde att importen från Pakistan inte borde ha slagits samman med den från Indien och Egypten vid bedömningen av skadan. Till stöd för detta påstående påpekade de att importen från Pakistan hade ökat i långsammare takt än importen från de två andra länderna, att det genomsnittliga priset för import från Pakistan enligt Eurostat var högre och hade ökat samtidigt som de andra priserna hade sjunkit, samt att de dumpningsmarginaler som beräknats för Pakistan i genomsnitt var hälften sä höga som de marginaler som fastställts för de två andra berörda länderna. Dessa argument granskades. Det noterades att importen från Pakistan, även om den inte hade ökat lika snabbt som den från Indien och Egypten (särskilt på grund av kvotbegränsningar), inte desto mindre hade ökat och var den största av de tre exportländernas. Vad gäller Eurostat-uppgifterna om genomsnittliga priser bor det erinras om att dessa uppgifter avser ett brett sortiment av olika produkter. Hos de pakistanska exportörer som ingick i stickprovet observerades att deras produktmix inbegrep en högre andel produkter med ett högt värde (t. ex. satäng och andra produkter av finare bomullsgarn) än den som noterades för de indiska och egyptiska tillverkare som ingick i stickprovet. Följaktligen konstaterades att uppgifterna om genomsnittliga priser i hög grad påverkades av olikheter i och förändringar av produktmixen, och att dessa uppgifter inte kunde motivera en olikartad behandling i den allmänna skadeanalysen. Slutligen är storleken på ett givet lands dumpningsmarginaler, förutsatt att de överskrider miniminivån, inte ett kriterium vid beslutet om huruvida verkan av den dumpade importen skall slås samman eller ej. 25 36. Följaktligen bekräftas den kumulerade bedömning enligt artikel 3. 4 i grundförordningen som gjorts i förordningen om preliminär tull. 2. Priserna på den dumpade importen 37. Exportörer och importörer hävdade att kommissionens analys av den omfattning med vilken den berörda importen underskred de priser som togs ut av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, och den därav följande beräkningen av skademarginaler, av följande skäl var bristfällig: För det första på grund av att kriterierna för urvalet av "referensprodukter", på vilket analysen var baserad, inte skulle ha förklarats. För det andra eftersom referensprodukterna i några fall endast skulle utgöra en liten andel av försäljningen i gemenskapen för de exportörer från de berörda länderna som ingick i stickprovet, vilket skulle tyda pä en avsaknad av konkurrens mellan importerade produkter och gemenskapsprodukter samt bristande tillförlitlighet i analysen. För det tredje på grund av att prisjämförelserna inte i tillräcklig omfattning skulle ha beaktat olikheter i fråga om försäljningskanaler mellan gemenskapstillverkare och exportörer från de berörda länderna. För det fjärde eftersom det skulle finnas kvalitetsskillnader som borde beaktas. 26 För det femte på grund av att det inte skulle gä att jämföra de importerade produkter och gemenskapsprodukter som omfattades av samma definition av referensprodukter, eftersom det fanns andra kriterier än storlek, bindning och slutbehandling som kunde användas för att skilja mellan produkterna eller eftersom spännvidden av de bindningar som ansågs vara jämförbara var för bred. 38. Vad gäller det första argumentet bekräftas att referensprodukterna för varje undersökt marknad valdes ut efter samråd med de relevanta nationella producentsammanslutningarna och på grundval av för kommissionen tillgängliga uppgifter. Vidare bekräftas att undersökningen visade att de storlekar, bindningar och slutbehandlingar som valts ut som referensprodukter var bland de mest utbredda på de berörda marknaderna. Slutligen föreslog exportörerna eller deras företrädare aldrig några andra produktdefinitioner som enligt deras uppfattning skulle ha varit lämpligare att använda vid analysen av prisunderskridande. Vad gäller det andra skälet noterades att det breda sortimentet av sänglinneprodukter begränsade den andel av varje exportörs försäljning som på ett riktigt sätt kunde jämföras med försäljningen från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Med tanke på kommissionens avsikt att utföra korrekta jämförelser (dvs. att endast jämföra priser för produkter som motsvarade varandra i fråga om storlek, bindning och slutbehandling) och det begränsade antal olika sådana produkter för vilka exakta prisuppgifter kunde insamlas inom den tid som var tillgänglig, är det inte förvånande att den andel av varje exportörs försäljning i gemenskapen som rimligen kunde jämföras med produkterna från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet i några undantagsfall var så låg som 5 %. Detta var särskilt fallet för de exportörer som koncentrerade sig på enklare produkter som kunde säljas i stora volymer (ett marknadssegment där importen till stor del konkurrerat ut gemenskapsindustrin). Detta ogiltigförklarade varken avgörandet om att det fanns betydande marknadssegment där den dumpade importen konkurrerade med gemenskapens produkter eller metoden för 27 beräkning av prisunderskridandet, eftersom de totala kvantiteterna i samtliga fall ansågs vara tillräckligt representativa och i åtskilliga fall överskred 30 %. Under alla omständigheter bör det noteras att låga exportpriser i ett marknadssegment också har negativa verkningar på priserna i närliggande segment på grund av att produkterna i hög grad kan ersätta varandra. Vad gäller det tredje påståendet styrkte exportörerna delta med bevis för att det totala pålägget från exportpriset cif till det slutliga detaljhandelspriset var mycket större än kommissionens justering för olika handelsled. Kommissionen ansåg dock att dessa uppgifter inte var relevanta eftersom priserna inte jämfördes vid nivån för försäljning till slutkonsumenten utan vid nivån för försäljning till den första oberoende kunden. Exportörernas begäran avvisades således. Vad gäller den fjärde anledningen baserades begäran om justering för kvalitetsskillnader på gemenskapsprodukternas respektive de importerade produkternas genomsnittliga vikt per kvadratmeter. Eftersom tygers vikt per kvadratmeter är beroende av deras bindning, och produkterna endast jämfördes när de motsvarade varandra i fråga om denna bindning, fanns det dock inget berättigande för en sådan justering, och denna begäran avvisades således. 28 Vad gäller det femte resonemanget övervägde kommissionen detta men kunde inte godta det. Denna slutsats drogs mot bakgrund av det stora antalet referensprodukter som möjliggjorde en detaljerad analys och del faktum att de återstående skillnaderna inom varje definition av rcferensprodukter kompenserades av en prisjämförelse som utfördes pä grundval av genomsnittligt pris per kilogram. 39. Följaktligen bekräftas avgörandet i punkt 79 i ingressen i förordningen om preliminär tull om att priserna för de importerade produkterna underskred priserna för de produkter som såldes av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, samt avgörandena om nivån på prisunderskridandet. 3. Gemenskapsindustrins situation 40. Exportörer från alla exportländerna hävdade att kommissionens skadeanalys var ofullkomlig eftersom den för bedömningen av gemenskapsindustrins situation hänvisade till en betydande nedgång av gemenskapens totala tillverkning av sänglinne. De anförde i synnerhet att uppgifter om företag som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin eller som inte längre tillverkade sänglinne inte kunde användas för att fastställa ett avgörande om väsentlig skada. Dessa påståenden granskades noggrant. Det bör dock anmärkas att den huvudsakliga grunden för avgörandet om väsentlig skada var gemenskapsindustrins minskade lönsamhet och det pristryck den utsattes för, vilket observerats hos de företag som ingick i stickprovet. 29 41. Vid bedömningen av skada enligt artikel 3 i grundförordningen måste gemenskapens institutioner analysera gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Denna bedömning innefattar vanligtvis en analys av en period pä fyra eller fem år, som i detta fall ("period för bedömning av skada"). Bedömningen baseras vanligtvis på en analys av den klagande industrin och inte nödvändigtvis av alla företag som bedriver tillverkning i gemenskapen, eftersom situationen för en betydande del av gemenskapens tillverkning anses vara representativ för hela industrin. Vid denna bedömning måste man dock även beakta strukturen hos och arten av den industri som är föremål för undersökning. I detta fall kännetecknas denna industri av ett stort antal aktörer, i många fall små och medelstora företag, och av att det är relativt lätt att lägga ned verksamheten. Det sistnämnda beror huvudsakligen pä att maskinerna relativt enkelt kan säljas eller användas för tillverkning av andra produkter. Detta medför att den väsentliga skadan sannolikt visar sig i att några ekonomiska aktörer kommer att ha lagt ned sin verksamhet under perioden för bedömning av skada. Om man således begränsade bedömningen av skada till att endast omfatta företag som fortfarande drev verksamhet vid utgången av perioden för bedömning av skada (dvs. vid tiden för inlämningen av klagomålet) och som följaktligen aktivt kunde stödja ett klagomål, skulle detta innebära alt den skada som vållats de företag som lagt ned sin verksamhet före denna tidpunkt inte skulle beaktas i analysen. Denna snedvridning skulle även kunna förvärras ytterligare genom att de överlevande klagande företagen inom gemenskapsindustrin kan ha gynnats, möjligtvis endast temporärt, av att andra företag har lämnat marknaden, vilket medför att deras positiva utveckling överskattas. 30 I detta förfarande bör det noteras att 29 företag inom den sänglinnetillverkande industrin har lagt ned sin verksamhet eller upphört med tillverkningen: dvs. ett avsevärt antal företag har lämnat denna bransch. Mot bakgrund av det avsevärda prisunderskridande som fastställts, den kraftiga ökningen av den berörda importvolymen och dennas därav följande ökade marknadsandel, måste dessutom en eventuellt relativt positiv utveckling för de klagande tillverkarna betraktas som hotad om det inte införs antidumpningsåtgärder. 4. Slutsats 42. Följaktligen bekräftas avgörandet om väsentlig skada enligt artikel 3. 1 i grundförordningen. G. ORSAKSSAMBAND 43. Exportörer från alla tre berörda länder hävdade att den eventuella väsentliga skadan kunde tillskrivas minskningen av förbrukningen på 7 % mellan 1992 och undersökningsperioden. Som det noterats i punkt 105 i ingressen i förordningen om preliminär tull var dock den totala försäljningsminskningen för samtliga gemenskapstillverkare avsevärt större än den totala nedgången av förbrukningen. Exportörernas argument om att uppgifter för gemenskapens totala tillverkning inte skulle vara relevanta för fastställandet av huruvida den dumpade importen vållat väsentlig skada tillbakavisas av de skäl som anges i punkterna 40 och 41. Följaktligen bekräftas avgörandet om att minskningen av förbrukningen inte motsäger avgörandet om att den dumpade importen, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Följaktligen bekräftas de avgöranden om orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats som anges i punkt 109-111 i ingressen i förordningen om preliminär tull. 31 H. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Konsumenternas intressen 44. Några importörer gjorde gällande att verkan för konsumenterna skulle vara större än vad som bedömts i förordningen om preliminär tull. I sina preliminära avgöranden (punkt 124 i ingressen i förordningen om preliminär tull) hade kommissionen noterat att den import som berördes av förfarandet såldes till slutkonsumenterna till priser som var mycket högre än priserna vid gemenskapens gräns, och den ansåg att tullen därigenom skulle motsvara en mindre andel av slutpriset för konsumenten än den procentandel som togs ut som en tull. Eftersom de efterföljande kostnaderna (t. ex. för transport, lagring och detaljhandelsförsäljning) inte skulle öka till följd av införandet av tullen bedömdes de föreslagna åtgärdernas verkan för konsumenterna vara begränsad. 45. Några parter ifrågasatte detta resonemang. En del hävdade att detaljhandlarna fastställer priserna till konsumenten på grundval av ett fast procentuellt pålägg på deras inköpspris, vilket medför att priset för konsumenten ökar med samma procentsats som tullen. Några påstod t. o. m. att den procentuella ökningen av priset för konsumenten skulle kunna överskrida tullsatsen: de anförde att produkterna såldes inom särskilda prisgrupper och att om tullen höjde priset för en given produkt ovanför en prisgrupp skulle denna produkt hamna i nästa prisgrupp, vilket skulle kunna innebära en ökning på upp till 20%. 32 Kommissionen ansåg att dessa påståenden inte motiverade ell avsteg frän de preliminära avgörandena. Slutsatsen drogs att konkurrenstrycket mellan detaljhandlarna borde säkerställa att prisökningarna för konsumenterna inte skulle överstiga den kostnadsökning som följde direkt av tullen. Därför bekräftas kommissionens ståndpunkt i det preliminära skedet att denna tull enbart kommer att ha en mindre betydande verkan för konsumenterna, i synnerhet i jämförelse med andra faktorer såsom valutafluktuationer. I detta sammanhang bör det framhållas att ingen organisation som företrädde konsumenterna ifrågasatte eller kommenterade denna slutsats efter införandet av de preliminära åtgärderna. 2. Andra användares intressen 46. Efter införandet av de preliminära tullarna gav sig några parter till känna och hävdade att de införda tullarna skulle få en allvarlig negativ verkan för deras verksamhet. Det rörde sig särskilt om företag som hyrde ut sänglinne till hotell och andra inrättningar. En organisation som företrädde sådana användare hade givit sig till känna före de preliminära åtgärderna och hade ombetts av kommissionen att lämna relevanta uppgifter, vilket den dock inte gjorde. De parter som gav sig till känna efter införandet av de preliminära tullarna ombads på liknande sätt att lämna relevanta uppgifter, t. ex. om hur stor andel av deras kostnader som utgjordes av inköp av sänglinne, men ingen av dem gjorde detta inom den tidsfrist som angivits i förordningen om preliminär tull. Några av dem begärde att vissa typer av sänglinne skulle undantas frän detta förfarande (se punkterna 4 och 6 ovan). I samband med detta uppgav de att de typer av sänglinne som användes kunde ha många användningsområden och utsättas för upprepad industriell tvättning. Kommissionen ansåg därför att även om dessa företag i viss utsträckning skulle drabbas av införandet av dessa åtgärder, skulle de ursprungliga kostnaderna för inköp av berört sänglinne vara mindre betydande i jämförelse med de fortlöpande kostnaderna för tjänster såsom tvätt, uppsamling och 33 leverans. Dessa påståenden utgjorde följaktligen inget tvingande skäl för att inte införa åtgärder. I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 1. Slutgiltiga tullar 47. Skademarginalerna är i samtliga fall högre än dumpningsmarginalerna. Således bör en slutgiltig antidumpningstuU införas på en nivå som motsvarar de dumpningsmarginaler som anges i punkt 29-31 ovan, med undantag för de företag för vilka minimala dumpningsmarginaler har fastställts och för vilka följaktligen ingen tull bör införas. 2. Uttag av preliminära tullar 48. Storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats för de exporterande tillverkarna och den allvarliga skada som vållats gemenskapsindustrin skulle i normala fall motivera ett slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna upp till en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullarna. 34 Några berörda exportörer och importörer hävdade dock att förordningen om preliminär tull inte hade antagits inom den tid som anges i den sista meningen i artikel 7. 1 i grundförordningen. Möt bakgrund av den osäkerhet som har uppstått huruvida tidsfristen har uppfyllts enligt bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1182/71 om regler för bestämning av perioder, datum och frister5 anser rådet, i syfte att undvika rättsosäkerhet, att de preliminära tullarna inte bör tas ut slutgiltigt. 3. Intyg om att produkter tillverkats av handvävda tyger 49. För att kunna omfattas av det undantag för produkter av handvävda tyger som avses i punkt 7 bör det krävas ett intyg som visar att produkten tillverkats av handvävda tyger. Intyget bör upprättas på ett formulär som motsvarar förlagan i bilaga II, och utfärdas av ursprungslandets behöriga myndigheter. Det intyg som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 3030/936om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land bör också betraktas som ett giltigt intyg för beviljande av undantag. 50. Kommissionen kommer att noggrant övervaka importen från de berörda länderna av sänglinne tillverkat av handvävda tyger, och kommer att vidta alla lämpliga åtgärder om omständigheterna motiverar detta. 5 6 EGTnrL 124, 8. 6. 1971, s. I. EGT nr L 275, 8. 11. 1993, s. 1 35 4. Framtida krav på behandling som ny exportör 51. Eftersom stickprov har tillämpats i denna undersökning kan en översyn avseende en ny exportör enligt artikel 11. 4 i grundförordningen i syfte att fastställa individuella dumpningsmarginaler inte inledas i samband med detta förfarande. Som det redan förklarats i punkterna 12 och 13 och för att säkerställa lika behandling mellan varje verkligt ny exporterande tillverkare och de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, bör det dock föreskrivas att den vägda genomsnittliga tull som införs för de senare företagen också bör tillämpas på alla de nya exporterande tillverkare som annars skulle vara berättigade till en översyn enligt artikel 11. 4 i grundförordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En slutgiltig antidumpningstuU skall införas på import av sänglinne av bomull, ren eller blandad med konstfibrer eller lin (varvid lin inte är det dominerande materialet), blekt, färgad eller tryckt, med ursprung i Indien, Pakistan och Egypten, som inte omfattas av bestämmelserna i artikel 2 och som klassificeras enligt följande KN-nummer: KN-nummer Taric-nummer ex 6302 21 00 6302 2100 81 6302 2100 89 ex 6302 22 90 6302 22 90 19 ex 6302 31 10 6302 31 10 90 ex 6302 31 90 6302 3190 90 ex 6302 32 90 6302 32 90 19 36 2. Om inte annat följer av bestämmelserna i punkterna 3 och 4 skall i fråga om produkter med ursprung i nedan angivna länder slutgiltiga antidumpningstullar tas ut med följande tullsatser på grundval av nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull: Land Tullsats I Taric- tilläggsnummer Egypten Indien Pakistan 13,5 % 89ÖÖ 24,7 % 89ÖÖ 6,7% 89ÔÔ 3. Produkter som tillverkas och säljs på export av de exporterande tillverkare som förtecknas i bilaga I skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: Land Tullsats Taric- tilläggsnummer Egypten Indien Pakistan 1 3% 11,6% M~% 8041 8042 8043 4. Produkter som tillverkas och säljs på export av de företag som förtecknas nedan skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: 37 Land Tillverkare Tullsats Taric- tilläggsnummer Indien Anglo French Textiles 24,7 % The Bombay Dyeing & 7,7% Manufacturing Co Ltd Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 7,7% Madhu Industries Ltd Madhu International Omkar Exports 17,0% 17,0 % 14,2 % Prakash Cotton Mills Ltd 2,6% 8044 8045 8045 8046 8046 8047 8048 Land Tillverkare Tullsats Taric- lilläggsnummcr Egypten Stephanie Textile 8,7% 8049 Land Tillverkare Tullsats Taric- tilläggsnummer Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd Al-Abid Export (Pvt) Ltd 6,7% 6,7% Al-Karam Textile Mills Ltd 0,0% Fateh Textile Mills Ltd 6,3% Mohammad Farooq Textile 0,0% Mills Ltd Gul Ahmed Textile Mills Ltd 0,0% Excel Textile Mills Ltd 0,0% 8050 8050 8051 8052 8051 8051 8051 38 5. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 1. Produkter som klassificeras enligt de KN-nummer som anges i artikel 1. 1 och som tillverkats av tyger som vävts på vävstolar som drivs enbart för hand eller med foten skall befrias från den tull som införs enligt artikel J i denna förordning (Taric-nummer 6302 21 00 21; 6302 21 00 29; 6302 22 90 11; 6302 31 10 10; 6302 31 90 10; 6302 32 90 11). 2. Denna befrielse skall endast beviljas för de produkter som vid övergäng till fri omsättning i gemenskapen åtföljs av antingen i) ett intyg som är utfärdat av ursprungslandets behöriga myndigheter i enlighet med den förlaga som anges i bilaga II till denna förordning, eller ii) ett intyg som är utfärdat enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 3030/93. 3. Intyg som utfärdats enligt punkt 2 i skall endast vara giltiga om ursprungsländerna har meddelat kommissionen namnen pä och adresserna till de statliga myndigheter på deras territorium som är behöriga att utfärda sådana intyg, om de har skickat prov på de stämplar som används av dessa myndigheter, och om de meddelat namnen på och adresserna till de relevanta statliga myndigheter som ansvarar för kontrollen av dessa intyg. Stämplarna skall vara giltiga från och med den dag då kommissionen mottagit stämpelproven. 39 4. Intyg som utfärdats enligt punkt 2 skall endast vara giltiga om de uppvisas med alternativ a och c i fält 11 överstrukna och om de bekräftar att de berörda produkterna motsvarar den beskrivning som anges i alternativ b. 5. De relevanta tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens tullkodex, särskilt bestämmelserna om administrativt samarbete i artikel 93 och följande artiklar i förordning (EEG) nr 2454/937, särskilt ändrad genom förordning (EG) nr 12/978, skall också tillämpas. Artikel 3 När en ny exporterande tillverkare från de berörda länderna på ett tillfredsställande sätt för kommissionen bevisar att - företaget inte till gemenskapen exporterade sådana produkter som beskrivs i artikel 1. 1 under undersökningsperioden (1 juli 1995-30 juni 1996), i 8 EGTnrL253, 11. 10. 1993, s. 1. EGT nr L 9, 13. 1. 1997, s. 1. 40 - företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i exportlandet som omfattas av antidumpningsåtgärder enligt denna förordning, - företaget faktiskt har exporterat de berörda produkterna till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, får rådet med enkel majoritet på förslag av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén ändra artikel 1. 3 i denna förordning genom att lägga till denna nya exporterande tillverkare i den förteckning i bilaga I som avses i den artikeln. Artikel 4 De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstuU enligt förordning (EG) nr 1069/97 skall frisläppas. 41 Artikel 5 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 42 BILAGA I EGYPTEN AMC Arab Metals Co. , Cairo Dantex Ltd. , Cairo Egyptex, Cairo El Naggar Egyptian Co. For Furniture Elmahalla Nile Tex, Alexandria Wintex-Wahab International Textiles Ltd. , Cairo Zahret El Mehalla for Weaving, Mehalla El Kubra - El-Seka El-Wosta INDIEN A. Shashikant & Co. , Mumbai (Bombay) Ajit Impex, Mumbai (Bombay) Akai Impex Ltd. , Mumbai (Bombay) Alps Industries Ltd. , Ghaziabad Amitara Fabrics Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Anunay Fab. Pvt. Ltd. , Ahmedabad B. X. International, Mumbai (Bombay) Badridass Gauridatt Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Brijmohan Purusottamdas, Mumbai (Bombay) Bunts Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd. , Mumbai (Bombay) 43 Classic Connections, Mumbai (Bombay) Concepts International India Pvt. Ltd. , Gurgaon Cotfab Exports, Mumbai (Bombay) Country House, New Delhi Deepak Traders, Mumbai (Bombay) Dhanalakshmi Weaving Works, Cannanore Divya Textiles, Mumbai (Bombay) Dyna-Impex Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Elite Exports, Mumbai (Bombay) Emperor Trading Company, Tirupur Encore Themes, New Delhi Govindji Trikamdas & Co. , Mumbai (Bombay) Hindustan Textiles, Cannanore Ibats, New Delhi Incotex, Mumbai (Bombay) Indo Euro Textiles Pvt. Ltd. , New Delhi Indo Export Corporation, New Delhi International Services, Chennai (Madras) Intex Exports, Mumbai (Bombay) Invitation Apparels Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Jindal India, Mumbai (Bombay) Jindal Worldwide Ltd. , Ahmedabad K. Overseas, New Delhi Kanodia Fabrics (International), Mumbai (Bombay) Kaushalya Export, Ahmedabad Kitu Bhandari Pvt. Ltd. , New Delhi Kothari Industrial Corporation Ltd. , Chennai (Madras) 44 Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore Mahalaxmi Exports, Ahmedabad Maritex Exports, Mumbai (Bombay) Marwaha Exports, New Delhi Milano International (India) Pvt. Ltd. , Chennai (Madras) Minar Exports, Mumbai (Bombay) Mridul Enterprises, New Delhi Niaz International, Farrukhabad P. J. Exports, Mumbai (Bombay) Patodia Syntex Ltd, Mumbai (Bombay) Pattex Exports, Mumbai (Bombay) Prem Textiles, Indore Punch Exporters, Mumbai (Bombay) Raghuvir Exim Ltd. , Ahmedabad Rajka Designs Pvt. Ltd. , Ahmedabad Sanna Inttex, Mumbai (Bombay) Santex Exports, Mumbai (Bombay) S. D. Enterprises, Mumbai (Bombay) Shetty Garments Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Shivani Exports, Mumbai (Bombay) Shorewala Exim Int'l, New Delhi Shrijee Enterprises, Mumbai (Bombay) Shruti Designs Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Sohanlal Balkrishna Export, Mumbai (Bombay) Southern Sales & Services, Bangalore Standard Industries Ltd. , Mumbai (Bombay) Starline Exports, Mumbai (Bombay) 45 Sumangalam Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Sunil Impex, Mumbai (Bombay) Sunil Silk Mills, Mumbai (Bombay) Sunny Made Ups, Mumbai (Bombay) Suresh & Co. , Mumbai (Bombay) Surya International, Panipat Syndicate Impex, Ahmedabad Syntex Corporation Ltd. , Mumbai (Bombay) Tata Exports Limited, Mumbai (Bombay) Texcellence Overseas, Mumbai (Bombay) The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd. , Mumbai (Bombay) The Ruby Mills Limited, Mumbai (Bombay) Trend Setters, Mumbai (Bombay) Trend Setters K. F. T. Z. , Mumbai (Bombay) Vepar Private Limited, Ahmedabad Vigneshwara Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Wooltop Weaves, Chennai (Madras) PAKISTAN Adamjees Impex International, Karachi Afroze Textile Industries (Private) Ltd. , Karachi Amer Fabrics Limited, Lahore Anjum Textile Mills (Private) Ltd. , Faisalabad Arzoo International (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd. , Faisalabad 46 Asco International (Pvt. ) Ltd. , Karachi Aziz Sons, Karachi B. I. L. Exporters, Karachi Be Be Jan Pakistan (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Bela Textiles Limited, Karachi Dyer Textile & Printing Mills (Pvt. ) Ltd. , Karachi Eksons Sales Organisation, Karachi Elahi Enterprises Ltd. , Lahore Elasta Amtex Industries (Pvt. ) Ltd. , Karachi Fairdeal Textiles (Pvt. ) Ltd. , Karachi Faisal Industries, Karachi Fashion Knit Industries, Karachi Gohar Enterprises, Faisalabad Gohar International (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad H. A. Industries (Private) Ltd. , Faisalabad Home Furnishings Ltd. , Karachi Kam International, Karachi Kausar Textile Industries (Pty) Ltd. , Faisalabad Kohinoor Textile Mills Ltd. , Rawalpindi Latif Int'l (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Liberty Mills Limited, Karachi Linex International (Pvt. ) Ltd. , Karachi Lotus Textile Industries Limited, Karachi Lucky Impex, Karachi Lucky Tex, Karachi Lucky Textile Mills, Karachi M. F. M. Y. Industries Ltd. , Karachi 47 M. R. Export (Private) Ltd. , Lahore Mukaty Corporation, Karachi Nadia Textile International (Pvt. ) Ltd. , Lahore Nakshbandi Industries Limited, Karachi Nash Garments (Pvt. ) Ltd. , Karachi Nina Industries Ltd. , Karachi Nishat Mills Limited, Karachi Nishitex Enterprises, Karachi Nu-tex (Pvt. ) Ltd. , Karachi Parsons Industries (Pvt. ) Ltd. , Karachi S. P. R. L. Rehman Brothers, Lahore Sas Texexport (Pvt. ) Ltd. , Karachi Shabbir Associates, Karachi Sharif Textile Industries (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Sitara Textile Industries (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Syncotex Sa Agencies, Karachi The Crescent Textile Mills Limited, Faisalabad Today's Sportswear Inc. , Karachi Towellers Limited, Karachi Unibro Industries Limited, Karachi Union Exports (Pvt. ) Ltd. , Karachi ZN Textiles (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad 48 1 Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse complète, pays) BILAGA II ORIGINAL 2 N° CERTIFICATE in regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, of the COTTAGE INDUSTRY, issued in conformity with and under the conditions regulating trade ir textile products with the European Community Consignee (name, full address, country) CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSSES SUR METIERS A MAIN, aux Destinataire (nom, adresse complète, pays) PRODUITS TEXTILES FAITS A LA MAIN, et aux PRODUITS TEXTILES RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI SANALE, délivré en conformité avec et sou» lea conditions régissant las échangea de produits textiles avec la Communauté Européenne 4 Country of origin Pays d'origine 5 Country of destination Pays de destination 6 Place and date of shipment - Means of transport 7 Supplementary details Lieu et date d'embarquement - Moyen de transport Données supplémentaires 8 M a r ks and numbers - Number and kind of packages - DESCRIPTION OF GOODS |9 Quantity Marques et numéros - Nombre et nature des colis - DESIGNATION DES MARCHAND Quantité 10 FOB Value (1) Valeur FOB (1) 11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY - VISA DE L'AUTORITE COMPETENTE I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country shown in box N°4 : a) fabrics woven on looms operated solely by hand of foot (handlooms) (2) b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely be hand without the aid of any machin, (handicrafts) (2) c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country sh | in box N" 4. I Je soussigné certifie que l'envoi décrit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays figurant dans la case 4 : a) tissus tisssés sur des métiers actionnés à la main ou au pied (handlooms) (2) | b) vêtements ou autres articles textiles obtenus manuellement à partir de tissus décrits sous a) et cousus uniquement à la main sans l'aide d'une | machine (handicrafts) (2) c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqués à la main, comme définis dans la liste convenue entre la Communauté européenne e pays indiqué dans la case 4. 12 Competent authority (name, full address, country) Autorité compétente (nom, adresse complète, pays) A t - A. O n- le o £ Q Signature Stamp - Cachet 09 ISSN 1024-4506 KOM(97) 591 slutlig DOKUMENT SV 02 11 Katalognummer : CB-CO-97-605-SV-C ISBN 92-78-27457-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ^c O


title: REGLAMENTO (CE) N° 2267/97 DE LA COMISIÓN de 13 de noviembre de 1997 relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de avena en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1773/97

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
oats


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2262/97 DELLA COMMISSIONE del 13 novembre 1997 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3587/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Fri udstedelse af tilladelser til lastbiler til offentligt brug til udenlandske transportører

eurovoc_concepts:
Greece
freedom to provide services
restriction on competition
road cabotage
road transport
transport licence

formats: html pdf print

text: C 174/80 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 6. 98 Vil Kommissionen i den forbindelse oplyse, om institutioner, der tager sig af offentlige naturbeskyttelsesopgaver › eksempelvis truede og sygdomsplagede dyr ›, er omfattet af direktivet om fri adgang til miljłoplysninger 90/313/E(cid:216)F? S(cid:229)fremt Kommissionen anser institutionerne for omfattet › g(cid:230)lder dette s(cid:229) uanset institutionernes juridiske status? (1) EFT L 158 af 23. 6. 1990, s. 56. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. januar 1998) I artikel 6 i direktiv 90/313/E(cid:216)F om fri adgang til miljłoplysninger (1) st(cid:229)r der, at medlemsstaterne skal tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at miljłoplysninger, som organer med offentligt ansvar for miljłet og underlagt offentlig kontrol ligger inde med, stilles til r(cid:229)dighed p(cid:229) samme betingelser og vilk(cid:229)r som miljłoplysninger, som offentlige myndigheder ligger inde med › enten af de kompetente offentlige myndigheder eller direkte af organerne selv. Direktivet stiller s(cid:229)ledes to betingelser, som skal v(cid:230)re til stede, for at s(cid:229)danne organer er omfattet af direktivets oplysningspligt, nemlig at de skal have offentligt ansvar for miljłet, og at de skal v(cid:230)re underlagt offentlig kontrol. Et organ som det, det (cid:230)rede parlamentsmedlem n(cid:230)vner, skal s(cid:229)ledes blot opfylde disse to betingelser for at v(cid:230)re omfattet af direktivet. I mangel af mere pr(cid:230)cise oplysninger kan Kommissionen ikke vurdere, om det organ, som omtales i forespłrgslen, falder ind under artikel 6 i direktiv 90/313/E(cid:216)F. (1) EFT L 158 af 23. 6. 1990. (98/C 174/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3587/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Fri udstedelse af tilladelser til lastbiler til offentligt brug til udenlandske transportłrer De gr(cid:230)ske myndigheder h(cid:230)vder, at Kommissionen presser Gr(cid:230)kenland til uden begr(cid:230)nsning at udstede tilladelser til lastbiler til offentligt brug til udenlandske transportłrer. Myndighederne głr endvidere opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der i samtlige medlemsstater frit udstedes tilladelser til vejtransportłrer. Kommissionen bedes besvare fłlgende: Hvor l(cid:230)nge er en s(cid:229)dan praksis blevet fulgt? Bygger den p(cid:229) f(cid:230)llesskabslovgivningen? Hvilke forordninger og hvilke direktiver p(cid:229)byder rent konkret de gr(cid:230)ske myndigheder frit at udstede disse tilladelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (20. januar 1998) Kommissionen presser ikke de gr(cid:230)ske myndigheder til at udstede tilladelser til ikke-gr(cid:230)ske fragtfirmaer, som det (cid:230)rede medlems henviser til. Det gr(cid:230)ske fragtmarked, som hidtil har v(cid:230)ret stramt kontrolleret, (cid:229)bnes nu gradvis for ikke-gr(cid:230)ske fragtfirmaer gennem cabotageregler, som R(cid:229)det vedtog i 1993 i forordning (E(cid:216)F) nr. 3118/93 (1). Ifłlge statistiske oplysninger udfłrer meget f(cid:229) fragtfirmaer fra andre medlemsstater cabotage i Gr(cid:230)kenland, og tilladelser hertil udstedes af medlemsstaten, hvor fragtfirmaet har hjemsted, og ikke af Gr(cid:230)kenland. (1) EFT L 279 af 12. 11. 1993


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3571/97 dos Deputados Cristiana MUSCARDINI , Gastone PARIGI , Amedeo AMADEO à Comissão. Comboios de alta velocidade e impacto ambiental

eurovoc_concepts:
Italy
ecological balance
environmental impact
health policy
high-speed transport
town and country planning

text: C 174/78 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 6. 98 (98/C 174/124) PERGUNTA ESCRITA E-3571/97 apresentada por Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) e Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Objecto: Comboios de alta velocidade e impacto ambiental O projecto das linhas ferrovia·rias de alta velocidade esta· a provocar reac(cid:231)o(cid:152)es por parte de Administra(cid:231)o(cid:152)es comunais, dos comite·s de cidada(cid:152)os, das associa(cid:231)o(cid:152)es e dos conso·rcios de defesa do ambiente, dos territo·rios envolvidos no que respeita ao tra(cid:231)ado das linhas Frejius-Turim-Mila(cid:152)o-Veneza, Mila(cid:152)o-Ge·nova, Mila(cid:152)o- -Bolonha-Floren(cid:231)a-Roma-Na·poles. As reac(cid:231)o(cid:152)es incidem, de um modo geral, sobre os poss(cid:14)·veis danos provocados no meio ambiente se o projecto for levado a cabo tal como foi apresentado, com conseque(cid:136)ncias negativas para a sau·de humana, a deteriora(cid:231)a(cid:152)o da paisagem e o equil(cid:14)·brio dos sistemas naturais. Essas reac(cid:231)o(cid:152)es levaram a‘ apresenta(cid:231)a(cid:152)o de uma peti(cid:231)a(cid:152)o ao PE por 35 mil signata·rios. Podera· a Comissa(cid:152)o informar se tem conhecimento do projecto italiano? Podera· a Comissa(cid:152)o indicar se o projecto toma em considera(cid:231)a(cid:152)o a avalia(cid:231)a(cid:152)o do impacto ambiental? Podera· a Comissa(cid:152)o confirmar se essa avalia(cid:231)a(cid:152)o se enquadra nos para(cid:136)metros estabelecidos nas directivas comunita·rias relativas a‘ defesa do ambiente, para ale·m da defesa da sau·de dos cidada(cid:152)os? Podera· a Comissa(cid:152)o pronunciar-se quanto ao facto de, no que respeita a‘s tecnologias utilizados para os comboios de alta velocidade noutros pa(cid:14)·ses europeus, apo·s uma primeira experie(cid:136)ncia-piloto, a tecnologia do ordenamento varia·vel (Pendolino) dever ser futuramente privilegiada? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Tanto quanto e· do conhecimento da Comissa(cid:152)o, o projecto ao qual os Senhores Deputados se referem foi apresentado para uma avalia(cid:231)a(cid:152)o de impacto ambiental (EIA). Consequentemente, a Comissa(cid:152)o convida os Senhores Deputados a apresentarem informa(cid:231)o(cid:152)es mais precisas e pormenorizadas acerca das alegadas irregularidades respeitantes aos aspectos ambientais do projecto em questa(cid:152)o. So· com base em denu·ncias espec(cid:14)·ficas e com refere(cid:136)ncia aos aspectos abrangidos pela Directiva 85/337/CEE relativa a‘ avalia(cid:231)a(cid:152)o dos efeitos de determinados projectos pu·blicos e privados no ambiente (1), e· que a Comissa(cid:152)o podera· dar in(cid:14)·cio a‘s interven(cid:231)o(cid:152)es adequadas, tal como solicitar mais informa(cid:231)o(cid:152)es aos Estados- -membros ou instaurar processos por infrac(cid:231)a(cid:152)o. A te·cnica do comboio pendular (Pendolino) permite a redu(cid:231)a(cid:152)o do tempo da viagem e pode contribuir para uma utiliza(cid:231)a(cid:152)o mais eficiente das infra-estruturas (existentes). No entanto, e· necessa·rio ter em considera(cid:231)a(cid:152)o que as diferen(cid:231)as de velocidade entre comboios numa linha podem dar origem a importantes problemas de capacidade. Por conseguinte, a utiliza(cid:231)a(cid:152)o do comboio pendular na(cid:152)o pode substituir a moderniza(cid:231)a(cid:152)o e a constru(cid:231)a(cid:152)o de infra-estruturas para comboios de alta velocidade. (1) JO L 175 de 05. 07. 1985. (98/C 174/125) PERGUNTA ESCRITA P-3574/97 apresentada por Joan Colom i Naval (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Novembro de 1997) Objecto: Fiscalidade em mate·ria de fundos de pensa(cid:152)o e de reforma Considera a Comissa(cid:152)o compat(cid:14)·vel com a legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria o facto de a legisla(cid:231)a(cid:152)o fiscal de um Estado-membro conter discrimina(cid:231)o(cid:152)es a n(cid:14)·vel da tributa(cid:231)a(cid:152)o das contribui(cid:231)o(cid:152)es para os fundos de pensa(cid:152)o e de reforma, bem como dos benef(cid:14)·cios da(cid:14)· decorrentes, em fun(cid:231)a(cid:152)o do local onde se encontra sediado o fundo ou do local onde tenha sido assinado o contrato, apesar de se tratar de outros Estados-membros? Neste contexto, esta· a lei espanhola de seguros privados de 1995 em conformidade com o direito comunita·rio?


title: KERTOMUS Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop, Thessaloniki) tilinpäätöksestä ja varainhoidosta varainhoitovuoden 1996 osalta sekä keskuksen vastaukset

eurovoc_concepts:
Cedefop
financial control
financial year
management audit
report

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3635/97 del Luciano VECCHI a la Comisión. Garantías de cara a acceder a la iniciativa de empleo en el Reino Unido

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
United Kingdom
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 98 Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Luxemburgo esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/53) PREGUNTA ESCRITA E-3633/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en los Pa(cid:14)·ses Bajos Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en los Pa(cid:14)·ses Bajos esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/54) PREGUNTA ESCRITA E-3634/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Portugal Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en Portugal esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/55) PREGUNTA ESCRITA E-3635/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en el Reino Unido Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias. Sabiendo que esta cuestio·n se regula de manera distinta en cada uno de los Estados miembros de la Unio·n, ¿puede decir la Comisio·n si en el Reino Unido esta· previsto exigir a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro (y en general a las empresas de la econom(cid:14)·a social y del «tercer sistema») que presenten garant(cid:14)·as financieras o bancarias y, en caso afirmativo, con que· condiciones? (98/C 187/56) PREGUNTA ESCRITA E-3636/97 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Garant(cid:14)·as de cara a acceder a la iniciativa de empleo en Espan(cid:152)a Como ya se sen(cid:152)alo· en preguntas anteriores, la decisio·n de las autoridades italianas de obligar a las empresas que actu·an sin a·nimo de lucro a concertar garant(cid:14)·as bancarias para poder acceder a las iniciativas de empleo resulta costosa y punitiva para las entidades que tienen dificultades para presentar garant(cid:14)·as financieras propias


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3578/97 af Klaus LUKAS til Kommissionen. Euro og prisgennemskuelighed

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
competition
coordination of EMU policies
economic convergence
economic development
economic policy
monetary policy
prices policy
single market

formats: pdf print

text: C 187/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 6. 98 De franske myndigheder har meddelt, at de har udstedt tre cirkul(cid:230)rer til kommunerne om, hvorledes s(cid:229)danne krav skal behandles. I det franske indenrigsministeriets regi er der oprettet en gruppe, som skal sikre, at problemer med kommunernes behandling af erstatningskrav lłses. Kommissionen vil fortsat frems(cid:230)tte sine synspunkter i lyset af lłfterne afgivet af medlemmer af den franske regering til deres kolleger i andre medlemsstater. (98/C 187/37) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3578/97 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Euro og prisgennemskuelighed Med indfłrelsen af euroen vil prisgennemskueligheden i hele Europa blive v(cid:230)sentlig forłget. S(cid:230)dvanligvis har en łget prisgennemskuelighed konsekvenser for konkurrenceevnen samt for handels- og produktionsstrłmme- ne. Hvordan bedłmmer Kommissionen i denne forbindelse indfłrelsen af euroen og de arbejdspladsm(cid:230)ssige konsekvenser heraf? Hvordan vil Kommissionen bedłmme kriteriet med to (cid:229)rs EMS-medlemskab, og hvilke margener bliver i denne sammenh(cid:230)ng betragtet som »normale« (der anmodes om oplysning af de respektive procentsatser)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (23. januar 1998) Oprettelsen af Den (cid:216)konomiske og Monet(cid:230)re Union ((cid:216)MU) og euroens indfłrelse vil łge prisgennemsigtig- heden p(cid:229) det indre marked. Det vil blive lettere for forbrugerne og virksomhederne at sammenligne priserne p(cid:229) varer og tjenesteydelser i de forskellige medlemsstater. Det vil resultere i łget konkurrence mellem producenterne og en betydelig lettelse af samhandelen inden for euro-omr(cid:229)det. Den łgede konkurrence, de lavere omkostninger ved tv(cid:230)rnationale transaktioner og etableringen af et integreret euro-kapitalmarked med udsigt til lave rentesatser vil forbedre investeringsmulighederne i Europa. Den f(cid:230)lles valuta er derfor et af hovedelementerne i F(cid:230)llesskabets strategi for at forbedre den europ(cid:230)iske konkurrenceevne og skabe det nłdvendige grundlag for langsigtet, ikke-inflation(cid:230)r v(cid:230)kst og besk(cid:230)ftigelse. Da (cid:216)MU(cid:146)ens oprettelse foruds(cid:230)tter en f(cid:230)lles penge- og valutapolitik inden for euro-omr(cid:229)det, vil der blive en direkte forbindelse mellem lłnaftaler og besk(cid:230)ftigelsen. De nationale penge- og valutapolitikker vil ikke l(cid:230)ngere kunne akkomodere en lłn- og prisudvikling, som ikke er i overensstemmelse med den makrołkono- miske ramme i Europa. Med hensyn til konvergenskriteriet »valutakursstabilitet« skal det understreges, at der i artikel 109 J i EF-traktaten henvises til »overholdelse af de normale udsvingsmargener i det europ(cid:230)iske monet(cid:230)re systems valutakursmekanisme i mindst to (cid:229)r uden devaluering over for andre medlemsstaters valutaer«. Ministrene og medlemsstaternes centralbankdirektłrer besluttede i august 1993 midlertidigt at udvide de obligatoriske udsvingsmargener, der var fastsat for deltagerne i Det Europ(cid:230)iske Monet(cid:230)re Systems valutakurs- mekanisme (EMS) til – 15% i forhold til den bilaterale centralkurs. Samtidig bekr(cid:230)ftede de p(cid:229) ny deres stłtte til de regler og kriterier, der er fastsat i EF-traktaten for opn(cid:229)else af en tilstr(cid:230)kkelig hłj grad af konvergens til at sikre (cid:216)MU(cid:146)ens virkeliggłrelse. N(cid:229)r Kommissionen i marts 1998 anbefaler listen over de medlemsstater, der har opn(cid:229)et en hłj grad af vedvarende konvergens, vil den basere sin vurdering p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte kriterier


title: QUESTION ECRITE no 3591/97 de Yves VERWAERDE à la Commission. Films ayant réalisé les meilleures recettes en Espagne

eurovoc_concepts:
Spain
disclosure of information
film production
nationality
revenue

text: C 196/8 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 6. 98 (98/C 196/13) QUESTION E· CRITE E-3591/97 pose·e par Yves Verwaerde (PPE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Films ayant re·alise· les meilleures recettes en Espagne La Commission pourrait-elle donner la liste des films, par nationalite·, ayant re·alise· les meilleures recettes en Espagne en 1991, 1992, 1993, 1994 et 1995? Re·ponse donne·e par M. Oreja au nom de la Commission (2 fe·vrier 1998) La Commission transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement les informations demande·es. (98/C 196/14) QUESTION E· CRITE E-3648/97 pose·e par Armelle Guinebertie‘re (UPE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Concurrence de·loyale due au syste‘me de TVA Un chef d(cid:146)entreprise fran(cid:231)ais, fournisseur de mate·riaux pour e·leveurs de lapins, rele‘ve un pre·judice du(cid:136) a‘ l(cid:146)application diffe·rente du re·gime de TVA, selon que le fournisseur est un Fran(cid:231)ais ou un ressortissant d(cid:146)un autre E· tat membre de l(cid:146)Union. Dans le dernier cas, le mate·riel est vendu hors taxes; livre· de·but 1998, l(cid:146)e·leveur ne de·clarera sa TVA qu(cid:146)au de·but de l(cid:146)anne·e 1999 et n(cid:146)avancera pas les 20,60 % de TVA pendant 12 a‘ 18 mois, l(cid:146)E· tat fran(cid:231)ais servant d(cid:146)interme·diaire. En revanche, si le mate·riel achete· provient d(cid:146)un fournisseur fran(cid:231)ais, l(cid:146)e·leveur est oblige· de re·gler la TVA lors de l(cid:146)acquisition. Il existe, de‘s lors, une situation de concurrence de·loyale inflige·e par les services fiscaux fran(cid:231)ais au pre·judice des entrepreneurs fran(cid:231)ais. Par quels moyens la Commission envisage-t-elle de re·tablir des conditions plus favorables de concurrence, notamment, dans l(cid:146)application de la TVA? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (6 janvier 1998) La situation de·crite par l(cid:146)Honorable Parlementaire est la conse·quence des re‘gles diffe·rentes applicables aux e·changes intra-communautaires par rapport aux ventes re·alise·es a‘ l(cid:146)inte·rieur d(cid:146)un E· tat membre donne·. Alors que les principes fondamentaux qui sous-tendent le fonctionnement de la taxe sur la valeur ajoute·e (TVA) veulent que seul l(cid:146)assujetti vendeur de biens ou de services assume les charges et obligations en vue de sa bonne application, le re·gime transitoire de TVA pre·voit une de·rogation a‘ ces principes pour les ventes intra- communautaires de biens et rend l(cid:146)acheteur assujetti redevable de la TVA due dans l(cid:146)E· tat membre d(cid:146)arrive·e des biens. On peut ainsi constater, dans certaines situations extre(cid:136)mes, des diffe·rences de traitement fiscal dommageables aux ventes inte·rieures a‘ un E· tat membre donne·. Dans son rapport sur le fonctionnement du re·gime transitoire de taxation a‘ la TVA des e·changes intra-communautaires (1), la Commission avait de·ja‘ releve· l(cid:146)atteinte porte·e par le re·gime transitoire aux caracte·ristiques essentielles de la TVA. Dans sa communication sur «un syste‘me commun de TVA › un programme de travail pour le marche· unique» (2), la Commission, apre‘s avoir e·voque· les limites du re·gime


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3564/97 του Graham MATHER προς την Επ τροπή. Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τον φορολογικό συντονισμό (CΟΜ(97)495)

eurovoc_concepts:
competition
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
residence
savings
tax harmonisation
tax inspection
tax on investment income

text: C 196/6 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 6. 98 (98/C 196/09) GRAPTH ERVTHSH E-3564/97 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me ton forologiko· syntonismo· (COM(97)495) Kata· thn synedri·ash toy ECOFIN stiw 13 Oktvbri·oy 1997, h anakoi·nvsh ayth· thw Epitroph·w ejeta·suhke gia prv· th fora·. To en lo·gv e·ggrafo protei·nei e·na pake·to me·trvn gia thn antimetv· pish toy › o·pvw ton apokalei· › «epizhmi·oy forologikoy· antagvnismoy·». To Symboy·lio ka·lese thn Epitroph· na fe·rei prow syzh·thsh ne·a anakoi·nvsh me·xri to argo·tera tiw 12 Noembri·oy lamba·nontaw ypo·cin ta apotele·smata to·so thw synedri·ashw ayth·w o·son kai thw synedri·ashw thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w stiw 20 Oktvbri·oy. Oi ypoyrgoi· ypogra·mmisan omo·fvna thn pro·uesh· toyw gia epi·teyjh politikh·w symfvni·aw en sxe·sei me to ue·ma ayto· kata· thn synedri·ash toy ECOFIN thn 1h Dekembri·oy. (cid:211)son afora· thn forologi·a toy eisodh·matow toy kefalai·oy, sto Shmei·o 19 III thw anakoi·nvshw anafe·retai o·ti «ka·ue kra·tow me·low pre·pei ei·te na efarmo·sei e·na ela·xisto o·rio parakratoy·menoy fo·roy ei·te na pare·xei plhrofori·ew sxetika· me ta apotamieytika· eisodh·mata se a·lla kra·th me·lh». Akoloy·uvw, sto Shmei·o 19 V anafe·retai o·ti «oi ryumi·seiw gia ton e·legxo toy to·poy forologikh·w katoiki·aw tvn dikaioy·xvn den pre·pei na ei·nai yperbolika· poly·plokew». 1. Poie·w e·reynew e·xoyn dienerghuei· apo· thn Epitroph· gia ton prosdiorismo· efiktv· n ryumi·sevn; 2. Poia· h·tan ta apotele·smata tvn ereynv· n aytv· n; 3. Poie·w ei·nai oi oikonomike·w epiptv· seiw gia thn Koino·thta kai tiw arxe·w tvn kratv· n melv· n apo· ton e·legxo toy to·poy forologikh·w katoiki·aw tvn dikaioy·xvn; (98/C 196/10) GRAPTH ERVTHSH E-3565/97 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me ton forologiko· syntonismo· (COM(97)495) Kata· thn synedri·ash toy ECOFIN stiw 13 Oktvbri·oy 1997, h anakoi·nvsh ayth· thw Epitroph·w ejeta·suhke gia prv· th fora·. To en lo·gv e·ggrafo protei·netai e·na pake·to me·trvn gia thn antimetv· pish toy › o·pvw ton apokalei· › «epizhmi·oy forologikoy· antagvnismoy·». To Symboy·lio ka·lese thn Epitroph· na fe·rei prow syzh·thsh ne·a anakoi·nvsh me·xri to argo·tera tiw 12 Noembri·oy lamba·nontaw ypo·cin ta apotele·smata to·so thw synedri·ashw ayth·w o·son kai thw synedri·ashw thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w stiw 20 Oktvbri·oy. Oi ypoyrgoi· ypogra·mmisan omo·fvna thn pro·uesh· toyw gia epi·teyjh politikh·w symfvni·aw en sxe·sei me to ue·ma ayto· kata· thn synedri·ash toy ECOFIN thn 1h Dekembri·oy. (cid:211)son afora· thn forologi·a toy eisodh·matow toy kefalai·oy, sto Shmei·o 19 III thw anakoi·nvshw anafe·retai o·ti «ka·ue kra·tow me·low pre·pei ei·te na efarmo·sei e·na ela·xisto o·rio parakratoy·menoy fo·roy ei·te na pare·xei plhrofori·ew sxetika· me ta apotamieytika· eisodh·mata se a·lla kra·th me·lh». Akoloy·uvw, sto Shmei·o 19 VI anafe·retai o·ti «se peri·ptvsh poy e·na kra·tow me·low den epile·jei thn enallaktikh· ly·sh thw antallagh·w plhroforiv· n, ua pre·pei na efarmo·sei e·na ela·xisto o·rio parakratoy·menoy fo·roy. O ela·xistow ayto·w syntelesth·w forologi·aw pre·pei na kauorisuei· se epi·pedo ikano· na diasfali·zei e·na apodekto· epi·pedo o·son afora· th forologi·a tvn diasynoriakv· n apotamiey·sevn». Pv· w ua prosdiorisuei· ayto· to «apodekto· epi·pedo», kai poia· diadikasi·a ua akoloyuhuei· gia thn epi·teyjh symfvni·aw en sxe·sei me ayto·; (98/C 196/11) GRAPTH ERVTHSH E-3566/97 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (13 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me ton forologiko· syntonismo· (COM(97)495) Kata· thn synedri·ash toy ECOFIN stiw 13 Oktvbri·oy 1997, h anakoi·nvsh ayth· thw Epitroph·w ejeta·suhke gia prv· th fora·. To en lo·gv e·ggrafo protei·nei e·na pake·to me·trvn gia thn antimetv· pish toy › o·pvw ton apokalei· › «epizhmi·oy forologikoy· antagvnismoy·». To Symboy·lio ka·lese thn Epitroph· na fe·rei prow syzh·thsh ne·a anakoi·nvsh me·xri to argo·tera tiw 12 Noembri·oy lamba·nontaw ypo·cin ta apotele·smata to·so thw synedri·ashw ayth·w o·son kai thw synedri·ashw thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w stiw 20 Oktvbri·oy. Oi ypoyrgoi· ypogra·mmisan omo·fvna thn pro·uesh· toyw gia epi·teyjh politikh·w symfvni·aw en sxe·sei me to ue·ma ayto· kata· thn synedri·ash toy ECOFIN thn 1h Dekembri·oy


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3563/97 del Graham MATHER a la Comisión. Comunicación de la Comisión sobre coordinación fiscal (COM (97)0495)

eurovoc_concepts:
competition
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
savings
tax harmonisation
tax on investment income

text: 22. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 196/5 Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3548/97 y E-3549/97 dada por el Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (6 de enero de 1998) En una declaracio·n que figura en el acta del Consejo sobre la Directiva 92/83/CEE del Consejo, relativa a la armonizacio·n de las estructuras de los impuestos especiales sobre el alcohol y las bebidas alcoho·licas (1), se afirma lo siguiente: «El Consejo y la Comisio·n declaran que los Estados miembros que han eximido tradicionalmente la produccio·n por particulares de pequen(cid:152)as cantidades de alcohol para su consumo propio podra·n seguir aplicando dichas exenciones. » De conformidad con dicha declaracio·n, Francia ha seguido eximiendo la produccio·n de diez litros de alcohol puro al an(cid:152)o por parte de todos aquellos que tradicionalmente han disfrutado de tal exencio·n. Aparte de este caso espec(cid:14)·fico, ha de someterse a impuestos el conjunto de la produccio·n de bebidas alcoho·licas. No obstante, el art(cid:14)·culo 22 de la Directiva 92/83/CEE ofrece a los Estados miembros la opcio·n de aplicar un tipo reducido a la produccio·n de pequen(cid:152)as destiler(cid:14)·as. Francia, igual que la mayor(cid:14)·a de los Estados miembros, ha decidido no hacer uso de esa opcio·n. Teniendo en cuenta que Francia no se ha acogido a esta opcio·n, han de aplicarse las normas generales de la Directiva 92/12/CEE, de 25 de febrero de 1992, relativa al re·gimen general, tenencia, circulacio·n y controles de los productos objeto de impuestos especiales (2), de tal forma que, salvo en el caso de la citada exencio·n de la destilacio·n casera, todas las destiler(cid:14)·as francesas son depo·sitos fiscales en los que se suspende el pago de impuestos hasta que los bienes producidos pasan al despacho a libre pra·ctica, y en los que se toman en consideracio·n las pe·rdidas ocasionadas de forma natural al producto de la destiler(cid:14)·a. Por u·ltimo, en lo que respecta al enfoque de la Comisio·n sobre la futura armonizacio·n en este a·mbito, una de las razones por las cuales se permitieron originalmente tales excepciones era que, dentro de los para·metros establecidos, se estimaba que el re·gimen fiscal aplicable a estos pequen(cid:152)os productores no ten(cid:14)·a repercusiones suficientes sobre el mercado interior como para exigir uniformidad a escala comunitaria. A la luz de las quejas de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, la Comisio·n examinara· esta cuestio·n, pero por el momento no tiene intencio·n de seguir tratando de armonizar dicho re·gimen fiscal. (1) DO L 316 de 31. 10. 1992. (2) DO L 76 de 23. 3. 1992. (98/C 196/08) PREGUNTA ESCRITA E-3563/97 de Graham Mather (PPE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Comunicacio·n de la Comisio·n sobre coordinacio·n fiscal (COM (97)0495) La mencionada Comunicacio·n de la Comisio·n se examino· por primera vez en la reunio·n del Consejo ECOFIN del 13 de octubre de 1997. El documento propone un paquete de medidas orientadas a atajar lo que califica de competencia fiscal perjudicial. El Consejo pidio· a la Comisio·n que presentara una nueva Comunicacio·n, a ma·s tardar el 12 de noviembre, en la que se tuvieran en cuenta los resultados de esta reunio·n, y de la del Grupo de Pol(cid:14)·tica Fiscal del 20 de octubre. Los ministros subrayaron por unanimidad su intencio·n de alcanzar un acuerdo pol(cid:14)·tico sobre este asunto en la reunio·n del Consejo ECOFIN del 1 de diciembre. Con respecto a la imposicio·n de los ingresos del capital, en el punto 19 III de su Comunicacio·n, la Comisio·n afirma que cada Estado miembro deber(cid:14)·a establecer un impuesto de retencio·n en la fuente m(cid:14)·nimo, o bien facilitar informacio·n sobre los ingresos del ahorro a los dema·s Estados miembros. En el punto 19 IV, declara que la Comunidad deber(cid:14)·a promover la solucio·n acordada ma·s alla· de sus fronteras. 1. 2. ¿Mediante que· mecanismos y organizaciones internacionales piensa la Comisio·n promover dicha solucio·n? ¿Cua·les sera·n los medios utilizados en el contexto de dichos mecanismos y organizaciones?


title: QUESTION ECRITE no 3565/97 de Graham MATHER à la Commission. Communication de la Commission sur l'harmonisation fiscale (COM(97)0495)

text: C 196/6 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 6. 98 (98/C 196/09) QUESTION E· CRITE E-3564/97 pose·e par Graham Mather (PPE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Communication de la Commission sur l(cid:146)harmonisation fiscale (COM(97)0495) La communication pre·cite·e de la Commission a e·te· examine·e pour la premie‘re fois lors de la re·union du Conseil ECOFIN du 13 octobre dernier. Ce document pre·voit un ensemble de mesures visant a‘ reme·dier a‘ ce qu(cid:146)elle qualifie de concurrence fiscale pre·judiciable. Le Conseil a invite· la Commission a‘ soumettre d(cid:146)ici au 12 novembre prochain une nouvelle communication qui tienne compte des re·sultats de cette re·union ainsi que de ceux de la re·union du groupe «Politique fiscale» qui s(cid:146)est tenue le 20 octobre dernier. Les ministres ont exprime· unanimement leur volonte· de parvenir a‘ un accord politique sur ce sujet lors de la re·union du Conseil ECOFIN du 1er de·cembre prochain. En ce qui concerne l(cid:146)imposition des revenus du capital, la Commission de·clare au paragraphe 19, point III, de sa communication, que «chaque E· tat membre pourrait soit instituer une retenue a‘ la source minimum, soit fournir des informations sur les revenus de l(cid:146)e·pargne aux autres E· tats membres». Elle affirme ensuite, au paragraphe 19, point V, que «les dispositions concernant la ve·rification de la re·sidence fiscale des be·ne·ficiaires devraient aussi e(cid:136)tre suffisamment pratiques». 1. 2. La Commission a-t-elle proce·de· a‘ des e·tudes au sujet des dispositions susceptibles d(cid:146)e(cid:136)tre adopte·es? Qu(cid:146)ont re·ve·le· ces e·tudes? Quelles sont les implications financie‘res de la ve·rification de la re·sidence fiscale des be·ne·ficiaires pour les 3. autorite·s de la Communaute· et celles des E· tats membres? (98/C 196/10) QUESTION E· CRITE E-3565/97 pose·e par Graham Mather (PPE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Communication de la Commission sur l(cid:146)harmonisation fiscale (COM(97)0495) La communication pre·cite·e de la Commission a e·te· examine·e pour la premie‘re fois lors de la re·union du Conseil ECOFIN du 13 octobre dernier. Ce document pre·voit un ensemble de mesures visant a‘ reme·dier a‘ ce qu(cid:146)elle qualifie de concurrence fiscale pre·judiciable. Le Conseil a invite· la Commission a‘ soumettre d(cid:146)ici au 12 novembre prochain une nouvelle communication qui tienne compte des re·sultats de cette re·union ainsi que de ceux de la re·union du groupe «Politique fiscale» qui s(cid:146)est tenue le 20 octobre dernier. Les ministres ont exprime· unanimement leur volonte· de parvenir a‘ un accord politique sur ce sujet lors de la re·union du Conseil ECOFIN du 1er de·cembre prochain. En ce qui concerne l(cid:146)imposition des revenus du capital, la Commission de·clare au paragraphe 19, point III, de sa communication, que «chaque E· tat membre pourrait soit instituer une retenue a‘ la source minimum, soit fournir des informations sur les revenus de l(cid:146)e·pargne aux autres E· tats membres». Elle affirme ensuite, au paragraphe 19, point VI, que «dans le cas ou‘ un E· tat membre n(cid:146)opterait pas pour l(cid:146)e·change d(cid:146)informations, il devrait appliquer une retenue a‘ la source, au moins a‘ un taux minimum. Ce taux d(cid:146)imposition minimum est fixe· a‘ un niveau suffisant pour garantir un degre· acceptable d(cid:146)imposition de l(cid:146)e·pargne transfrontalie‘re. » Comment ce «degre· acceptable» sera-t-il e·value· et fixe·? (98/C 196/11) QUESTION E· CRITE E-3566/97 pose·e par Graham Mather (PPE) a‘ la Commission (13 novembre 1997) Objet: Communication de la Commission sur l(cid:146)harmonisation fiscale (COM(97)0495) La communication pre·cite·e de la Commission a e·te· examine·e pour la premie‘re fois lors de la re·union du Conseil ECOFIN du 13 octobre dernier. Ce document pre·voit un ensemble de mesures visant a‘ reme·dier a‘ ce qu(cid:146)elle qualifie de concurrence fiscale pre·judiciable. Le Conseil a invite· la Commission a‘ soumettre d(cid:146)ici au 12 novembre prochain une nouvelle communication qui tienne compte des re·sultats de cette re·union ainsi que de ceux de la re·union du groupe «Politique fiscale» qui s(cid:146)est tenue le 20 octobre dernier. Les ministres ont exprime· unanimement leur volonte· de parvenir a‘ un accord politique sur ce sujet lors de la re·union du Conseil ECOFIN du 1er de·cembre prochain