title: Komission tiedonanto -Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet -Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
action programme
energy policy
energy technology
environmental protection
renewable energy

text: f:UROOPAN YHTEISÖJEN KOMtSStO Bryssel, 26. 11. 1997 KOM(97) 599 Jopull. KOMISSION TIEDONAfiJO TULEVAISUUDEN ENERGIA: UUSIUTUVAT ENERGIALÄHTEET Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja SISÄLLYSLUETTELO 1 Taustaa 1. 1 Yleiset puitteet 1. 1. 1 Johdanto 1. 1. 2 Nykytilanne 1. 1. 3 Yhteisön strategian tarve 1. 2 1. 3 Vihreästä kirjasta käyty keskustelu Strategiset tavoitteet 1. 3. 1 Unionin kunnianhimoinen tavoite 1. 3. 2 Jäsenvaltioiden tavoitteet ja strategiat 1. 3. 3 Alakohtaisesti saavutettavissa oleva uusiutuvien energialähteiden käytön kasvu 1. 4 2 2. 1 2. 2 Alustava arvio joistakin kustannuksista ja hyödyistä Toimintasuunnitelman pääpiirteet Johdanto Sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet 2. 2. 1 Uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkömarkkinoille 2. 2. 2 Verotus- ja rahoitustoimenpiteet 2. 2. 3 Uusi liikennettä sekä lämmön- ja sähköntuotantoa koskeva bioenergia-aloite 2. 2. 4 Rakennuksia koskevien määräysten kehittäminen ja sen vaikutukset yhdyskuntasuunnitteluun 2. 3 Yhteisön politiikan tehostaminen 2. 3. 1 Ympäristö 2. 3. 2 Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys 2. 3. 3 Kilpailu ja valtiontuet 2. 3. 4 Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely 2. 3. 5 Aluepolitiikka 2. 3. 6 Yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittämispolitiikka p. 4 p. 4 p. 4 p. 4 p. 6 p. 8 p. 10 p. 10 p. 11 p. 11 p. 12 p. 15 p. 15 p. 15 p. 16 p. 17 p. 18 p. 20 p. 20 p. 21 p. 21 p. 21 p. 22 p. 22 p. 24 2. 3. 7 Ulkosuhteet 2. 4 2. 5 Jäsenvaltioiden yhteistyön lujittaminen Tukitoimenpiteet 2. 5. 1 Kohdennetut edistämistoimenpiteet 2. 5. 2 Markkinakelpoisuus ja kuluttajansuoja 2. 5. 3 Uusiutuvien energialähteiden rahoitusmahdollisuuksien parantaminen rahoituslaitosten ja kaupallisten rahoitusmarkkinoiden osalta 2. 5. 4 Uusiutuvien energialähteiden käyttöä tukevat verkostot 3 Vauhdittam iskam panja 3. 1 Johdanto 3. 2 Avaintoimet 3. 2. 1 Miljoonan valoenergiajärjestelmän käyttöönotto 3. 2. 2 10 000 MW: n tuulivoimapuistokapasiteetin käyttöönotto 3. 2. 3 10 000 MWth:n biomassakapasiteetin käyttöönotto 3. 2. 4 Uusiutuvien energialähteiden integroitu käyttö 100 kokeiluyhteisössä 3. 3 Arvio joistakin kustannuksista ja hyödyistä 4 Seuranta ja täytäntöönpano 4. 1 Täytäntöönpano ja edistymisen seuranta 4. 2 4. 3 Euroopan unionin politiikkojen ja ohjelmien sisäinen koordinointi Täytäntöönpano jäsenvaltioissa ja yhteistyö Euroopan unionin tasolla 4. 4 Toimintasuunnitelman täytäntöönpano - jatkotoimenpiteet LIITTEET Ohjeellinen toimintasuunnitelma 11 Eri uusiutuvien energialähteiden arvioitu panos - vuoteen 2010 laadittu skenaario 11. 1 Biomassa p. 25 p. 26 p. 27 p. 27 p. 28 p. 28 p. 29 p. 30 P. 30 p. 30 p. 30 p. 32 p. 33 p. 33 p. 34 p. 35 p. 35 p. 35 p. 35 p. 36 p. 37 p. 41 p. 41 2 p. 43 p. 44 p. 44 p. 45 p. 45 p. 46 p. 46 p. 47 p. 47 p. 47 P. 49 p. 51 11. 2 11. 3 11. 4 11. 5 11. 6 11. 7 11. 8 11. 9 Vesi voima Tuulienergia Auringon läm pöenergia Auringon valoenergia Passiivinen aurinkoenergia Geoterminen energia ja lämpöpumput Muut uusiutuvat energialähteet Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön yleistavoitteen saavuttaminen 11. 10 Uusiutuvien energialähteiden arvioitu osuus sähkön- ja lämmöntuotannossa 11. 11 Arvio joistakin kustannuksista ja hyödyistä 111 Uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevat jäsenvaltioiden suunnitelmat ja toimet 1. 1 A 2. 3. 4. 5. 6. TAULUKOT Uusiutuvien energialähteiden osuus sisämaan bruttoenergiankulutuksesta Eri uusiutuvien energialähteiden arvioitu panos vuoteen 201 O laaditussa skenaariossa p. 52 Nykyinen uusiutuvien energialähteiden bruttokulutus (miljoonaa öljyekvivalenttitonnia) ja vuotta 201 O koskeva ennuste Nykyinen uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto ja vuotta 2010 koskeva ennuste Nykyinen uusiutuviin energialähteisiin perustuva lämmöntuotanto (miljoonaa öljyekvivalenttitonnia) ja vuotta 2010 koskeva ennuste Arvio kokonaisstrategian toteuttamisen edellyttämistä investointikustannuksista ja koituvista hyödyistä p. 53 p. 54 p. 55 p. 56 Arvio alakohtaisista investointikustannuksista ja hyödyistä p. 57 3 Luku 1 Taustaa 1. 1 Yleiset puitteet bruttoenergiankulutuksesta, 1. 1. 1 Johdanto Uusiutuvia energialähteitä hyödynnetään nykyään Euroopan unionissa epätasaisesti ja liian vähän. Vaikka monia uusiutuvia energialähteitä on käytettävissä runsaasti ja niihin liittyvät taloudelliset mahdollisuudet ovat merkittävät, niiden osuus unionin koko lisääntyvän s1samaan tulevaisuudessa, on valitettavan pieni, alle kuusi prosenttia. Jotta voitaisiin vastata tämän tarvitaan yhteisiä ponnisteluja sekä Euroopan yhteisön tasolla että jäsenmaissa. Mikäli yhteisö ei onnistu seuraavan lisäämään huomattavasti uusiutuvista energialähteistä vuosikymmenen aikana tärkeän saatavan kehitysmahdollisuuden noudattaa ympäristönsuojelua koskevia sitoumuksiaan Euroopassa ja maailmanlaajuisesti. energiantarpeestaan, yhä tilanteen asettamaan haasteeseen, se menettää vaikeampaa osuutta ja ennustetaan energian samalla jonka yhä sen on riippuvuutta Uusiutuvat energialähteet ovat kotimaisia energialähteitä. Näin ollen niiden avulla voidaan vähentää ja parantaa energian saannin tuontienergiasta varmuutta. Kehittämällä uusiutuvia energialähteitä voidaan niin ikään edesauttaa aktiivisesti työpaikkojen luomista erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka ovat tärkeitä yhteisön talousrakenteen kannalta ja jotka ovat enemmistönä uusiutuvan energian tuotannon eri aloilla. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto voi olla avaintekijä myös alueellisessa kehittämisessä, tavoitteena on yhteisön jonka sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen. lupaavia teollisuudelle, Monissa Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Afrikan kolmansissa maissa odotettavissa oleva energiankulutuksen kasvu, joka voidaan tyydyttää suurelta osin hyödyntämällä liiketoimintamahdollisuuksia Euroopan uusiutuvia energialähteitä, avaa johtavassa asemassa monilla unionin joka on kansainvälisesti uusiutuvien energialähteiden osa-alueilla. Uusiutuviin energialähteisiin liittyvä teknologia on suurimmaksi osaksi modulaarista, mikä mahdollistaa niiden asteittaisen ja mahdollistaa käyttöönoton. Tämä helpottaa myös käyttöönoton tarvittaessa toiminnan nopean laajentamisen. Myös suuri yleisö suhtautuu suopeammin uusiutuvien kuin muiden energialähteiden kehittämiseen, mikä johtuu paljolti ympäristöön liittyvistä syistä. rahoitusta ilmastonmuutosta joulukuussa 1997 kansakuntien kolmas 1. 1. 2 Nykytilanne Nyt kun Rion konferenssista on kulunut viisi vuotta, ilmastonmuutos on jälleen kuuma järjestetään Kiotossa kansainvälinen keskustelunaihe, koska puitesopimuksen Yhdistyneiden sopimuspuolten että todennut, ilmastonmuutos vaatii pikaisia toimia. Se on lisäksi vahvistanut neuvottelukannakseen tavoitteen, vähennettävä teollisuusmaissa 15 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2010 mennessä. Edistääkseen tämän tavoitteen saavuttamista yhteisön jäsenvaltioissa komissio on yksilöinyt ilmastonmuutosta ja energiapolitiikkaa koskevassa tiedonannossaan 1 joukon energiaan liittyviä toimia, joihin kuuluu muun muassa uusiutuvien energialähteiden kehittäminen keskeisiksi energiantuotannon välineiksi. konferenssi. Euroopan unioni on kasvihuonekaasujen päästöjä olisi jonka mukaan koskevan 1 Ilmastonmuutos ja energ~politiikka, KOM(97) 196 lopullinen, 14. 5. 1997 4 toteutettavissa. Äskettäin antamassaan Ministerineuvosto hyväksyi komission tiedonannon ja pyysi komissiota laatimaan toimintaohjelman sekä esittämään uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian. Komissio on Kioton kansainvälisen ilmastonmuutoskonferenssin valmisteluvaiheessa vahvistanut Euroopan unionin neuvottelutavoitteen olevan sekä teknisesti että tiedonannossa2 komissio taloudellisesti tarkastelee COrpäästöjen tuntuvan vähentämisen seurauksia, muun muassa energia tavoiteltu vähennys päästöjen määrässä alalle aiheutuvia vaikutuksia. Jotta saavutettaisiin, unionissa on tehtävä merkittäviä energiapoliittisia päätöksiä, joiden avulla voidaan etenkin vähentää energia- ja hiili-intensiteettiä. Nimenomaan uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvun vauhdittaminen on erittäin tärkeää hiili-intensiteetin ja samalla COrpäästöjen vähentämisen kannalta riippumatta siitä, minkälaiseen tulokseen Kioton konferenssissa lopulta päädytään. Euroopan unioni on jo nyt 50-prosenttisesti riippuvainen tuontienergiasta, ja ilman alalla toteutettavia toimia tuontiriippuvuuden arvioidaan lisääntyvän vuoteen 2020 mennessä 70 prosenttiin. Tämä koskee erityisesti öljyä ja kaasua, joita tuodaan tulevaisuudessa lisääntyvässä määrin entistä kauempana unionista sijaitsevista lähteistä. Monissa tapauksissa näihin lähteisiin liittyy myös tiettyjä geopoliittisia epävarmuustekijöitä. Näin ollen energian saannin varmuus nousee yhä tärkeämmäksi kysymykseksi. Uusiutuvilla energialähteillä tulee olemaan tärkeä asema ·vähennettäessä energian tuontia, ja samalla ne vaikuttavat myös myönteisesti kauppataseeseen ja energian saannin varmuuteen. on päästy olemassaoloa yksimielisyyteen jo edistytty varsin pitkälle. Energian sisämarkkinoiden aikaansaamisessa on Ministerineuvostossa vapauttamisen ensimmäisestä vaiheesta, ja kaasualaa koskevat neuvottelut ovat hyvässä vauhdissa. energiamuotojen markkinoiden edellyttävien Energiaverkkojen avaaminen tuo markkinavoimat aloille, jotka ovat viime aikoihin asti olleet suurimmaksi osaksi monopolien hallussa. Tämä luo uusiutuville energialähteille haastavan uuden toimintaympäristön: yhtäältä niille avautuu lisää mahdollisuuksia mutta toisaalta ne joutuvat vastaamaan tiukan hintakilpailun asettamaan haasteeseen. Tarvitaankin tarkoituksenmukaisia joille edistetään uusiutuvien energialähteiden kehittämistä. sähköalan lisätoimia, Uusiutuvien energialähteiden osuus yhteisön energiataseesta on käytettävissä oleviin teknisiin mahdollisuuksiin nähden edelleen selvästi liian pieni. On kuitenkin näkyvissä merkkejä siitä, että tilanne on muuttumassa, joskin hitaasti. Resurssiperusta tunnetaan entistä paremmin, alalla käytettävä teknologia paranee jatkuvasti, asenteet uusiutuvien energialähteiden käyttöä kohtaan ovat muuttumassa ja uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseen ja alan palvelut kehittyvät. Siitä huolimatta uusiutuvilla energialähteillä on edelleen vaikeuksia "lyödä itsensä läpi" saada markkinoilla. Monet kilpailukykyisiksi varsin vähillä lisäponnisteluilla. Toisaalta biomassa (mukaan lukien energiakasvit), tuulienergia ja aurinkoenergia tarjoavat kaikki runsaasti toistaiseksi hyödyntämättömiä teknisiä mahdollisuuksia. tuotteiden valmistus energialähteet uusiutuvat kuitenkin voitaisiin liittyvien Nykyiset kehityssuuntaukset osoittavat, että uusiutuvien energialähteiden käyttöön liittyvää teknologiaa on pystytty kehittämään viime vuosina huomattavasti. Kustannukset laskevat nopeasti, ja monien uusiutuvien energialähteiden käyttö on jo lähes oikeanlaisissa olosuhteissa - nykyään - ja kannattavaa. Lisäksi on saatu ensimmäisiä viitteitä taloudellisesti kannattavaa tuulienergiajärjestelmien tai 2 Ilmastonmuutos - EU:n lähestymistapa Kioton ympäristökonferenssia varten, KOM(97) 481 lopullinen, 1. 10. 1997 5 aurinkokahojen ottamisesta käyttöön laajassa mittakaavassa. Eräät energialähteet, jo nykyään etenkin biomassa, pienet vesivoimalaitokset kilpailukykyisiä ja taloudellisesti elinkelpoisia erityisesti verrattuna muihin hajautettuihin sovelluksiin. Auringon valoenergian hyödyntämisen kustannukset ovat laskeneet nopeasti, mutta tämä energiantuotantomuoto on edelleen riippuvaisempi suotuisista nykyisin olosuhteista kilpailukykyisiä monilla unionin alueilla. kuin muut. Aurinkokäyttöiset vedenlämmittimet ovat tuulienergia, ovat ja entistä tavanomaisia edullisemmiksi taloudellisessa tilanteessa vakavana esteenä Vallitsevassa tiettyjen uusiutuvien energialähteiden laajemmalle käytölle ovat olleet muita energialähteitä korkeammat alkuvaiheen investointikustannukset. Näin on siitä huolimatta, että monien uusiutuvien energialähteiden kustannukset ovat muuttumassa - joissakin tapauksissa jopa varsin nopeasti käyttävään energiantuotantoon verrattuna ja että uusiutuvien energialähteiden polttoaineesta aiheutuvat käyttökustannukset ovat biomassaa lukuun ottamatta olemattomat. Tämä johtuu erityisesti siitä, että tavanomaisilla menetelmillä tuotetun energian hinnat eivät tällä hetkellä vastaa objektiivisia kokonaiskustannuksia, joihin kuuluvat myös tavanomaisten polttoaineiden käytön aiheuttamasta ympäristön yhteiskunnalle pilaantumisesta aiheutuvat ulkoiset kustannukset. Lisäksi uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa jarruttaa se, että nämä energialähteet, kuten monet muutkin innovatiiviset teknologiat, kärsivät alkuvaiheessa sijoittajien, valtiovallan ja käyttäjien luottamuksen puutteesta. Syynä tähän on, että niiden tarjoamista teknisistä ja taloudellisista mahdollisuuksista ei tiedetä tarpeeksi ja että muutos ja uudet ajatukset kohtaavat yleensäkin aina vastarintaa. polttoaineita tarkastellen kehityksen eturintamassa useilla Eurooppa on maailmanlaajuisesti uusiutuvien energialähteiden osa-alueilla. Ala kokonaisuudessaan on Euroopan unionissa merkittävä ja tuotantoteollisuus käsittää useita satoja, pääasiassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tämän lisäksi tarvitaan hankinta- ym. palveluja. Alan uuden teknologian (johon eivät kuulu suuret vesivoimalaitokset tavanomainen käyttö) vuotuinen ja biomassan maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on arviolta yli viisi miljardia ecua. Euroopan osuus tästä on yli kolmannes. työllistäjä. Pelkästään kokoonpano- varsinainen jo vuonna sisällytti keskeinen edistäneet 1. 1. 3 Yhteisön strategian tarve Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen on jo jonkin aikaa ollut Euroopan yhteisön tavoite. Neuvosto3 1986 energiapolitiikan energiatavoitteisiinsa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisen. Tämän jälkeen alan teknologiaa on kyetty kehittämään huomattavasti JOULE-THERMIEn, INCOn ja FAIRin kaltaisten yhteisön eri TTK- ja esittelyohjelmien avulla. Nämä ohjelmat ovat kattavan sekä teollisuudenalan teollisuutta saavuttamaan kansainvälisesti johtavan aseman alalla. Teknologisen johtoaseman säilyttämistä tukee tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma, jossa uusiutuvilla energialähteillä on keskeinen asema. AL TEN ER-ohjelman4 myötä neuvosto otti ensimmäisen kerran käyttöön erityisen uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tarkoitetun rahoitusinstrumentin. Euroopan parlamentti on puolestaan ja äskettäisessä toistuvasti korostanut uusiutuvien energialähteiden merkitystä päätöslauselmassaan5 se kannatti voimakkaasti yhteisön toimintasuunnitelman luomista Eurooppaan että auttaneet Euroopan energialähteiden uusiutuvien osa-alueet kaikki 3 EYVL N:o C 241, 25. 9. 1986, s. 1 4 EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993, s. 41 5 PE 216/788 lopullinen 6 tavoitteista laatimista niiden käytön edistämiseksi. Komissio esitti näkemyksensä yhteisön energiapolitiikan ja niiden saavuttamiseksi käytettävistä välineistä Euroopan unionin energiapolitiikka6. Energiapolitiikalle valkoisessa kirjassaan määritettiin kolme keskeistä tavoitetta: kilpailukyvyn parantaminen, energian saannin varmuus sekä ympäristön suojelu. Yhdeksi tärkeäksi tekijäksi näihin tavoitteisiin pyrittäessä katsottiin uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen. Lisäksi yksilöitiin ehdotettiin energialähteitä "ohjeellisessa energiapolitiikkaa koskevan valkoisen työohjelmassa". koskevaa kirjan liitteenä olleessa strategiaa, uusiutuvia jota tukevia liittyviä ohjelmia toimenpiteitä. Jotkin Samaan aikaan jäsenvaltioissa on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja laatineet niihin suunnitelmia ja määrittäneet tavoitteita uusiutuvien energialähteiden kehittämiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Uusiutuvien energialähteiden osuus sisämaan jäsenvaltioissa, alle 1 bruttoenergiankulutuksesta vaihtelee huomattavasti eri ·1 ). Yhteisön strategia luo tarvittavat prosentista yli 25 prosenttiin (ks. kokonaispuitteet kansallisille aloitteille tehostamalla lisäarvoa toimenpiteiden kokonaisvaikutusta. jäsenvaltiot ovat ja antaa niille taulukko johdonmukaista Uusiutuvia energialähteitä koskevan kokonaisstrategian laatiminen on noussut olennaisen tärkeäksi kysymykseksi useasta eri syystä. Kaikkein tärkein syy on se, että ilman ja selkeää strategiaa sekä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuudelle asetettua kunnianhimoista yleistavoitetta nämä energialähteet eivät saa merkittävää osuutta yhteisön energiataseesta. Tekniikan kehitys ei pysty yksin murtamaan niitä monia ei-teknisiä esteitä, jotka jarruttavat uusiutuvien energialähteiden aseman vahvistumista energiamarkkinoilla. Useimpien perinteisten polttoaineiden hinnat ovat tällä hetkellä suhteellisen vakaita ja historiallisesti katsoen alhaisella tasolla, mikä on jo sinänsä omiaan estämään siirtymistä uusiutuvien energialähteiden käyttöön. Tässä tilanteessa ovat selvästikin tarpeen poliittiset toimenpiteet, joilla muutetaan vallitsevaa asetelmaa siten, että edellä mainitut ympäristöön ja energian saannin varmuuteen liittyvät keskeiset näkökohdat otetaan paremmin huomioon. liman selkeää ja kokonaisvaltaista strategiaa toimenpiteitä uusiutuvien energialähteiden kehitys on liian hidasta. Näin ollen pitkän aikavälin vakaan kehyksen luominen uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle siten, että otetaan huomioon niin poliittiset, lainsäädännölliset, hallinnolliset, taloudelliset kuin markkinoihinkin liittyvät näkökohdat, on ensisijaisen tärkeää näiden energialähteiden kehittämiseen osallistuvien taloudellisten toimijoiden kannalta. Lisäksi sisämarkkinoiden kehittyessä vaaditaan yhteisön laajuista strategiaa, jotta voidaan välttää jäsenvaltioiden joutuminen keskenään eriarvoiseen asemaan tai energiamarkkinoiden vääristyminen. Euroopan uusiutuvien energialähteiden alan teollisuuden johtava kansainvälinen asema voidaan säilyttää ja sitä voidaan lujittaa ainoastaan luomalla laajat ja kasvavat kotimarkkinat. lainsäädännöllisiä ja siihen liittyviä Uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävän politiikan muotoilu edellyttää aloitteita, jotka koskevat laaja-alaisesti politiikan eri osa-alueita: energiaa, ympäristöä, työllisyyttä, verotusta, kilpailua, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä, maataloutta, aluepolitiikkaa sekä ulkosuhteita. Uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian keskeisenä tavoitteena on varmistaa, että tarve edistää näiden energialähteiden käyttöä tunnustetaan sekä esitettäessä uusia poliittisia toimia koskevia aloitteita että toteutettaessa olemassa olevia politiikkoja kaikilla edellä luetelluilla aloilla. Tarvitaankin taata, että näitä politiikkoja jonka avulla voidaan kattava toimintasuunnitelma, 6 Euroopan unionin energiapolitiikka, KOM(95) 682, 13. 12. 1995 7 toteutetaan yhdenmukaisesti sekä koko yhteisössä, paikallisesti. jäsenvaltioiden tasolla että Jäsenvaltioilla on toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ratkaisevan tärkeä asema. Niiden on päätettävä yleisten puitteiden sisällä omista erityistavoitteistaan ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä kehitettävä kansalliset strategiat näiden valkoisessa kirjassa ehdotetut toimenpiteet on myös sovitettava kunkin jäsenvaltion erityisten sosioekonomisten, ympäristöön ja energiaan liittyviin sekä maantieteellisten erityispiirteiden mukaisiksi. Niin ikään on otettava huomioon kunkin jäsenvaltion tekniset ja fyysiset mahdollisuudet hyödyntää uusiutuvia energialähteitä. Selvittääkseen uusiutuvien energialähteiden alalla toteutettavien yksittäisten poliittisten aloitteiden mahdollisia vaikutuksia komissio on tukenut TERES-hanketta. TERES 11 - tutkimus7 perustuu yhteen niistä skenaarioista, joita kehiteltiin aiemmin Euroopan energiatilannetta vuoteen 2020 selvittäneessä komission ennusteessa8, mutta siinä mennään pidemmälle ottamalla huomioon erilaisia uusiutuvia energialähteitä koskevia olettamuksia ja hahmottelemalla näin kolme lisäskenaariota. Näissä skenaarioissa sIsamaan ennustetaan bruttoenergiankulutuksesta 9,9-12,5 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Kyseisiin energialähteisiin liittyvä tekninen potentiaali on kuitenkin vielä paljon suurempi. energialähteiden uusiutuvien osuudeksi Eri skenaariot osoittavat selvästi, että merkittävä osa Euroopan unionissa tarvittavasta energiasta voidaan saada uusiutuvista energialähteistä. Toisaalta uusiutuvien energialähteiden asema energialähteiden yhdistelmässä on hyvin herkkä politiikan muutoksille. Jos käyttöön ei oteta erityisiä kannustimia, uusiutuvien energialähteiden tarjoamat mittavat mahdollisuudet jäävät hyödyntämättä, eivätkä nämä energialähteet saa riittävää osuutta Euroopan energiataseesta. 1. 2 Vihreästä kirjasta käyty keskustelu Komissio aloitti uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian laatimisen antamalla 20. marraskuuta 1996 vihreän kirjan. 9 Vuoden 1997 alussa käytiin julkinen keskustelu, jossa puitiin erityisesti sitä, minkätyyppisiä ja -luonteisia ensisijaisen tärkeiksi katsottuja toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa yhteisön tasolla ja mitä vastaavasti jäsenvaltioiden tasolla. Vihreään kirjaan ottivat kantaa useat yhteisön toimielimet, jäsenvaltioiden hallitukset ja virastot sekä lukuisat yritykset ja järjestöt, joilla on uusiutuviin energialähteisin liittyviä etuja. Komissio järjesti kuulemisajan kuluessa kaksi kokousta, joissa eri kysymyksistä keskusteltiin laajasti. laaja toimielimet ovat esittäneet yksityiskohtaiset huomautuksensa vihreästä Yhteisön tulevan uusiutuvia kirjasta sekä kantansa siihen, mitä keskeisiä osatekijöitä energialähteitä koskevan yhteisön strategian olisi sisällettävä, mitä toimia sen yhteydessä olisi ensisijaisesti toteutettava ja minkälainen asema yhteisöllä olisi oltava tässä prosessissa. Neuvosto toteaa vihreää kirjaa koskevassa päätöslauselmassaan 10, että riittävät uusiutuvia energialähteitä koskevat toimet ovat erittäin tärkeitä kestävän taloudellisen kasvun kannalta ja että tavoitteena on oltava strategia, joka johtaa kilpailukyvyn kohentumiseen sekä uusiutuvien energialähteiden huomattavaan osuuteen energiantuotannossa pitkällä aikavälillä. Näin ollen neuvosto katsoo, että jäsenvaltioiden ja yhteisön olisi määritettävä ohjeellisia tavoitteita, jotka toimisivat suuntaviivoina pyrittäessä saavuttamaan kunnianhimoinen yleistavoite, uusiutuvien 7 TERES 11, Euroopan komissio 1997 8 European Energy to 2020 -A Scenario Approach, Euroopan komissio 1996 9 Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet, KOM(96) 576, 20. 11. 1996 10 Neuvoston päätöslauselma N:o 8522/97, 10. 6. 1997 8 tärkeitä toimenpiteitä, energialähteiden kokonaisosuuden kaksinkertaistaminen vuoteen 2010 mennessä. todetaan, että kokonaisvaltaisen strategian olisi Neuvoston päätöslauselmassa joita ovat: uusiutuvia keskeisen tiettyjä sisällettävä energialähteitä koskevien standardien yhdenr'hukaistaminen; tarkoituksenmukaiset sääntelytoimenpiteet, joilla kehitetään markkinoita; sopivissa tapauksissa annettavat investointituet sekä tiedon levittäminen, jolla lisätään markkinoiden luottamusta ja johon Lisäksi on päätöslauselman mukaan on huolehdittava siitä, että tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn viidennessä puiteohjelmassa tuetaan riittävästi uusiutuvia energialähteitä ja että toimia koordinoidaan ja niiden edistymistä seurataan tehokkaasti siten, että käytettävissä olevat voimavarat hyödynnetään mahdollisimman hyvin. yhdistetty erityistoimia asiakkaiden valinnanvaran lisäämiseksi. Euroopan parlamentti toteaa vihreää kirjaa koskevassa päätöslauselmassaan 11, että uusiutuvilla energialähteillä voi olla tärkeä asema kasvihuoneilmiön torjumisessa, energian saannin varmuuden parantamisessa sekä työpaikkojen luomisessa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä maaseutualueille. Parlamentti katsoo, että Euroopan unioni tarvitsee pikaisesti erityisen edistämisstrategian, jonka avulla voidaan yhdenmukaistaa verotusta, huolehtia ympäristönsuojelusta ja laatia standardeja, sisällyttää ulkoiset kustannukset hintoihin sekä varmistaa energian sisämarkkinoiden asteittainen vapauttaminen siten, että uusiutuvat energialähteet eivät joudu muita energialähteitä epäedullisempaan asemaan. Parlamentti ehdottaa, että tavoitteeksi tulisi asettaa uusiutuvien energialähteiden 15 prosentin suuruinen osuus Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä. Parlamentti pyytää komissiota ehdottamaan erityistoimia, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden laajamittaista käyttöä. Lisäksi päätöslauselmassa mainitaan joitakin parlamentin kannattamia erityistoimia. Näitä ovat jäsenvaltiokohtaisten tavoitteiden määrittäminen, yhteinen energiaverotusmalli, vapaa ja tasavertainen pääsy sähköverkkoon siten, että energialaitokset maksavat uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä tietyn vähimmäishinnan, suunnitelma Euroopan uusiutuvien energialähteiden rahaston perustamisesta (joka esitetään pääpiirteittäin) sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävää yhteistä ohjelmaa koskeva strategia, jolla pyritään saamaan käyttöön miljoona uutta rakennusten katolle sijoitettavaa aurinkosähköjärjestelmää sekä 15 000 MW lisää tuulienergiakapasiteettia ja 1 000 MW lisää biomassakapasiteettia. Parlamentin päätöslauselman mukaan olisi lisäksi annettava rakennusdirektiivi, tehtävä suunnitelma rakennerahastojen entistä laajemmasta käytöstä sekä laadittava pelto- ja metsäbiomassan tehokkaampaa hyödyntämistä koskeva strategia ja uusiutuvien liittyvän teknologian vientistrategia. Parlamentti toistaa energialähteiden käyttöön jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden päätöslauselmassa näkemyksensä, tukemiseen käytettäviä yhteisön budjettimäärärahoja on lisätä nykyisin ydinenergian tutkimukseen käytettävien varojen tasolle. Lisäksi parlamentti ehdottaa uuden perussopimuksen tekemistä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi. Parlamentin maa- ja kalatalous- sekä maaseudun kehittämisvaliokunta on lisäksi antanut lausunnon, jossa se katsoo, että biomassasta saatavan energian osuus primaarienergian tuotannon kokonaisyhdistelmästä voitaisiin nostaa 1 O prosenttiin ikään komitea katsoo, että Euroopan unionin vuoteen 2010 mennessä. Niin energiapolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan keskinäistä koordinointia olisi parannettava, sekä korostaa, että maatalouspolitiikalla on huolehdittava siitä, että käytettävissä on biomassan saamiseen tarvittava peltoala. tarpeen 11 PE 221/398 lopullinen 9 kirjan talous- kaikista huomautukset tavoitteita sekä eri keinoja, ja sosiaalikomitea 12 sekä alueiden komitea 13 ovat esittäneet Myös luvuista. Näissäkin yksityiskohtaiset vihreän huomautuksissa painotetaan, tarkastellaan sekä tuetaan kestävään kehitykseen liittyviä yleisiä joilla uusiutuvien energialähteiden osuus energiantuotannosta voidaan kasvattaa mahdollisimman suureksi. Lisäksi näissä lausunnoissa esitetään eri tapoja, joilla paikalliset ja alueelliset viranomaiset voitaisiin ja vastuualueidensa mukaisesti parhaiten saada omien tukemaan tehtäviensä uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja markkinaosuuden kasvua. Kun otetaan huomioon, että useimpia uusiutuvia energialähteitä käytetään hajautetusti, tällaisissa käytännön toimissa voitaisiin - yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman puitteissa - soveltaa toissijaisuusperiaatetta. Tämä antaisi paikallisviranomaisille lisää päätösvaltaa ja vastuuta ympäristöasioissa. Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen on myös hyvä esimerkki kysymyksestä, jossa energiapolitiikan ja aluepolitiikan tavoitteet voivat tukea toisiaan erittäin tehokkaalla tavalla esimerkiksi maaseutu-, saari- ja muissa syrjäisissä yhteisöissä, joissa kestävää kehitystä ja väestöpohjan säilyttämistä voidaan tukea aktiivisesti korvaamalla tehoton pienen mittakaavan fossiilisten polttoaineiden käyttö uusiutuvia energialähteitä käyttävillä voimaloilla. Näin parannetaan elintasoa ja luodaan työpaikkoja. Jäsenvaltioiden virastoilta, teollisuudelta, ammattijärjestöiltä, alueellisilta järjestöiltä, laitoksilta ja kansalaisjärjestöiltä on saatu vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen yhteensä yli 70 kirjallista kannanottoa. Vihreästä kirjasta käyty laaja julkinen keskustelu ja esitetyt lukuisat kannanotot ovatkin tarjonneet komissiolle arvokasta palautetta sen luonnostellessa tätä valkoista kirjaa ja ehdottaessa uutta toimintasuunnitelmaa. 1. 3 Strategiset tavoitteet vuoteen s1samaan bruttoenergiankulutuksesta 1. 3. 1 Unionin kunnianhimoinen tavoite Komissio pyrki vihreän kirjan avulla kartoittamaan mielipiteitä siitä, onko syytä asettaa ohjeelliseksi tavoitteeksi uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin osuus Euroopan 201 0 mennessä. unionin Kuulemisprosessin aikana saatu erittäin myönteinen- palaute vahvisti komission näkemyksen, jonka mukaan ohjeellinen tavoite on hyödyllinen energiapolitiikan väline, jolla annetaan selkeä poliittinen signaali ja joka kannustaa toimiin. Näin ollen tässä valkoisessa kirjassa esitettävällä strategialla ja toimintasuunnitelmalla pyritään siihen, että uusiutuvien energialähteiden osuus energiantuotannosta on vuoteen 2010 mennessä Euroopan unionissa 12 prosenttia. Tavoite on kunnianhimoinen mutta realistinen. Kun otetaan huomioon, että uusiutuvien energialähteiden osuuden tuntuva kasvattaminen Euroopan unionissa on kaiken kaikkiaan erittäin tämä ohjeellinen tavoite on nähtävä vähimmäistavoitteena, johon on pyrittävä riippumatta siitä, minkälaisiksi COrpäästöjä koskevat tavoitteet tarkalleen ottaen viime kädessä muotoutuvat. On kuitenkin myös tärkeää seurata edistymistä ja säilyttää mahdollisuus arvioida uudelleen asetettua strategista päämäärää, jos siihen on tarvetta. tärkeää, Laskelmat siitä, missä määrin uusiutuvien energialähteiden käytön on lisäännyttävä, jotta tavoitteena oleva 12 prosentin osuus unionin energialähteiden yhdistelmästä saavutettaisiin, perustuvat Kioton konferenssia edeltävässä skenaariossa (nk. "tätä menoa" -skenaario, European Energy to 2020, ks. alaviite 8) esitettyyn ennusteeseen energian käytöstä. On todennäköistä että energian kokonaiskulutus 15 EU-maassa laskee vuoteen 201 0 mennessä, jos Kioton konferenssin jälkeen toteutetaan tarvittavat energiansäästötoimenpiteet. Toisaalta unionin laajeneminen uusiin jäsenmaihin, joissa 12 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto, CES 462/97, 23. -24. 4. 1997 13 Alueiden komitean lausunto, CdR 438/96 lopullinen 10 uusiutuvien energialähteiden käyttö on miltei olematonta, vaatii vastapainoksi suurempaa uusiutuvien energialähteiden käytön kokonaislisäystä. Näin ollen tässä vaiheessa katsotaan, että 12 prosentin yleistavoitetta ei ole mahdollista pilkkoa tarkemmin erillisiksi osatavoitteiksi. On kuitenkin korostettava, että tämä yleistavoite on politiikan toteuttamisessa käytettävä väline, joka ei ole oikeudellisesti sitova. umomn asetettu uusiutuvien yleistavoitteeksi 1. 3. 2 Jäsenvaltioiden tavoitteet ja strategiat energialähteiden Euroopan markkinaosuuden kaksinkertaistaminen 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä, jäsenvaltioiden on omien mahdollisuuksiensa mukaisesti merkitsee sitä, että edistettävä uusiutuvien energialähteiden käytön jäsenvaltion määrittämät omat tavoitteet voivat luoda kannustimia, joilla tehostetaan käytettävissä olevien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Tällaiset tavoitteet ovat myös hyödyllinen väline pyrittäessä supistamaan CO2-päästöjä ja vähentämään energiariippuvuutta sekä kehittämään alan teollisuutta kussakin maassa ja luomaan työpaikkoja. Siksi on itse oman strategiansa ja esittää sen tärkeää, että jokainen jäsenvaltio laatii mukaisesti, miten se aikoo osaltaan edistää vuoden 2010 yleistavoitteen saavuttamista, millainen osuus eri uusiutuvilla energialähteillä tulee olemaan tavoitteen lisätäkseen eri saavuttamisessa energialähteiden käyttöönottoa. lisäämistä. Kunkin toimenpiteitä se aikoo toteuttaa ja mitä On kuitenkin korostettava, että niin yhteisön kuin jäsenvaltioidenkin toimenpiteiden on uusien aloitteiden lisäksi rakennuttava jo nykyisin toteuttavien toimenpiteiden ja strategioiden varaan. Jotkin jäsenvaltiot ovat laatineet uusiutuvia energialähteitä koskevia kansallisia suunnitelmia ja määrittäneet tavoitteet vuosille 2010, 2020 ja jopa 2030. Liitteessä III on kartoitettu jäsenvaltioiden suunnitelmia ja toimia uusien energialähteiden kehittämisen alalla. Jäsenvaltiot pyrkivät siis jo nykyisin kehittämään uusiutuvia energialähteitä, ja yhteisön strategia muodostaa näin ollen puitteet, joilla edistetään näitä toimia sekä varmistetaan niistä saatujen kokemusten laajempi hyödyntäminen. Yhteisön tason toiminta voi tuottaa lisäarvoa siten, että sen avulla voidaan koota ja välittää muille kokemuksia toimivista teknisistä ja markkinoihin liittyvistä ratkaisuista. 1. 3. 3 Alakohtaisesti saavutettavissa oleva uusiutuvien energialähteiden käytön kasvu julkaisemisen Uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin keskimääräistä osuutta koskevan unionin ohjeellisen yleistavoitteen saavuttaminen riippuu olennaisesti siitä, miten yksittäisten uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa onnistutaan ja missä määrin niiden käyttö jälkeisen kuulemisajan kuluessa esitetyt lisääntyy. Vihreän kirjan näkemykset vahvistivat, että on tärkeää selvittää, miten kukin energiantuotannon ala voi myötävaikuttaa yleistavoitteen saavuttamiseen. Niin ikään on tärkeää arvioida, millainen on kunkin yksittäisen uusiutuvan energialähteen panos. Laadittavassa strategiassa esitettävät uusiutuvien energialähteiden potentiaaliset alakohtaiset kasvuluvut on nähtävä ensimmäisenä yrityksenä määrittää sellainen uusiutuvien energialähteiden yhdistelmä, jonka avulla Euroopan unioni kykenee saavuttamaan yleistavoitteensa tietyissä tekniikan, käytännön vaatimusten ja talouden asettamissa rajoissa. Eri uusiutuvat energialähteet voivat kuitenkin kehittyä eri tavoin, sillä niiden kehitykseen vaikuttavat monet eri tekijät, kuten markkinoiden kehitys, jäsenvaltioiden valitsemat vaihtoehdot sekä kehittyminen. Arvio eri uusiutuvien energialähteiden osuudesta onkin selkeästi suuntaa-antava ja sen tarkoituksena on auttaa seuraamaan edistymistä sekä varmistamaan, että kukin yksittäinen energialähde myötävaikuttaa kehitykseen parhaalla mahdollisella tavalla, yhtenä selkeän politiikan osatekijänä. tekniikan 11 Uusiutuvien energialähteiden nykyinen noin kuuden prosentin osuus energialähteiden yhdistelmästä pitää sisällään suurten vesivoimaloiden energiantuotannon. Tämän tyyppisen vesivoiman lisähyödyntämisen mahdollisuudet ovat Euroopan unionissa ympäristösyistä erittäin vähäiset. Tämä merkitsee sitä, että muiden uusiutuvien energialähteiden käyttöä on lisättävä vastaavasti enemmän. Liitteessä II on esitetty suuntaa-antavat arviot kunkin uusiutuvan energialähteen ja kunkin energiantuotannon alan osuudesta. Kyseessä on ennuste yhdestä tavasta, jolla tavoiteltu uusiutuvien energialähteiden käytön kokonaislisäys voidaan saavuttaa. Esitetyn ennusteen perusteella tärkein yksittäinen uusiutuva lisäenergian lähde (90 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia) voisi olla biomassa, josta saadun energian määrä kolminkertaistuisi nykyisestä. Toiseksi eniten lisäenergiaa saataisiin tuulivoimasta, jonka osuus olisi 40 GW. Myös aurinkokahojen osuuden (100 miljoonan neliömetrin suuruinen kahojen kokonaispinta-ala vuoteen 2010 mennessä) arvioidaan kasvavan huomattavasti. Lisäksi vähäisempiä määriä lisäenergiaa on määrä saada auringon valoenergiasta (3 GWp), geotermisestä energiasta (1 GWe ja 2,5 GWth) sekä lämpöpumpuista (2,5 GWth)- Vesivoima säilyy todennäköisesti toiseksi tärkeimpänä uusiutuvana energialähteenä, mutta siitä tulevaisuudessa saatavan lisäenergian määrä on osuus kokonaistuotannosta säilyy nykyisellä tasolla. Passiivinen aurinkoenergia voisi olla merkittävä energialähde, rakennusten lämmittämiseen ja jäähdyttämiseen tarvittavan energian määrää. Sen osalta pidetään mahdollisena 35 miljoonan öljyekvivalenttitonnin energiansäästöä. Jos tämän ennusteen mukaiset alakohtaiset lisäykset pystytään saavuttamaan, kyetään myös kaksinkertaistamaan nykyinen uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuus, kuten liitteen II taulukoista käy ilmi. Energiamarkkinoiden eri alojen osalta erityisen tekijöitä unionin yleistavoitteen saavuttamisen kannalta ovat uusiutuvien energialähteiden käyttöön lämmöntuotannon kaksinkertaistaminen nykyisestä sekä perustuvan sähkön- ajoneuvojen polttoaineina käytettävien biopolttoaineiden osuuden merkittävä kasvattaminen vuoteen 2010 mennessä. Lisäyksen myötä vähentämään suhteellisen (13 GW). vesIvoIman kymmenen prosentin voitaisiin osuutta, tärkeitä käyttää vastaa pieni joka jota ja 1. 4 Alustava arvio joistakin kustannuksista ja hyödyistä Jotta voitaisiin arvioida, onko yhteisön yleistavoitteeseen pyrkiminen mahdollista ja tarkoituksenmukaista, on arvioitava siitä aiheutuvat pakolliset kustannukset. Toisaalta yhtä tärkeää on arvioida myös koituvat hyödyt. Uusiutuvien energialähteiden nykyisen markkinaosuuden kaksinkertaistamisella vuoteen 2010 mennessä on edullisia vaikutuksia muuan muassa COrpäästöihin, energian saannin varmuuteen sekä työllisyyteen. Liitteessä tavoitteen investointikustannuksista sekä koituvista hyödyistä. saavuttamisen edellyttämistä Tavoitteen saavuttamisen edellyttämien pääomainvestointien kokonaismääräksi on arvioitu 165 miljardia ecua vuosina 1997-2010. Olennaisempi on kuitenkin nettoinvestointien määrä, joka on arviolta 95 miljardia ecua 14. Toisaalta on huomattava, että polttoainekustannuksissa saavutettavat säästöt ovat huomattavat. taulukossa 6 on esitetty arviot II olevassa II olevassa taulukossa 5 on vertailtu näitä Liitteessä lukuja energia-alan kokonaisinvestointeihin samana ajanjaksona. Kokonaisinvestointeja koskeva ennuste on komission European Energy to 2020 -tutkimuksessa käytetyn ''tätä menoa" - skenaarion (conventional wisdom scenario) mukainen. Jos lähdetään siitä, että tässä skenaariossa on jo mukana tietty määrä uusiutuvien energialähteiden edellyttämiä 14 Nettoinvestointien määrä on saatu · vähentämällä kokonaisinvestoinneista ne investoinnit, jotka tarvittaisiin, jos uusiutuvista energialähteistä saatava energia tuotettaisiin fossiilisilla polttoaineilla. 12 investointeja, toimintasuunnitelman täyden toteutumisen vaatimien lisäinvestointien nettomäärä on 7 4 miljardia ecua. Samaisesta taulukosta voidaan myös nähdä, että uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistaminen vaatii todennäköisesti energia-alan kokonaisinvestointien lisäämistä noin 30 prosentilla, mutta samalla se voisi luoda arviolta 500 000-900 000 uutta työpaikkaa, mahdollistaa (vuonna 2010) kolmen miljardin ecun vuotuiset polttoainekustannusten säästöt sekä yhteensä 21 miljardin ecun suuruiset polttoainekustannusten säästöt vuosina 1997-2010. Lisäksi polttoaineiden tuonti vähenisi vuoteen 2010 mennessä 17 ,4 prosenttia ja COrpäästöt 402 miljoonaa tonnia. Tämän suuruinen C02-päästöjen väheneminen edistäisi osaltaan merkittävästi sitä COrpäästöjen kokonaisvähennystä, joka vaaditaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Taulukossa olevien lukujen laskentaperusteita on syytä selostaa tarkemmin. Komission äskettäin antamassa tiedonannossa Ilmastonmuutos - EU:n lähestymistapa Kioton ympäristökonferenssia varten15, arvioidaan, että 800 miljoonan tonnin suuruinen COr päästöjen vähennys voidaan saavuttaa 15-35 miljardin ecun suuruisilla vuotuisilla kustannuksilla. Tavoitteen saavuttamisesta koituva (suora ja välillinen) kokonaishyöty voi puolestaan olla 15-137 miljardia ecua vuodessa. Tämän valkoisen kirjan liitteessä 11 olevasta tarkastelusta käy ilmi, että kaksinkertaistamalla uusiutuvien energialähteiden markkinaosuus voitaisiin vähentää C02-päästöjä 402 miljoonalla tonnilla vuodessa vuoteen 1997 verrattuna. Tämä merkitsee 250 miljoonan C02-tonnin mahdollista lisävähennystä verrattuna tiedonannossa käytetyn ilmastonmuutosta koskevassa vuoteen 2010 ''tätä menoa" -malliin, eli kolmannesta tavoitellusta COrpäästöjen vähennyksen kokonaismäärästä. Ero johtuu siitä, että Kiotoa edeltävässä skenaariossa oletetaan uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrän lisääntyvän vuosina 1995-2010 yhteensä 30 miljoonalla öljyekvivalenttitonnilla, mikä vastaa osapuilleen 150 miljoonan tonnin· vuotuista vähennystä C02-päästöissä vuoteen 201 0 mennessä. Tässä valkoisessa kirjassa esitetyt COrpäästöjä koskevat arviot perustuvat tekniseen arviointiin, ja ne on laskettu sen perusteella, että asetettu tavoite saavutetaan kokonaisuudessaan ja uusiutuvien energialähteiden nykyinen osuus kyetään kaksinkertaistamaan. Edellä mainitussa ilmastonmuutosta koskevassa tiedonannossa mainittu luku on sen sijaan se COr päästöjen lisävähennys, joka on määrä saavuttaa tiettyyn vähennystavoitteeseen pääsemiseksi sen lisäksi, mitä mahdollisesti saavutetaan Kiotoa edeltävän skenaarion ''tätä menoa" -mallin mukaisesti. laaditun Kiotoa edeltävän skenaarion Uusiutuvien energialähteiden alalle syntyvien uusien työpaikkojen nettomäärää on vaikea ennustaa ja laskea. Todellisia lukuja on käytettävissä niillä aloilla, jotka ovat jo saavuttaneet tietyn kehitystason. Esimerkiksi tuulienergian alalle on jo syntynyt Euroopassa yli 30 000 työpaikkaa. Kullekin uusiutuvien energialähteiden osa-alueelle syntyy erilaisia, juuri kyseiselle alalle tyypillisiä työpaikkoja. Esimerkiksi biomassa-alalle on tyypillistä raaka-aineen tuotantoon liittyvien uusien työpaikkojen suuri määrä. Auringon valoenergian hyödyntämisen alalle puolestaan syntyy suuri määrä laitteiden käyttöön ja ylläpitoon liittyviä työpaikkoja, koska laitteistot ovat pieniä ja sijaitsevat hajautetusti. Vesivoiman alalla ei todennäköisesti enää kyetä luomaan Euroopassa uusia työpaikkoja nykyisten lisäksi. Yksityiskohtaisia arvioita uusien työpaikkojen nettomäärästä on esitetty TERES 11 -tutkimuksessa, jossa on käytetty JOULE 11 -ohjelman yhteydessä kehitettyä SAFIRE markkinaosuusmallia. Mallin perusteella ennustetaan, että uusiutuvien energialähteiden alan suoraan ja sitä palvelevien alojen välillisesti luomien uusien työpaikkojen määrä 15 KOM(97) 481 lopullinen, ks. alaviite 2 13 työpaikkojen vähennykset energia-alan muilla on vuoteen 2010 mennessä yhteensä 500 000. Kyseessä on nettomäärä, jossa on sektoreilla. otettu huomioon Alakohtaisissa tutkimuksissa, joita on tehnyt pääasiassa alan teollisuus, on esitetty huomattavasti korkeampia uusien työpaikkojen määriä. Euroopan tuulienergiajärjestö EWEA 16 arvioi, että tuulienergian alalle syntyy vuoteen 2010 mennessä 190 000- 320 000 työpaikkaa, jos käyttöön otetaan 40 GW tuulienergian tuotantokapasiteettia. Euroopan valoenergia-alan järjestö EPIA 17 puolestaan arvioi, että 3 GWp:n suuruisen lisäkapasiteetin käyttöönotto vuoteen 2010 mennessä luo alalle noin 100 000 työpaikkaa. Euroopan biomassajärjestö AEBIOM 18 pitää TERES 11 -tutkimuksessa esitettyjä lukuja liian alhaisina ja uskoo, että alan työpaikkojen määrä voi kasvaa vuoteen 2010 mennessä jopa miljoonaan työpaikkaan, jos biomassan tarjoamat mahdollisuudet käytetään kokonaisuudessaan hyväksi. Euroopan aurinkoenergia-alan teollisuuden liiton ESIFin arvion mukaan aurinkokahojen osalta vuodelle 2010 asetetun markkinatavoitteen toteuttaminen edellyttää 250 000 uuden työpaikan luomista. Vaikka eri uusiutuviin energialähteisiin suunnattavien investointien mahdollisesti synnyttämien uusien tehdä mitään varmoja johtopäätöksiä, on selvää, että näiden energiamuotojen käytön aktiivinen edistäminen luo merkittäviä työllistämismahdollisuuksia. työpaikkojen kokonaismäärästä ei voidakaan Tärkeä taloudellinen lisähyöty, jota ei ole mainittu edellä, on Euroopan uusiutuvien energialähteiden alan teollisuuden aseman mahdollinen vankistuminen kansainvälisillä teknologioiden osalta markkinoilla. Eurooppalaisella kansainvälisesti ja teknisiä, tarjota suunnittelupalveluja, joita markkinoiden kasvu edellyttää. Tämä avaa sille merkittäviä vientikaupan ja toiminnan laajentamisen mahdollisuuksia. Alan viennin vuotuisen arvon ennustetaan olevan 17 miljardia ecua vuonna 2010, ja alalle voi syntyä jopa 350 000 lisätyöpaikkaa. teollisuudella on useimpien laitteita sekä johtavat valmiudet rahoitus- Kun otetaan huomioon kaikki uusiutuvien energialähteiden käyttöönotosta koituvat olennaiset hyödyt, kuten työllistävä vaikutus, polttoaineiden tuonnin väheneminen, parantunut energian saannin varmuus, vientimahdollisuudet, paikallinen ja alueellinen kehitys sekä merkittävät ympäristölle koituvat hyödyt, voidaan päätellä, että tässä valkoisessa kirjassa esitetyt yhteisön strategia ja toimintasuunnitelma uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi ovat 2000-luvulle siirryttäessä erittäin tärkeitä unionin kannalta. 16 EWEA:n strategiaa koskeva selvitys -97, ALTENER-ohjelman julkaisu, 1997 17 EPIA, Photovoltaics in 2010, Euroopan komissio 1996 18 Euroopan komission vihreää kirjaa koskev;:1 AEBIOMin lausunto, helmikuu 1997 14 Luku 2 Toimintasuunnitelman pääpiirteet 2. 1 Johdanto aktiivisesti Euroopan unionin uusiutuvien energialähteiden tarjoamia mahdollisuuksia ei kyetä käyttämään riittävästi hyväksi ilman päättäväisiä ja koordinoituja hyödyntämiseen tähtääviä toimia. Jos tarvittavia toimia ei toteuteta, menetetään myös tilaisuus kehittää alaa ja vähentää merkittävästi kasvihuonekaasujen päästöjä. Jos unionin sisällä ei lähdetä uusiutuvien toteuttamaan lähinnä erityismarkkinoiden energialähteistä energialähteiden kehitys nykyisistä, laajemmin käytetyiksi energialähteiksi tulee todennäköisesti olemaan hidasta. Tämä merkitsee samalla sitä, että niistä tulee täysin kilpailukykyisiä vasta vuoden 2020 tienoilla. Lisäksi täyden markkinaosuuden saavuttamiseen voi kulua vielä vuosia tämän jälkeenkin. Jäljempänä esitetyn toimintasuunnitelman tavoitteena on luoda uusiutuville energialähteille kunnolliset mahdollisuudet menestyä markkinoilla, mutta välttää samalla liian suuret taloudelliset rasitteet. Uusiutuvien energialähteiden nykyisen markkinaosuuden huomattava kasvattaminen ei ole helppo tehtävä, mutta siitä koituvat hyödyt ovat niin suuret, että mittava hanke on perusteltu. toimenpiteitä, koordinoituja Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen vaatii sekä yksityisen että julkisen sektorin investointeja, mutta investoinnit maksavat itsensä moninkertaisesti takaisin, kun alan eurooppalainen teollisuus ja palveluyritykset hyödyntävät teknologista johtoasemaansa maailmanlaajuisesti kilpailluilla markkinoilla. Toisaalta yhä enenevässä määrin vapautuvat ja maailmanlaajuistuvat energiamarkkinat synnyttävät uuden asetelman, jonka tarjoamat mahdollisuudet on käytettävä hyväksi. Samalla on vältettävä uusien esteiden luominen uusiutuvien energialähteiden käytölle sähköntuotannossa. ja toimintasuunnitelma Yhteisön strategia tulisi nähdä useita osia käsittävänä kokonaisuutena, jota jäsenvaltioiden ja yhteisön on kehitettävä edelleen ja joka niiden on pantava täytäntöön kiinteässä yhteistyössä keskenään. Vastassa oleva haaste vaatii eri osapuolten pitkäaikaisia yhtenäisiä ja koordinoituja toimia. Toimenpiteet olisi toteutettava tarkoituksenmukaisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämän strategian ja toimintasuunnitelman muodostamissa koordinoiduissa puitteissa. Olisi virheellistä ja epärealistista olettaa, että toimia on tarpeen toteuttaa ainoastaan yhteisön tasolla. Jäsenvaltioilla on keskeinen vastuu uusiutuvien energialähteiden laadittava kansalliset toimintasuunnitelmat, edistämisestä: niiden on toteutettava tarpeen uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden jotka ovat toimenpiteet, kasvattamiseksi huomattavasti nykyisestä sekä pantava täytäntöön yhteisön toimintasuunnitelma kansallisten ja Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamiseksi. Unionin tason lainsäädäntötoimia toteutetaan ainoastaan, kun kansallisen tason toimenpiteet ovat riittämättömiä tai epätarkoituksenmukaisia ja kun tarvitaan koko unionia koskevaa yhdenmukaistamista. Strategian ja toimintasuunnitelman on oltava joustavia, ja ne on saatettava aika ajoin ajan tasalle saatujen kokemusten ja tapahtuneen kehityksen, kuten C02 -päästöjen vähentämistä koskevien kansainvälisten sitoumusten, mukaisesti. Tästä syystä ehdotetaan käyttöön otettavaksi järjestelmää, jonka avulla toimintasuunnitelmaa arvioidaan jatkuvasti (ks. kohta 4. 1 ). 2. 2. Sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet Seuraavassa on luettelo keskeisistä toimenpiteistä, joilla pyritään poistamaan esteitä ja muuttamaan energia-alalla vallitsevaa asetelmaa suotuisammaksi uusiutuvien 15 energialähteiden kannalta, markkinaosuustavoite vuoteen 2010 mennessä. jotta voitaisiin saavuttaa ohjeellinen 12 prosentin ratkaisevan 2. 2. 1 Uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkömarkkinoille Sähköntuotanto on tärkein yksittäinen energia-alan osa-alue. Sähkön osuus 15 EU maan bruttoenergiankulutuksesta on noin 40 prosenttia. Tämän vuoksi mahdollisuus myydä uusiutuvien energialähteiden avulla tuotettua sähköä verkkoihin kohtuullisilla hinnoilla on tärkeä kysymys näiden energialähteiden kehittämisen kannalta. Asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön perusta on jo paljolti olemassa, ja sen riittävästä yhdenmukaistamisesta. Markkinoiden vapauttamisesta muualla saadut kokemukset ovat osoittaneet, että vapauttamisella voidaan luoda perusta uusiutuvien energialähteiden dynaamiselle kehitykselle ja turvatulla asemalle, mikäli säädöksissä otetaan huomioon markkinoiden asettamat vaatimukset. täytäntöönpanon yhteydessä on huolehdittava lainsäädännön Jäsenvaltiot ovat parhaillaan saattamassa sähkön sisämarkkinoista annettua direktiiviä lainsäädäntöään 19. Direktiivin 8 artiklan 3 kohdan mukaan osaksi kansallista jäsenvaltiot voivat vaatia verkko-operaattoria antamaan sähköntuotantolaitosten ajojärjestyksessä etusijan niille sähköntuotantolaitoksille, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä. Direktiivin 3 artiklan ja/tai 24 artiklan perusteella myös muut uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi toteutettavat järjestelyt voivat olla sopusoinnussa direktiivin kanssa. Useimmat tai kaikki jäsenvaltiot suunnittelevat tällaisten järjestelyjen sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöönsä siinä yhteydessä, kun ne saattavat direktiivin sen osaksi. Komissio tutkii parhaillaan tarkoin erilaisia jäsenvaltioiden ehdottamia tai käyttöön ottamia järjestelyjä laatiakseen ehdotuksen joissa voidaan direktiiviksi, huolehtia koko sähköntuotannosta sekä unionin tasolla että eri jäsenvaltioissa. Tässä yhteydessä tarkastellaan erilaisia järjestelyjä, joilla voitaisiin suosia uusiutuvista energialähteistä saatavaa sähköä muiden energialähteiden avulla tuotettuun sähköön nähden. luodaan että uusiutuvilla energialähteillä on jäsenvaltioille yhdenmukaiset puitteet, riittävä osuus jolla siitä, Tällainen lähestymistapa on tärkeä osatekijä pyrittäessä luomaan todellisia sähkön sisämarkkinoita. Jos jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja siinä, missä maann uusiutuvia energialähteitä tukitoimenpiteitä ja millä rahoitetaan, saattaa seurauksena olla vakavia, muista kuin toiminnan tehokkuuteen liittyvistä syistä johtuvia kaupan vääristymiä. tavalla mahdollisia tuetaan Muita selvitettäviä kysymyksiä ovat: • millä tavalla siirtojärjestelmien operaattorien olisi otettava vastaan heille tarjottava uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö, kun otetaan huomioon sähködirektiivin säädökset sähkönsiirrosta sisämarkkinoilla • millaisia suuntaviivoja ja minkälaista rahoitustapaa (verohelpotukset ym. ) olisi sovellettava uusiutuvia energialähteitä käyttävälle sähköntuottajalle maksettavan hinnan osalta, kun lähdetään siitä, että tällaisen hinnan olisi vastattava vähintään jakelijan pienjännitteisessä verkossa vastaavasti säästämän sähkön kustannuksia, 19 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1996, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä. EYVL N:o L 27, 30. 1. 1997, s. 20 16 joihin on perustuva hintalisä20 lisätty uusiutuvien energialähteiden sosiaalisiin ja ympäristöhyötyihin • minkä tyyppisiä sähkön ostoja tällaiset toimenpiteet koskevat • miten vältetään auringon valoenergian, biomassan (alle 20 MWe), vesivoiman (alle 1 o MWe) ja tuulivoiman avulla tuotetun sähkön joutuminen keskenään eriarvoiseen asemaan verkkoon pääsyn osalta. 2. 2. 2 Verotus- ja rahoitustoimenpiteet Uusiutuvien energialähteiden ympäristöhyötyjen21 takia on perusteltua luoda niiden kannalta suotuisat rahoitusolosuhteet. Tietyissä jäsenvaltioissa jo nykyisin sovelletut niin kutsutut "vihreät tariffit", jotka perustuvat siihen, että tietyt kuluttajat (sekä kotitaloudet että yritykset), jotka haluavat tukea ympäristönsuojelua, suostuvat ja pystyvät maksamaan korkeampia hintoja, eivät ole tätä varten riittävä eivätkä myöskään kaikissa tapauksissa sopiva keino. Komissio on jo tehnyt tai tulee tekemään vuoden 1998 loppuun mennessä tarvittavat lisälainsäädäntöä sekä voimassa olevien direktiivien muuttamista koskevat ehdotukset. Nämä sisältävät muun muassa uusiutuvista energialähteistä saatavia energiatuotteita koskevat verovapautukset tai veronalennukset, joita jäsenvaltioilla on oikeus myöntää energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun direktiiviehdotuksen22 13-16 artiklan perusteella. tapauksissa on Joissakin jäsenvaltioiden viranomaiset säätävät tarvittavat lait tai muut määräykset. Tällä tavalla voidaan säätää muun muassa: tarkoituksenmukaista ja riittävää, että • uusiutuviin energialähteisiin tehtyjen investointien joustavista poistoista • uusiutuviin energialähteisiin suunnatun kolmansien osapuolten rahoituksen • • suopeasta kohtelusta verotuksessa toiminnan aloittamiseen annettavista tuista uusille tuotantolaitoksille, pk-yrityksille sekä uusia työpaikkoja luoville hankkeille taloudellisista kannustimista, uusiutuviin energialähteisiin liittyviä laitteita ja palveluja joiden avulla kuluttajia rohkaistaan hankkimaan Komissio laatii kuitenkin vuoden 2000 loppuun mennessä selvityksen edistymisestä koko unionin alueella, ja jos tässä selvityksessä käy ilmi, että joillakin luetelluista aloista tarvitaan lisää unionin tason toimenpiteitä, annetaan tarvittavat ehdotukset. Lisäksi tarkastellaan muita rahoitustoimia, joista on saatu hyviä kokemuksia joissakin toimien jäsenvaltioissa, sekä edistetään käyttöönottoa myös muualla. Tällaisia ovat: tarkoituksenmukaisessa määrin näiden • pääomamarkkinoita varten perustettavat niin kutsutut "kultaiset" 1'vihreät" rahastot. Tällaiset rahastot rahoitetaan yksityisille pankkitileille talletetuilla varoilla, tai 20 Tämä hintalisä voisi olla yli 20 prosenttia säästetyistä kustannuksista, mikä vastaa osapuilleen keskimääräistä sähköveroa Euroopan unionissa. Säästetyillä kustannuksilla tarkoitetaan tässä yhteydessä nimenomaan kustannuksia ennen sähkön jakelua kuluttajille, toisin sanoen tukkuhintaa, jolla paikallinen pienjänniteverkon operaattori ostaa sähköä siirtoverkosta. Hintalisän määrä vastaa uusiutuvien energialähteiden käytön perusteella myönnettäviä veronalennuksia tai verovapautuksia, jotka ovat tällä hetkellä käytössä niissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joissa kannetaan C02- veroa. Uusiutuvien energialähteiden käytön perusteella myönnettäviä verovapautuksia esitetään myös äskettäisessä komission ehdotuksessa energiatuotteiden verotuksesta annetun direktiivin muuttamisesta. 21 Tässä tarkoitetaan EXTERNE-hankkeessa todettuja ympäristöhyötyjä (ks. myös liite 11, kohta 11. 11}. 22 Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta, K0M(97) 30 lopullinen, 12. 3. 1997 17 ja koron alhaisemman normaalikoron joille tässä tapauksessa maksetaan vähemmän korkoa. Pankki siirtää tilinomistajalle maksetun uusiutuviin energialähteisiin investoivan sijoittajan hyväksi edullisempien korkojen muodossa • valvottujen elinten hallinnoimat julkiset uusiutuvien energialähteiden rahastot. Nämä rahastot, joiden on oltava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten mukaisia, (uusiutuviin luottoja tarjota energialähteisiin liittyviä joukkovelkakirjalainoja) institutionaalisten pankkien tarjoamat edulliset lainat ja erityiset rahoitusjärjestelyt (ks kohta 2. 5. 3). luottotakuita erotuksen jatkuvia voivat sekä • 2. 2. 3 Uusi liikennettä sekä lämmön- ja sähköntuotantoa koskeva bioenergia- aloite Tarvitaan erityisiä, jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavia toimenpiteitä, joilla voidaan edistää nestemäisten biopolttoaineiden markkinaosuuden kasvua nykyisestä 0,3 prosentista huomattavasti suuremmaksi. Eri biopolttoaineiden ympäristövaikutukset ovat erilaisia ja riippuvat muun muassa siitä, mitkä ovat viljellyt kasvit ja mitkä kasvit niillä on korvattu. Biopolttoaineiden edistämisen on tapahduttava sopusoinnussa Auto Oil -ohjelman sekä Euroopassa noudatettavien polttoaineiden laatua koskevien periaatteiden kanssa, ja siinä on otettava huomioon kaikki eri vaiheissa syntyvät ympäristökustannukset ja -hyödyt. Biopolttoaineiden asemaa suhteessa vuodesta 2005 lähtien noudatettaviin puhtaan polttoaineen laatuvaatimuksiin tutkitaan parhaillaan Auto Oil 11 -hankkeen yhteydessä. Ajoneuvojen polttoaineisiin23 sekä nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämiseen24 liittyvät uudet direktiivit, jotka ovat parhaillaan neuvotteluvaiheessa, sisältävät jo säädöksiä, joilla edistetään biopolttoaineiden, toisin sanoen alkoholien ja ETBE:n sekä biodieselissä käytettävien kasviöljyjen esterien, käyttöä ajoneuvojen polttoaineena. tuotannon tavanomaisten polttoaineiden, on tukeminen. Verohelpotuksia sovelletaan nykyisin Koska nestemäisten biopolttoaineiden tuotantokustannukset ovat nykyisin kolme kertaa tuettava ensisijaisesti näitä korkeammat kuin polttoaineita koskevaa lisätutkimusta sekä muita toimenpiteitä, joilla voidaan vähentää biopolttoaineiden tuotantokustannuksia. Ainoat keinot, joilla tällä hetkellä voidaan lisätä nestemäisten biopolttoaineiden käyttöä, ovat tuntuvat verohelpotukset sekä raaka rajoitetusti aineiden kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 92/8125 mahdollistamien kokeiluvaiheen verohelpotusten perusteella. Komissio ehdottaa, että nestemäisten biopolttoaineiden osalta vielä kahdenkin prosentin markkinaosuutta voitaisiin pitää kokeiluvaiheen osuutena. Tämä taso on hyvinkin· mahdollista saavuttaa joissakin maissa (erityisesti Itävallassa, Saksassa, Ranskassa ja Italiassa) lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Komissio on jo antanut ehdotuksia EU:n asiaa koskevan lainsäädännön muuttamisesta siten, että mahdollistetaan laajamittaiset nestemäisten biopolttoaineiden verohelpotukset26. 23 KOM(97) 248 lopullinen, 18. 6. 1997 24 Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä ja direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta, KOM(97) 88 lopullinen, 12. 3. 1997 25 EYVL N:o L 316, 31. 10. 1992, s. 12 26 a) Ehdotus neuvoston direktiiviksi maataloustuotteista valmistettuihin moottoripolttoaineisiin sovellettavasta valmisteverosta; EYVL N:o C 209, 29. 7. 1994, s. 9; b) edellä mainittu energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun direktiiviehdotuksen kohdassa 2. 2. 2 - ks. alaviite 22 18 edistetään lisäämiseksi kaatopaikkakaasujen sekä käytön Biokaasun elintarviketeollisuuden tai maatilojen biokaasujen hyödyntämistä. Näin pyritään saamaan aikaan energia- ja ympäristöpoliittisia hyötyjä. Lisäksi edistetään tasavertaista pääsyä sähkömarkkinoille edellä kohdassa 2. 2. 1 selostetulla tavalla. Biokaasuun liittyvät toimenpiteet tukevat osaltaan komission strategiaa, jonka tavoitteena on vähentää lannasta syntyviä metaanipäästöjä27 käyttämällä anaerobisia mädättämöjä tai katettuja altaita. Niin ikään ne edistävät vesien suojelua28 sekä kaatopaikkoja29 koskevien tavoitteiden saavuttamista. Tässä esitettävään strategiaan liittyen ehdotetaan tukea Euroopan unionin tasolla toteutettaville sekä kansallisille, alueellisille ja paikallisille esittelyohjelmille, joiden avulla pyritään ottamaan käyttöön biokaasun ja käyttöjärjestelmiä suurilla karjatiloilla. Lisäksi komissio selvittää mahdollisuutta yhdentää biokaasua koskevat toimet rakennerahastojen toimintaan. talteenotto- Jotta voitaisiin kehittää edelleen kiinteän biomassan markkinoita, on edistettävä aktiivisesti: • yhteispolttoa tai fossiilisten polttoaineiden korvaamista biomassalla hiilivoimaloissa ja nykyisissä kaukolämpöverkoissa • sellaisten uusien kaukolämpö- ja jäähdytysverkkojen käyttöönottoa, joissa käytetään biomassaa sähkön ja lämmön yhteistuotannossa • energiaominaisuuksiltaan parannettujen polttoaineiden, kuten hakkeen tai pellettien, käyttömahdollisuuksien parantamista sekä energiantuotantoon sopivan metsä- puu ja paperiteollisuuden jäteaineksen käytön tehostamista • uusien, entistä suurempien IGCC (integrated gasification in combined cycle) tällaisissa järjestelmissä olisi käytettävä yhdessä -järjestelmien käyttöönottoa; biomassasta ja jätteistä saatuja polttoaineita, ja niiden kapasiteetin olisi oltava 25- 50 MWe • saasteetonta energian lämpökäsittelyn, tuottamista yhdyskuntajätteistä kaatopaikkakaasujen talteenoton tai anaerobisen mädättämisen avulla; tällaista energiantuotantoa on kuitenkin harjoitettava siten, että sillä täydennetään jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden kierrättämistä eikä korvata näitä toimintoja. joko lämmön ja sähkön julkistanut yhdistetyn Komissio on äskettäin tuotannon edistämistä. koskevan strategian30 Yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto on erittäin tärkeä energiantuotantomuoto biomassan käyttöönoton onnistumisen kannalta. Kaavaillusta biomassan käytön lisäyksestä vuoteen 201 O mennessä lähes kolmannes voitaisiin saavuttaa juuri tällä alalla. Kaukolämmitys ja -jäähdytys on myös erittäin tärkeä ja taloudelliset hyödyt. Bioenergian avulla tuotetun sähkön käytön lisääminen on tuuli- ja aurinkosähkön käytön lisäämisen tavoin kytköksissä Euroopan laajuisiin toimenpiteisiin, joilla pyritään takaamaan tasavertainen pääsy sähkömarkkinoille (ks kohta 2. 2. 1 ). tekijä pyrittäessä maksimoimaan yhteistuotantoon rahoitus- liittyvät 27 KOM(96) 557, 15. 11. 1996 28 Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta, EYVL N:o L 375, 31. 12. 1991, sekä ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan toimien kehyksestä, EYVL N:o C 184, 17. 6. 1997, s. 20 liittyvien yhteisön 29 Ehdotus neuvoston direktiiviksi jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla, KOM(97) 105, 5. 3. 1997 30 Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämisestä ja sen kehityksen esteiden poistamisesta, KOM(97) 514 lopullinen 19 2. 2. 4 Rakennuksia koskevien määräysten kehittäminen ja sen vaikutukset yhdyskuntasuunnitteluun lisäksi, että toimenpiteet, Sen lisätään huomattavasti aurinkoenergian kaltaisten uusiutuvien energialähteiden käyttöä olemassa oleviin rakennuksiin asennettavien laitteiden sekä uusien rakennusten suunnittelun avulla, kotitalouksien ja palvelualan energiankulutusta voidaan vähentää huomattavasti parantamalla kaikilta osin energiaintensiteettiä. On lähestymistapa, jossa yhdistyvät uusiutuvien tärkeää omaksua kokonaisvaltainen joilla järkeistetään energian käyttöä energialähteiden käyttö sekä (rakennusten ulkoeristystä, jäähdytystä toimenpiteet). Tämän osa-alueen kokonaisenergiankulutusta voitaisiin koskevat vähentää Euroopan unionissa jopa 50 prosenttia vuoteen 2010 mennessä, ja puolet tästä vähennyksestä voitaisiin saada aikaan ottamalla rakennuksissa käyttöön passiivista ja aktiivista aurinkoenergiateknologiaa. Tätä varten tarvitaan konkreettisia edistämistoimia. Asiaa voitaisiin auttaa muuttamalla voimassa olevia rakennusten energiatehokkuudesta31 sekä rakennusaineista32 annettuja direktiivejä siten, että standardeja koskeviin eritelmiin sisällytetään uudet aurinkoenergiaa tehokkaasti hyödyntävät rakennusaineet. lämmitystä, valaistusta, ilmanvaihtoa ja Jotta voitaisiin edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä rakennuksissa, ehdotetaan toteutettaviksi seuraavia toimenpiteitä: • harkitaan aurinkoenergian lämmitys- ja jäähdytyskäyttöä koskevien vaatimusten sekä yhdyskuntasuunnittelua koskevlen nykyisten sisällyttämistä hallinnollisten ja muiden määräysten mukaisiin rakennuslupiin ikkunoiden • edistetään energiatehokkuudeltaan hyvien ja aurinkoenergiaa hyödyntävien rakennusten julkisivujen sekä luonnollisen ilmanvaihdon ja kaihtimien käyttöä uudisrakennuksissa sekä niiden asentamista olemassa oleviin rakennuksiin rakennusten aurinkoenergiajärjestelmien lämmitykseen ja jäähdytykseen sekä veden lämmitykseen; tällaisia järjestelmiä ovat esimerkiksi aurinkokahat, maalämpöä hyödyntävät lämmitysjärjestelmät sekä lämpöpumput aktiivisten käyttöä • edistetään lakien • edistetään passiivisen aurinkoenergian käyttöä lämmitykseen ja jäähdytykseen • edistetään auringon valoenergiaa hyödyntävien järjestelmien käyttöä rakennuksissa (katoilla, julkisivuissa) sekä julkisissa tiloissa • hinnoitellaan yksityisasiakkaiden energialaitoksille myymä aurinkosähkö siten, että mahdollistetaan suora kaksisuuntainen myytyjen sähkömäärien mittaus • edistetään sellaisten rakennusmateriaalien käyttöä, joiden valmistamiseen käytetyn energian määrä on luontaisesti vähäi'nen (esim. puu). 2. 3 Yhteisön politiikan tehostaminen Uusiutuvat energialähteet ovat jääneet yhteisön nykyisissä politiikoissa, ohjelmissa ja rahoituksessa enimmäkseen erittäin vähälle huomiolle. Toimia voidaankin tehostaa huomattavasti. Lisäksi on liittyviä mahdollisuuksia tunnetuiksi ja lisätä kaikkien yhteisön ohjelmista vastuussa olevien tietämystä näistä kysymyksistä. tehdä uusiutuviin energialähteisiin tärkeää 31 Neuvoston direktiivi 93/76/ETY, annettu 13 päivänä syyskuuta 1993, hiilidioksidipäästöjen rajoittamisesta energiatehokkuutta parantamalla (Save) 32 Neuvoston direktiivi 89/106/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 verotuksellisia kannustimia33. 2. 3. 1 Ympäristö Viidennessä ympäristöä koskevassa toimintasuunnitelmassa on otettu asianmukaisesti huomioon uusiutuvat energialähteet, ja siinä ehdotetaan erilaisia tukitoimenpiteitä, kuten koskeva toimintasuunnitelman uusiutuvia energialähteitä koskevat toimenpiteet toteutetaan vuoteen 2000 mennessä tässä valkoisessa kirjassa ehdotetun strategian puitteissa. uusiutuvien Erilaisia energialähteiden nettoympäristövaikutukset. On syytä korostaa, että uusiutuvien energialähteiden osuuden merkittävä lisääminen on yhdessä energiatehokkuuden parantamisen sekä muilla osa-alueilla tehtävän työn kanssa keskeisen tärkeä tekijä pyrittäessä saavuttamaan C02-päästöjen vähentämistä koskevat unionin tavoitteet. Ilmastonmuutokseen uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteisön strategia. toimenpiteissä otetaan toteutettaessa toimenpiteitä ympäristöä Viidennen huomioon huomioon liittyvissä otetaan eri 2. 3. 2 Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeva komission valkoinen kirja34 on tärkeä viiteasiakirja uusiutuvia energialähteitä koskevien jatkotoimien kannalta. Uusiutuvat energialähteet tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia edistää kyseisessä valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. 12 prosentin ohjeellisen tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2010 mennessä kasvattaisi Euroopan teollisuuden markkinoita ja voisi luoda huomattavan määrän uusia työpaikkoja, kuten kohdassa 1. 4 on selostettu. Vientimarkkinat ovat erityisen tärkeitä siksi, että Eurooppa, jolla on ja nyttemmin myös vanhastaan yhteydet Afrikkaan, Etelä-Amerikkaan, Kaakkois-Aasiaan, on markkinoilla erittäin suotuisassa asemassa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin toimiin: Intiaan • Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistaminen maailmanlaåjuisilla uusiutuvien energialähteiden markkinoilla tukemalla toimia, joiden tavoitteena on teknologinen johtoasema alalla, laajojen sekä kotimarkkinoiden syntymistä tukemalla vientimahdollisuuksien lisäksi • uusien pk-yritysten perustamiseen sekä uusien työpaikkojen luomiseen liittyvien mahdollisuuksien kartoittaminen • uusiutuvien energialähteiden huomioon ottaminen sosiaalirahaston toimissa, jotka koskevat pk-yrityksiä • uusiutuviin energialähteisiin liittyvän koulutuksen toteuttaminen käynnissä olevien yhteisön ohjelmien puitteissa. 2. 3. 3 Kilpailu ja valtiontuet Kun tarkastellaan eri tapoja, joilla voitaisiin edistää uusiutuvien energialähteiden kehittämistä, on otettava huomioon kilpailun myönteiset vaikutukset. Uusiutuvien energialähteiden kilpailukykyä parannettaessa olisikin käytettävä erityisesti sellaisia keinoja, joiden ansiosta markkinavoimat voivat laskea uusiutuvista energialähteistä tuotettavan energian kustannuksia mahdollisimman paljon ja mahdollisimman nopeasti. Kun komissio käsittelee valtiontukien myöntämiseen koskevia lupia, sen on otettava huomioon yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklassa säädetyt poikkeukset. Komission arvioidessa uusiutuville energialähteille myönnettävää tukea sen ohjenuorana on ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskeviin yhteisön tällaisten yleisiin suuntaviivoihin35 jonka mukaan periaate, sisältyvä. viides ympäristöä koskeva toimintasuunnitelma - Kohti kestävää kehitystä KOM(92) 33 33 34 Growth, Competitiveness and Employment - The Chal/enges and Ways Forward in the 21st Century, KOM(93) 700, lopullinen 35 EYVL N:o C 72, 10. 3. 1994, s. 3 21 ympäristötoimenpiteiden hyötyjen on oltava suurempia kuin niiden kilpailua vääristävä tarkistaessaan uusiutuvien vaikutus. Komissio harkitsee nykyisiä suuntaviivoja energialähteiden käyttöä tarkoituksenmukaisesti edistävien ja komission politiikkaa tukevien muutosten tekemistä suuntaviivoihin. Tässä yhteydessä se ottaa huomioon vihreästä kirjasta Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet annetun neuvoston päätöslauselman, jonka mukaan uusiutuvia energialähteitä koskevalle investointituelle voidaan sopivissa tuen määrä ylittäisikin tapauksissa antaa suuntaviivoissa määritetyn tuen yleistason. lupa, vaikka 2. 3. 4 Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely Yleisesti tunnustetaan, että tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla on tehtävissä vielä paljon tekniikan kehittämiseksi, kustannusten alentamiseksi sekä käyttökokemusten saamiseksi esittelyhankkeista. Teknologista kehittämistä on kuitenkin ohjattava tarkoituksenmukaisilla toimenpiteillä, joiden avulla työn tulokset voidaan saattaa sisämarkkinoille ja kolmansien maiden markkinoille sekä ottaa käyttöön. Kaikilla käyttöön otettavilla verotuksellisilla, rahoituksellisilla, lainsäädännöllisillä ym. toimilla edistetään teknologioiden pääsyä markkinoille. Edellä kohdassa 1. 3 esitetyt strategiset tavoitteet ovat viime kädessä saavutettavissa ainoastaan uusiutuviin teknologisen energialähteisiin tehokkaampaa kehittämisen teknologiaa. teknologiaa käyttämällä, tehtävänä on auttaa kehittämään yhä liittyvää ja esittelyn tutkimuksen, ja Koska uusiutuvia energialähteitä koskeva tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely ovat yhä selkeämmin muuttumassa teolliseksi toiminnaksi ja koska niiden kustannukset ovat lisääntymässä, uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen osoitettavia varoja olisi lisättävä huomattavasti. Uusiutuvat energialähteet on määritetty painopistealueeksi tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn neljännessä puiteohjelmassa ja erityisesti siihen kuuluvassa muuta kuin ydinenergiaa koskevassa TTK-ohjelmassa, ja niiden osuus ohjelman kokonaistalousarviosta on noin 45 prosenttia. Viidennen puiteohjelman olisi mahdollistettava tarvittavien uusiutuviin energialähteisiin liittyvien TTK-hankkeiden toteuttaminen. Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvään erityiseen "kilpailukykyinen ja kestävä kasvu" -ohjelmaan kuuluu energiaan liittyvä avaintoimintakokonaisuus, mikä on selkeä osoitus uusiutuvien energialähteiden ja hajautettujen energiantuotantojärjestelmien tärkeästä asemasta. Kaikissa uusiutuviin energialähteisiin liittyvissä TTK-toimissa olisi otettava huomioon tässä esitettävä strategia ja toimintasuunnitelma, mukaan liittyvät sosioekonomiset näkökohdat. Lisäksi olisi pyrittävä siihen, että uusiutuviin teknologioita koskevat TTK-toimet energialähteisiin täydentävät toisiaan. Tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä on erityisen tärkeä tehtävä myöhemmin selostettavan "vauhdittamiskampanjan" alkuvaiheessa, koska sen avulla olisi saatava aikaan kustannustehokkuudeltaan hyvää teknologiaa, joita voidaan käyttää tässä kampanjassa. liittyvät TTK-toimet ja muita lukien niihin 2. 3. 5 Aluepolitiikka Uusiutuvat energialähteet otetaan jo jossakin maann huomioon Euroopan unionin aluepolitiikassa. Vuonna 1999 päätetään aluepolitiikan suuntaviivoista vuosiksi 2000- 2007. Tämä seuraava monivuotista varainkäyttöä koskeva neuvottelupaketti tarjoaa hyvän tilaisuuden laajentaa, vakauttaa ja selkiyttää uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen käytettävissä olevia lisätä uusiutuvien energialähteiden painoarvoa energiaohjelmissa. Päätöksiä tehtäessä on otettava huomioon ne merkittävät mahdollisuudet, joita uusiutuvat energialähteet ja ennen kaikkea tukimahdollisuuksia 22 tarjoavat erityisesti niille epäsuotuisille alueille (jotka ovat yleensä riippuvaisia energian tuonnista), syrjäseutualueille, saarille ja maaseutualueille, joilla ei ole perinteisiä energialähteitä. Uusiutuvat energialähteet tarjoavat näillä alueilla hyviä mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen sekä omien resurssien, teollisuuden ja palvelujen kehittämiseen (erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla). Viimeksi mainittu koskee myös sellaisia teollisuusalueita, joilla toteutetaan rakennemuutosta, sekä kaupunkeja (tuleva tavoite 2). Uusia kannustimia olisi otettava käyttöön myös matkailun alalla, sillä uusiutuviin energialähteisiin liittyvä mittava potentiaali on tällä alalla edelleen paljolti hyödyntämättä. Yhteisö tukee tukiohjelmiensa, muun muassa AL TENERin (ks. kohta 2. 5. 1 ), puitteissa alueellisia ja paikallisia hankkeita sekä suunnittelua. On kuitenkin olennaisen tärkeää kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevia suunnitelmia ohjelmiin, joille ne hakevat yhteisrahoitusta rakennerahastoilta (Euroopan aluekehitysrahasto ja siihen liittyvät yhteisön tukikehykset), jotta uusiutuvien energialähteiden osuus pystyttäisiin nostamaan tavoitteen 1 tukikehykseen kuuluvissa energiaohjelmissa vähintään 12 prosenttiin. Tämä vastaisi täysin tässä valkoisessa kirjassa asetettua tavoitetta uusiutuvien energialähteiden käytölle vuoteen 201 O uusiutuvien mennessä. energialähteiden käyttöön siinä määrin, että 12 prosentin tavoite saavutetaan myös jäsenvaltioiden tasolla, näyttäisi olevan tarpeen lisätä huomattavasti rakennerahastojen tarpeen on panostusta. Koska uusiutuviin energialähteisiin rahoituksen lähdettävä mahdollisuuksia ja annettava tietoa siitä, minkälaisia mahdollisuuksia ja hyötyjä uusiutuvat energialähteet voivat tavoitteen 2 kohdealueita koskevien ohjelmien tulisi osaltaan edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä. liittyvän rahoituksen itsestään, niille on selvitettävä kyseisen tarjota alueille. Myös muiden, j~senvaltioista edistämään siirtymistä kyettäisiin Toisaalta jotta Komission on syytä tuoda painokkaasti esiin, että uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen investoidut aluekehitysvarat voivat osaltaan eri tavoin parantaa elintasoa ja lisätä tuloja epäsuotuisilla ja syrjäisillä alueilla, saarilla, maaseutualueilla sekä taantuvilla alueilla seuraavista syistä: • tuotettaessa energiaa uusiutuvista energialähteistä suositaan paikallisten resurssien käyttöä ja edistetään näin ollen sisäistä kehitystä • uusiutuviin energialähteisiin perustuva energiantuotanto on yleensä työvoimavaltaista, ja näin ollen se voi osaltaan luoda pysyviä paikallisia työpaikkoja • uusiutuvat energialähteet vähentävät riippuvuutta tuontienergiasta • uusiutuvien energialähteiden avulla voidaan parantaa paikallisyhteisöjen energian saantia sekä edistää muun muassa ekomatkailua ja suojelualueiden ylläpitoa • uusiutuvien energialähteiden avulla voidaan osaltaan kehittää paikallista tutkimusta innovaatioita tukemalla erityisiä paikallisten ja teknologista kehittämistä sekä tarpeiden mukaisia tutkimus- ja innovaatiohankkeita. tukikehyksiin kuuluvissa TTK- Myös yhteisön innovaatio-alaohjelmissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin, joiden tavoitteena on kehittää uusiutuviin energialähteisiin liittyviä, paikalliset ja alueelliset erityistarpeet huomioon ottavia uusia teknologioita ja prosesseja. ja 23 2. 3. 6 Yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittämispolitiikka Maatalous on avainala pantaessa täytäntöön Euroopan unionin strategiaa, jonka tavoitteena on kaksinkertaistaa uusiutuvien energialähteiden osuus unionin bruttoenergiantarpeesta vuoteen 2010 mennessä. Agenda 2000 -asiakirjan mukaan "uutta toimintaa ja uusia tulolähteitä on tulossa esiin sekä maatiloilla että muualla. Tällainen on uusiutuvien raaka-aineiden tuotanto muiksi kuin elintarvikkeiksi uusille markkinoille tai energia-alalle, ja se voi tuoda mukanaan uusia maa- ja metsätalouteen liittyviä mahdollisuuksia sekä uusia työpaikkoja maaseutualueille. "36_ Agenda 2000 -asiakirjassa viitataan siis uusiutuvien energialähteiden edistämiseen. Erityisesti biomassa olisi otettava täydessä mitassa käyttöön hyödyntämällä kaikkia mahdollisia maatalous- rahoitus- ja teollisuuspolitiikan välineitä. Tulevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa on keskeisellä sijalla ajatus maataloustuotteiden vaihtoehtoisesta tukemaan uusiutuvia energialähteitä käytöstä. Jäsenvaltioita on kannustettava kansallisten tukijärjestelmien kautta. kannustaa Komissio yhteydessä jäsenvaltioita ja alueita sijoittamaan uusiutuviin energialähteisiin liittyvät hankkeet tärkeysjärjestyksessä korkealle sijalle maaseutualueita koskevissa ohjelmissa. Hankkeiden valinnasta vastaavat kuitenkin jatkossakin alueet. tulevan maaseudun kehittämispolitiikan Yhteisen maatalouspolitiikan avulla voitaisiin tukea biomassaenergia-alaa ja kohentaa tätä kautta elintasoa ja tulotasoa muun muassa: • kehittämällä Agenda 2000 -asiakirjan perusteella laadittavan uuden yhteisen ja maatalouspolitiikan yhteydessä energiakasveja sekä hyödyntämällä maa- metsätalouden lähteenä siten, että käytetään mahdollisimman tehokkaasti hyväksi tutkimus- ja kehityspolitiikan tuloksia raaka-aineiden luotettavana jäteaineksia • • tukemalla uuden maaseudun kehittämispolitiikan ja muiden käynnissä olevien ohjelmien yhteydessä uusiutuvia bioenergialähteitä olevien innovatiivisten, ja myös muualla tukemalla alueita osallistumalla toteutettavissa hankkeiden yhteisrahoitukseen, kuten on jo mahdollista käynnissä olevan LEADER-ohjelman puitteissa; tällainen hanke on esimerkiksi lämpöä ja sähköä tuottavien yhdistettyjen joka sisältyy uuteen aurinko-, maaseutualueita koskevaan yhteisön aloitteeseen ja biomassajärjestelmien käyttöönotto, energialähteitä uusiutuvia koskevien toimivien tuuli- • soveltamalla maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta annettua asetusta (EY) N:o 951/97 uusiutuviin energialähteisiin aina, kun se on mahdollista komission ehdotuksella, jonka mukaan jäsenvaltioiden on mahdollista asettaa ympäristöä koskevien määräysten noudattaminen edellytykseksi viljelystä ja kesannoinnista maksettavien suorien tukien myöntämiselle; tämä mahdollistaa sen, että näitä tukia voidaan käyttää tehokkaammin ympäristöä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. 37 36 KOM(97) 2000, nide 1, s. 26 (FI) 37 KOM(97) 2000, nide 1, ss. 28-29 (FI) 24 Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 tarjoamia mahdollisuuksia tarkastellaan Agenda 2000:n yhteydessä. Tältä osin olisi kehitettävä ohjelmia, joilla voidaan vähentää maataloutta koskevien ympäristötavoitteiden mukaisesti biomassan tuotannon ja muun käytön ympäristölle aiheuttamaa kuormitusta. Erityisesti lisätukea voitaisiin antaa ohjelmille, joissa energiakasveja tuotetaan tavanomaista vähäisemmällä vesimäärällä, alhaisilla tuotantopanoksilla sekä orgaanisilla menetelmillä ja joissa kasvien sato korjataan siten, että otetaan huomioon biologinen monimuotoisuus. Komissio voisi pyrkiä vaikuttamaan siihen, että kansalliset viranomaiset kehittäisivät lisää maatalouden ympäristötavoitteita koskevia ohjelmia, joilla tuettaisiin energiakasvien viljelyä. Samalla olisi kuitenkin lähdettävä siitä, että ohjelmien painopistealueet määräytyvät jatkossakin alueellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien perusteella. "Thomasin Euroopan parlamentti on metsätalouden strategiaa koskevassa lainsäädäntöehdotuksen. kertomuksessa" komissiota lisätä biomassan arvoa Kertomuksessa energiantuotannon avulla sekä käytettävissä olevia lukuisia keinoja. Komissio käsittelee parhaillaan kertomusta, ja mainittuun kohtaan kiinnitetään erityistä huomiota. tarkastellaan muun muassa antamaan tarvetta pyytänyt Myös muita kuin elintarvikekäyttöön tarkoitettuja raaka-aineita koskevan politiikan olisi tuettava maataloustuotteiden, maatalouden sivutuotteiden sekä lyhytkiertoisten metsien energiakäyttöä. Komissio aikoo selvittää voimassa olevien säädösten riittävyyden erityisesti suhteessa uusiutuvien energialähteiden edistämisen asettamiin tarpeisiin sekä edistää lainsäädännön yhdenmukaistamista. Jossakin määrin voidaan jo tukeutua voimassa olevaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöön, kuten asetukseen (EY) N:o 1586/97 (muuhun kuin elintarvikkeiden tuotantoon käytetty kesannoitu maa), asetukseen (ETY) N:o 2080/92 (metsitystoimenpiteet), asetukseen (ETY) N:o 2078/92 (maatalouden ympäristönsuojelua koskevat toimenpiteet) sekä asetukseen (ETY) N:o 950/97 (maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantaminen). Näitä voimassa olevia asetuksia olisikin käytettävä mahdollisimman tehokkaasti hyväksi. 2. 3. 7 Ulkosuhteet Uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon levittäminen ja näiden energialähteiden käytön edistäminen on tärkeää kolmansien maiden kannalta eritoten siksi, että myös niiden on osallistuttava maailmanlaajuiseen COrpäästöjen vähentämiseen. Tämän. takia on tärkeää edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä Euroopan unionin tukiohjelmien, ja MEDA-ohjelmien sekä Euroopan kehitysrahaston rahoittamien ja muiden Loman yleissopimuksen mukaisten ohjelmien puitteissa. Niin ikään uusiutuvien energialähteiden käyttöä on edistettävä kaikissa ja muissa olennaisissa kehitys- sopimuksissa siten, että otetaan huomioon kuhunkin ohjelmaan liittyvät mahdollisuudet ja rajoitukset. PHAREn ja TACISin osalta uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistettäessä on otettava huomioon näiden ohjelmien painopisteet, jotka ovat talouden ja energia-alan uudistamisessa. tai teollisuusmaiden kanssa tehdyissä yhteistyö- kuten PHARE-, TACIS- Tavoitteena on edistää uusiutuvia energialähteitä tukevaa aktiivista yhteistyö- ja vientipolitiikkaa laajentamalla asiaankuuluvien Euroopan unionin energiaohjelmien, kuten SYNERGYn, soveltamisalaa ja perustaa sekä viidennen TTK-puiteohjelman tieteelliseen ja teknologiseen yhteistyöhön liittyviä osia. Toteutettavia toimia ovat seuraavat: • kehittyville talouksille annettava tuki energiasuunnittelua ja integroitua resurssien suunnittelua koskevaan yhteistyöhön; tavoitteena on, että käytettävissä oleva uusiutuvien energialähteiden potentiaali kyetään hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti 25 • • uusien • luottotakuiden sekä voimakkailta valuuttakurssivaihteluilla suojaavien takuiden muodossa annettava tuki viejille ja näiden tukeminen kauppamatkojen, messujen, yhteisten työtapaamisten ym. järjestämisessä • yhteistyö vuosina 1996-2005 toteutettavan "maailman aurinkoenergiaohjelman" täytäntöönpanossa; ohjelman tarkoituksena on toteuttaa eri puolilla maailmaa ja ja kansallisia erityisesti kehitysmaissa erittäin hankkeita tärkeiksi katsottuja alueellisia • yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten, kuten Maailmanpankin ja Maailman ympäristörahaston kanssa. AKT-maita koskevia erityistoimia ovat: • erityisaloite aurinkosähkön käytön edistämiseksi (aloitteella pyritään edistämään auringon valoenergian hyödyntämistä kehitysmaiden köyhillä maaseutualueilla, joilla ei tällä hetkellä ole sähköä)38 • vaihtoehtoisten uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen, jonka avulla pyritään ratkaisemaan ongelmat, jotka aiheutuvat polttopuun liikakäytöstä sekä kehitysmaiden maaseutualueilla että kaupungeissa tuki polttopuuksi sopivan puulajin viljelyn kehittämiseen ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen liittyvän AKT-valtioiden tutkimus- ja kehitystoimien tehostaminen. Assosioituneita maita koskevia erityistoimia ovat: •. erityinen aloite assosioituneiden maiden uusiutuvia energialähteitä koskevan • lainsäädännön lähentämiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa toimet, joilla pannaan täytäntöön pöytäkirjat, jotka koskevat assosioituneiden maiden osallistumista uusiutuvia energialähteitä edistäviin Euroopan unionin ohjelmiin, kuten ALTENER-ohjelmaan • assosioituneiden ja kolmansien maiden ottaminen mukaan viidennen TTK puiteohjelman mukaisiin esittelyohjelmiin sen lisäksi, että ne osallistuvat SYNERGYn ja AL TENERin kaltaisiin erityisiin energiapoliittisiin ohjelmiin. 2. 4 Jäsenvaltioiden yhteistyön lujittaminen tärkeää uusiutuvia Jäsenvaltioiden toimiva keskinäinen yhteistyö on olennaisen energialähteitä koskevan Euroopan unionin strategian toimintasuunnitelman onnistuneen täytäntöönpanon kannalta. Tällä hetkellä jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja sekä siinä, miten pitkälle ne ovat edenneet uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa, että itse käytettävissä teknologioissa. Yhteistyöstä Euroopan laajuisen täytäntöönpanostrategian puitteissa koituu jäsenvaltioille merkittävää lisähyötyä, koska se mahdollistaa yhtäältä tietojen vaihdon eri maiden kokemuksista ja onnistuneista kansallisista toimista sekä toisaalta uusiutuvia energialähteitä koskevien kansallisten tavoitteiden tehokkaamman koordinoinnin. Tämän ansiosta voidaan parantaa sekä yleisten toimien että yksittäisten hankkeiden tehokkuutta. ja Komissio antoi 4. lokakuuta 1996 ehdotuksen neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön järjestämisestä39. Päätösluonnoksessa energiatavoitteita mainitaan yhtenä yhteisenä energiatavoitteena uusiutuvien energialähteiden käytön yhteistyön koskevan 38 Maailmassa on tällä hetkellä arviolta noin kaksi miljardia ihmistä, joilla ei ole käytettävissään nykyaikaisia energialähteitä. Auringon valoenergiaan perustuvan teknologian kustannustehokkuus on nykyisin hyvä erillään toimivissa sähköntuotantosovelluksissa, jotka sijaitsevat kaukana yleisistä sähköverkoista. 39 Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä, KOM(97) 436 lopullinen, 26. 8. 1997 26 edistäminen ja edellytetään sekä yhteisön että kansallisen tason tukitoimenpiteitä, joilla voidaan kasvattaa huomattavasti uusiutuvien energialähteiden osuutta yhteisön primaarienergian tuotannosta vuoteen 201 O mennessä. Konkreettisia toimenpiteitä tullaan ehdottamaan kyseisen neuvoston päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä sen jälkeen, kun neuvosto on tehnyt päätöksen. 2. 5 Tukitoimenpiteet 2. 5. 1 Kohdennetut edistämistoimenpiteet -ohjelma40 ALTENER puiteohjelmaan41 toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. sitä sisällytetty ohjelma ovat keskeisen seuraava, sekä 11 ehdotettuun tärkeitä energia-alan perusvälineitä 11 -ohjelmalla ja yhdenmukaistamisen jatketaan alakohtaisten markkinastrategioiden sekä ALTENER standardien tukemista. Tukea annetaan uusiutuviin energialähteisiin liittyvään paikalliseen ja alueelliseen suunhitteluun sekä tieto- ja koulutusinfrastruktuurien ja rahoitusvälineiden kehittämistä. Myös tiedon levittäminen on yksi AL TENER 11 - ohjelman keskeisistä toimista. ALTENER 11:n lisäksi innovatiivisten ja tehokkaiden uusiutuvien energialähteiden edistämistä sekä niitä koskevan tiedon levittämistä tuetaan JOULE-THERMIE-ohjelmalla. uusien markkina- luomise~n. tuetaan Lisäksi sekä esteitä poistaa Uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamista silmällä pitäen AL TENER 11 -ohjelmassa on lisäksi ehdotettu uusia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on hyödyntävän energiantuotannon toimintakapasiteettia. Nämä toimet kohdennetaan siten, että niillä edistetään biomassan, auringon lämpö- ja valoenergian, rakennuksissa käytettävien aurinkoenergiateknologioiden, tuulienergian, pienvesivoiman sekä geotermisen energian markkinaosuuden kasvua. AL TENER 11 -ohjelmaan kuuluvat toimet ovat luku 3) selostettavan uusiutuvien (ks. lisäksi erittäin energialähteiden vauhdittamiskampanjan valmistelussa. energialähteitä jäljempänä uusiutuvia tärkeitä lisätä On myös ratkaisevan tärkeää seurata, kuinka uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian täytäntöönpanossa edistytään jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla. Tällaisessa seurannassa ja arvioinnissa voidaan käyttää olennaisesti hyväksi ALTENER 11 - ohjelmassa esitettyjä välineitä (ks. luku 4). Pyrittäessä saavuttamaan uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet vaaditaan runsaasti työtä erilaisten järjestöjen ja muiden ryhmien potentiaalin, vaikutusvallan ja kokemuksen kaikinpuoliseksi hyödyntämiseksi. Tällaisia järjestöjä ja elimiä ovat muun ryhmät), muassa erilaiset kansalaisten muodostamat kuten hallituksista kansainväliset luonnonsuojelujärjestöt. sekä erilaiset painostusryhmät, (ruohonjuuritason riippumattomat järjestöt ryhmät ja alueellisella -ohjelman yhteydessä perustetut Paikallisella osallistua tilaisuuden energianhallintatoimistot merkittävällä tavalla uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen: toimistojen luomista avulla paikallisviranomaiset voivat edesauttaa kumppanuussuhteiden 11 paikallisviranomaisille tasolla SAVE antavat 40 Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener 11), KOM (97)87 lopullinen, 12. 3. 1997 41 Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä, KOM(97) 550, 18. 11. 1997 27 paikallisten toimijoiden aloitteentekijöinä paikallisella tasolla. välille, ajaa käytännön toimia sekä olla tärkeinä On tärkeää luoda tehokkaat verkostot, jotta kyettäisiin välittämään kaikilla tasoilla uusiutuvia energialähteitä koskevaa tietoa niin teknisiin ja rahoitukseen liittyvistä kysymyksistä kuin paikallisia asukkaita askarruttavista ympäristökysymyksistäkin. Komissio tulee käyttämään tällaisen tiedon välittämiseen erityisesti Internet-tietoverkon Web-sivuja. Myös muilla pr-toimilla, kuten alan teollisuudelle myönnettävillä palkinnoilla, uusiutuvien energialähteiden käyttöön tai kehittämiseen liittyvillä palkinnoilla sekä konferensseilla ja muilla julkisilla tilaisuuksilla voitaisiin saada ja saadaan jo nykyään runsaasti myönteistä julkisuutta uusiutuville energialähteille. Tuen myöntäminen näihin toimiin edellyttää liiallinen voimavarojen kuitenkin hankkeiden huolellista valintaa, hajottaminen. jotta vältetään 2. 5. 2 Markkinakelpoisuus ja kuluttajansuoja Tällä osa-alueella kaavaillaan seuraavia toimia: • tiedon välittäminen kuluttajille laadukkaista uusiutuviin energialähteisiin liittyvistä tuotteista ja palveluista. Tällaista tietoa olisi levitettävä siten, että kuluttajat voivat ja edullisimman valita kaikkialla sisämarkkinoiden alueella heille sopivimman eurooppalaisen tuotteen • standardien laatiminen sekä Euroopan tasolla että myös laajemmin kansainvälisesti viennin tukemiseksi. Koska uusiutuvien energialähteiden alan standardointityö alkoi vasta 1995, vaaditaan voimakkaita ponnisteluja, jotta kaikille alan kaupallisille laitteille saataisiin standardit; lisäksi on edistettävä väliaikaista sertifiointia. Tässä yhteydessä on tärkeässä asemassa Euroopan unionin yhteinen tutkimuskeskus, joka antaa AL TENER-ohjelman puitteissa teknistä tukea CENille ja CENELECille tuotteisiin tehtävät selkeät merkinnät, joilla ilmaistaan uusiutuvien energialähteiden käyttö. Näin voidaan hyödyntää suuren yleisön tämänhetkinen erittäin myönteinen suhtautuminen uusiutuviin energialähteisiin • • erityisesti alan palveluihin (esimerkiksi passiivisen aurinkoenergian käyttösovelluksiin) liittyvien parhaiden käytänteiden kokoaminen ja laaja levittäminen järjestelmien käyttöön ja • alueellisten tiedotus- ja mahdollinen sijainti useimmissa vastaisuudessa perustettavilla alueiden ja kaupunkien energianhallintatoimistoilla. kuluttajaneuvontakeskusten perustaminen. Paras tehtävän hoitamiseen ovat tai tämän -ohjelman yhteydessä ja parhaat valmiudet tapauksissa SAVE jo perustetuilla 11 2. 5. 3 Uusiutuvien energialähteiden rahoitusmahdollisuuksien parantaminen rahoituslaitosten ja kaupallisten rahoitusmarkkinoiden osalta Kansainväliset rahoituslaitokset, kuten Euroopan investointipankki (mukaan lukien ja kehityspankki Euroopan investointirahasto ym. ) ja Euroopan jälleenrakennus- ja osallistuvat tuulivoimaloiden osalta. Niiden panosta voidaan kuitenkin lisätä huomattavasti: jo uusiutuvien energialähteiden rahoittamiseen erityisesti vesi- • edullisin ehdoin myönnettävillä lainoilla ja luottotakuilla • • kehittämällä järjestelmiä, joilla helpotetaan uusiutuviin energialähteisiin liittyvien luomalla uusiutuvia energialähteitä koskevia erityisiä rahoitusjärjestelyjä pienhankkeiden lainansaantia. Lisäksi edistetään erityisesti liikepankkien lainanantoa: 28 • laatimalla suuntaviivat selvittämään luottokelpoisuus • myöntämällä EU:n joilla autetaan pankkeja lainoja hakevien uusiutuvien energialähteiden alan yritysten riskienarviointimenettelyt, ja tukea yhteishankkeille ja parantamalla näin niiden mahdollisuuksia saada edullisia lainoja. 2. 5. 4 Uusiutuvien energialähteiden käyttöä tukevat verkostot Eri Euroopan maiden välinen yhteistyö on tärkeää, jotta voitaisiin vaihtaa kokemuksia ja lisätä tehokkuutta. Uusiutuvien energialähteiden käytön laajetessa olisi toteutettava seuraavat toimenpiteet: • • • • kaikki 201 O mennessä luodaan alueita, saaria ja kaupunkeja kattavia verkostoja, joissa on tavoitteena saada tarvittava energia uusiutuvista vuoteen energialähteistä luodaan uusiutuvien energialähteiden kannalta uusia mahdollisuuksia avaavaa työtä tekevien yliopistojen ja oppilaitosten verkostoja luodaan uusiutuviin energialähteisiin teknologisen kehittämisen verkostoja luodaan yhteistyötä uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien kaupunkien, koulujen, maatilojen ym. välille tutkimuksen teknologian liittyvän ja • perustetaan tilapäisiä verkostoja erityistehtäviä varten • perustetaan AGORES-virtuaalikeskus, jonka avulla kerätään ja levitetään tietoa sääntelystä, ehdotuspyynnöistä, yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelmista, tekniikan kehityksen nykytasosta, koulutuksesta, rahoituksesta, tukitoimista jne. 29 Luku 3 Vauhdittamiskampanja 3. 1. Johdanto Vaikka uusiutuvia energialähteitä onkin jo kehitetty varsin pitkälle, on vielä monia esteitä, jotka jarruttavat niiden markkinaosuuden kasvua. Jotta voitaisiin toden teolla nopeuttaa niiden laajamittaista käyttöönottoa, edistyä tavoitteena olevassa Euroopan unionin uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistamisessa vuoteen 2010 mennessä sekä varmistaa yhteisön alueella toteutettavien toimenpiteiden koordinointi, komissio ehdottaa erityisen vauhdittamiskampanjan käynnistämistä. Tällainen kampanja on toteutettava usean vuoden aikana, ja se edellyttää läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Ehdotetun kampanjan tavoitteena on edistää laajamittaisia hankkeita uusiutuvien energialähteiden eri osa-alueilla, ja sen avulla lähetetään selkeä viesti uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisen puolesta. luetteloi ja analysoi kampanjan valmisteluvaiheessa kaikki parhaillaan Komissio toteutettavat Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimet ja ohjelmat, joista voi olla laaditaan hyötyä kampanjalle. Tämän valmisteluvaiheen kartoituksen kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tämän jälkeen laaditaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kampanjan yksityiskohtaiset suuntaviivat. tuloksista On selvää, että jäsenvaltioilla on ratkaisevan tärkeä osuus tässä yhteisessä toimessa, jolla edistetään uusiutuvien energialähteiden laajamittaista käyttöönottoa. Komission tehtävänä on puolestaan luoda toiminnan puitteet, antaa tarvittaessa teknistä ja rahoitustukea toimia. Tämänkaltaisen mittavan hankkeen onnistumisen kannalta on myös tärkeää, että kaikki asianomaiset osapuolet saadaan mukaan edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä niillä keinoilla, jotka kullakin on käytettävissään. Eri toimijoiden osallistumiseen voidaan tarpeen mukaan liittää niiden kanssa neuvotellut sitoumukset sekä vapaaehtoiset sopimukset. koordinoida sekä Uusiutuvien energialähteiden edistämiskampanjaan voivat osallistua osapuolet, kuten: lukuisat eri • alueet • kunnat ja niiden jakelulaitokset • öljy- ja autoteollisuus • yhdyskuntasuunnitteluelimet ja arkkitehdit • • • maanviljelijöiden järjestöt • metsäteollisuus ja osuuskunnat. julkisista hankinnoista vastaavat viranomaiset teollisuuden järjestöt ja energialaitokset Eri osapuolten osallistumista ja osuutta koskevat ehdotukset esitetään kampanjan valmisteluvaiheessa. 3. 2. Avaintoimet Kampanjan aikana on tarkoitus toteuttaa seuraavat avaintoimet: 3. 2. 1 Miljoonan valoenergiajärjestelmän käyttöönotto Auringon valoenergiaa hyödyntävät järjestelmät ovat huipputeknologiaa, johon liittyy merkittäviä vientimahdollisuuksia kansainvälisillä markkinoilla, joudutaan kanssa. Alan Japanin kilpailemaan ankarasti erityisesti eurooppalainen teollisuus on erittäin yritteliästä, ja sitä tulisi tukea sen pyrkimyksissä laajentaa koti- ja vientimarkkinoita. Euroopan johtavien öljy- ja muiden suuryritysten ja Yhdysvaltojen joilla lisäksi alalla huomattavasti, työpaikkoja. toimii monia pk-yrityksiä. Niiden määrää voidaan vielä kasvattaa luoda huomattava määrä uusia ja alalle on myös mahdollista Tarvitaan kunnianhimoinen ja erittäin näkyvä edistämiskampanja, jotta kyettäisiin luomaan riittävän laaja markkinapohja, joka mahdollistaa hintojen tuntuvan laskun. Näin ollen kampanja käsittää kotimarkkinoita koskevan aloitteen, jonka tavoitteena on ottaa käyttöön 500 000 rakennusten katoille ja julkisivuihin sijoitettavaa auringon valoenergiaa hyödyntävää järjestelmää Euroopan unionissa. Tätä täydentää vientiä koskeva aloite, jonka tavoitteena on viedä kehitysmaihin 500 000 kyliin sijoitettavaa valoenergiajärjestelmää hajautetun sähköntuotannon käynnistämiseksi näissä maissa. asennettavien Sekä valoenergiajärjestelmien järjestelmien yksikkökohtainen peruskapasiteetti on 1 kWe, mikä merkitsee sitä, että kampanjan myötä vuoteen 2010 mennessä käyttöön otettavien järjestelmien kokonaiskapasiteetti on 1 GWp, käyttöön että kehitysmaiden rakennuksiin sijoitettavien Euroopassa otettavien kyliin auringon hyödyntävää valoenergiaa puoli miljoonaa Suuri osa tulevaisuuden valoenergiamarkkinoista liittyy rakennussovelluksiin. Näin on eritoten Euroopassa, missä on jo kattava sähköverkko. Ottamalla Euroopan unionissa käyttöön ja julkisivujärjestelmää saadaan aikaan - yhden generaattorin tehon ollessa 1 kW - yhteensä 500 MWP :n kapasiteetti. Tämä muodostaa kuudesosan siitä yhteensä 3 Gwp:n kokonaispotentiaalista, jonka auringon valoenergia liitteessä II esitetyn arvion mukaan tarjoaa. Kyseessä on erittäir1 merkittävä hanke auringon valoenergian käytön tulevaisuuden kannalta, vaikka sillä onkin vaikutuksia ainoastaan alle kahteen ja muuhun kuin asumiskäyttöön prosenttiin niistä 30 miljoonasta asuintalosta tarkoitetusta rakennuksesta, jotka todennäköisesti rakennetaan nykyhetken ja vuoden 2010 välisenä aikana. Tässä ei ole otettu huomioon sitä yhtä suurta potentiaalia, joka voidaan hyödyntää asentamalla valoenergiajärjesteimiä jo olemassa oleviin rakennuksiin. katto- saatu 500 000 varoista. julkisista järjestelmää Tällaisen tavoitteen asettaminen on kansainvälisten aurinkoenergiamarkkinoiden kannalta perusteltua siksi, että se vastaa Japanissa ja Yhdysvalloissa asetettuja tavoitteita. Saksassa 1990-luvun alussa käynnistetyllä ensimmäisellä ohjelmalla, jossa otettiin käyttöön 1 000 kattojärjestelmää, onnistuttiin merkittävästi edistämään auringon valoenergian markkinoille pääsyä, kehittämään laadunvarmistusta sekä laskemaan kustannuksia. Japanissa on toteutettu vuonna 1997 ohjelmaa, jonka myötä on otettu käyttöön 10 000 katoille sijoitettavaa järjestelmää. Kolmannes ohjelman rahoituksesta on ohjelman kokonaiskustannukset olisivat 1,5 miljardia ecua (arviossa on oletettu, että käytössä ovat 1 kW:n generaattorit, joiden aiheuttamat keskimääräiset kustannukset 13 vuoden ajanjakson aikana ovat 3 ecua/W). Ohjelman toteuttaminen edellyttäisi keskimäärin 40 000 järjestelmän asentamista vuosittain. Vuotuiset kokonais,nvestointikustannukset olisivat näin ollen 120 miljoonaa ecua, josta kolmannes, eli 40 miljoonaa ecua, voitaisiin mahdollisesti saada julkisista varoista. Samat luvut pätevät myös vientiä koskevaan aloitteeseen. Huolimatta siitä, että Euroopan unionissa ei ole tällä hetkellä voimassa käytännöllisesti katsoen lainkaan säädöksiä, jolla edistettäisiin auringon valoenergian käyttöä, käytössä on suuri määrä erilaisia sitä edistäviä ja verotuksellisia kannustimia. Näistä tärkeimmät ovat eräissä Saksan osavaltioissa, Kreikassa sekä muissa jäsenvaltioissa myönnettävät 50 prosentin investointituet, eräissä Saksan kaupungeissa sovellettavat sähkön hinnat, jotka vastaavat sähköverkkoon toimitetun aurinkosähkön täysimääräisiä tuotantokustannuksia, sekä Alankomaissa käytössä olevat nopeutetut poistot verotuksessa. Jo vähäisempikin tuki, jossa kolmannes kuten parhaillaan Japanissa sovelletun kaltainen rahoituksellisia käsittävän järjestely, 31 investointikustannuksista maksetaan julkisista varoista, saattaa itse asiassa olla riittävä kaupallisten markkinoiden avaamiseksi. Auringon valoenergiaa koskevaan kampanjaan olisi lisäksi sisällytettävä seuraavia erityistoimia: • auringon valoenergian käytön edistäminen julkisissa rakennuksissa. Tällaisilla toimilla on koulutuksellinen tehtävä, koska niillä voidaan lisätä tietämystä aurinkoenergiasta varhaisessa iässä, jolloin tietoa omaksutaan helposti. Tämän lisäksi ne ovat teknisesti järkeviä, koska niiden avulla voidaan vähentää tarvittava varastointikapasiteetti minimiin ja koska niihin voidaan monissa tapauksissa saada edullista rahoitusta, ja muissa koulu- toimet. Tähän osa-alueeseen • matkailuun sekä urheilu- ja vapaa-ajanviettotiloihin liittyviä valoenergiasovelluksia liittyy merkittäviä mahdollisuuksia edistävät massaturismille tyypillisen voimakkaasti kausiluonteisen kysynnän takia sekä siitä syystä, että suuri osa matkailukohteista sijaitsee muista erillään olevilla ja/tai vuoristoisilla seuduilla tai alueilla, joille sähkönsiirto verkosta on muuten kallista, toimet, joilla edistetään rahoituksen saamista julkisista varoista tai kaupunkien toimesta on auringon valoenergian tällaisesta energialaitoksilta; esimerkki hyödyntämisen aiheuttamien jakaminen koko asiakaskunnan lisäkustannusten maksettaviksi sen sijaan, että ne perittäisiin pelkästään aurinkosähkön ostajilta. • 3. 2. 2 10 000 MW:n tuulivoimapuistokapasiteetin käyttöönotto Tuulienergia on jo nykyisin kilpailukykyistä, ja sitä hyödyntäviä laitoksia on otettu laajalti käyttöön alueilla, joilla olosuhteet ovat suotuisia tuulienergian tuotannolle. Alueita, jotka tuulienergiasovellusten käyttöön, sijaitsee eri puolilla potentiaalisesti soveltuvat Euroopan unionia. Nykyisin joillekin yksiköille aiheutuu ylimääräisiä käyttöönotto- ja/tai käyttökustannuksia nimenomaan niiden sijainnin takia (sijainti kaukana sähköverkoista, erityisen kylmillä, lämpimillä tai pölyisillä alueilla, merellä, saarilla tai syrjäisillä maaseutualueilla jne. ) Erityisesti merelle rakennettavista tuulivoimapuistoista voitaisiin saada mittava määrä energiaa. Huomattavasti hankalamman sijainnin vastapainoksi niiden etuna on se, että tuulen nopeudet merellä ovat suurempia. Jotta tuulienergian osuutta Euroopan unionin energiantuotannosta voitaisiin kasvattaa merkittävästi, on hyödynnettävä myös sijainniltaan vähemmän suotuisia alueita. Näin ollen tarvitaan erityinen kampanja, jolla tuetaan suurten tuulivoimapuistojen rakentamista tällaisille alueille sekä tätä varten tarvittavan uuden tai räätälöidyn teknologian kehittämistä. Selvää on, että tämä ohjelma edellyttää voimakasta panostusta niiltä yleis hyödyllisiltä laitoksilta, joita asia eniten koskee. tuotantokapasiteetista, tuulivoimapuistokapasiteetti vastaa neljännestä siitä Ehdotettu 10 000 MW:n II mukaisesti saavutettavissa tuulivoiman vuoteen 2010 mennessä. Muun 30 000 MW:n osalta ei tarvita julkista rahoitusta, jos tuuliturbiineilla tasavertainen pääsy Euroopan sähköverkkoihin kyetään varmistamaan kohdassa 2. 2. 1 esitetyllä tavalla. Lisätukea tarvitaan ainoastaan tai poikkeuksellisille edellä kuvatun kaltaisilla epäsuotuisilla alueilla sovelluksille. tuotetun sähkön toimiville joka on liitteen tuuliturbiinien kustannukset vapaasti Tuulivoimapuistoissa käytettävien tehtaalla -tasolla ovat nykyisin alle 800 ecua käyttöön otettua yhden kW:n kapasiteettia kohti. Hankkeiden toteuttamiskustannukset riippuvat paljolti paikallisista olosuhteista, kuten maaperän jne. Tasaisilla ranta-alueilla tuulivoimapuiston rakentamisen kokonaiskustannukset ovat noin 1 000 ecua/kW. Merelle tai muihin epätavanomaisiin paikkoihin rakennettavien sovellusten kustannukset saattavat olla huomattavasti korkeammat. Toisaalta kustannusten arvioidaan laskevan vähintään 30 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. teiden kunnosta, etäisyydestä lähimpiin sähköasemiin laadusta, 32 loogista arvioida, että ehdotetun 10 000 MW:n kapasiteetin Näin ollen on luokkaa. 15 prosentin kokonaisinvestointikustannukset ovat 10 miljardin ecun suuruinen julkinen rahoitus merkitsisi yhteensä 1,5 miljardin ecun kustannuksia koko unionin alueella, eli hieman yli 100 miljoonan ecun vuosikustannuksia. tuetaan lupaavimmista osa-alueista, 3. 2. 3 10 000 MWth:n biomassakapasiteetin käyttöönotto Bioenergia on yksi biomassa-alan ja biomassaa hyödyntävä ·yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto on määrälliseltä potentiaaliltaan kaikkein merkittävin uusiutuvien energialähteiden käytön muoto. Sen vuoksi kampanja, energiantuotantolaitosten jolla käyttöönottoa eri. puolilla Eurooppaa, on erittäin laitosten tuotantokapasiteetti voi vaihdella muutamasta sadasta kilowatista useaan megawattiin, ja niissä voidaan paikallisten olosuhteiden mukaan yhdistellä erilaisia teknologioita muun muassa siten, että käytettävä polttoaine voidaan vaihtaa toiseen. Tässä yhteydessä olisi mahdollisuuksien mukaan pyrittävä järkeistämään toimintaa siten, että toteutus hoidetaan alueellisesti ja paikallisesti. tärkeä. Tällaisten hajautettujen biomassaa käyttävien Kuten liitteen II kohdassa 11. 1 on esitetty, yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa käytettävän biomassan avulla voitaisiin tuottaa 26 miljoonan öljyekvivalenttitonnin edestä energiaa. Tämä vastaa normaalisti noin 20 Gwe:n eli 60 GWth:n käyttöön otettua kapasiteettia. Vauhdittamiskampanjan tavoitteena oleva 1 0 GWth:n lisäkapasiteetti muodostaa kuudenneksen biomassan arvioidusta energiantuotantokapasiteetista vuoteen 201 0 mennessä. Bioenergiamarkkinoiden saamiseksi kunnolla käyntiin on erityisen jakson ensimmäisinä vuosina. toimintasuunnitelman kattaman tärkeää toteuttaa tämän toimia Tämän aloitteen toteuttamisen kokonaiskustannukset ovat 5 miljardin ecun luokkaa. Summa perustuu arvioon, kapasiteetin keskimääräiset kustannukset ovat 500 ecua/kWth• Julkisista varoista annettavan 20 prosentin tuen kustannukset olisivat yhteensä miljardi ecua koko aikana ja noin 80 miljoonaa ecua vuodessa. Biomassaraaka-aineen kustannukset olisivat 270 miljoonaa ecua vuodessa, jos keskimääräiseksi hinnaksi oletetaan 10o·ecua/öljyekvivalenttitonni. käyttöön otettavan jonka mukaan 3. 2. 4 Uusiutuvien energialähteiden integroitu käyttö 100 kokeiluyhteisössä Jotta uusiutuvien energialähteiden tarjoamat mahdollisuudet voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi, niitä on - aina kun se on kannattavaa - käytettävä yhdessä tuotetaan energiaa paikalliseen tarpeeseen tai toisaalta hajautetuissa järjestelmissä, joilla tuotetaan energiaa alueelliseen käyttöön. Järjestelmät on luonnollisesti mukautettava kunkin alueen erityisolosuhteita vastaaviksi, jotta taataan luotettava energian saanti sekä laatu- ja jatkuvuusvaatimusten täyttyminen. järjestelmissä, integroiduissa joilla joko Tämän vauhdittamiskampanjaan kuuluvan toimen yhteydessä valitaan joukko sellaisia kokeiluyhteisöjä, alueita, kaupunkeja ja saaria, joiden osalta voidaan perustellusti asettaa tavoitteeksi kaiken tarvittavan energian saanti uusiutuvista energialähteistä. Jotta nämä kokeiluyhteisöt voisivat näyttää uskottavasti suuntaa muille, niiden olisi oltava erityyppisiä ja -kokoisia. Pienen mittakaavan kokeiluyksiköitä voisivat olla esimerkiksi asuinkorttelit, uudet asuinalueet, virkistysalueet, pienet maaseutualueet tai muista erillään sijaitsevat alueet, kuten saaret tai vuoristoyhteisöt. Laajemman mittakaavan kokeilua varten olisi valittava laajoja maaseutualueita ja hallinnollisia alueita, joille on ominaista tietty yhteisöllisyys. Myös suuria saaria (esim. Sisilia, Sardinia, Kreeta, Rodos, Mallorca, Kanarian saaret tai Madeira) voitaisiin käyttää kokeilualueina. "aurinkokaupunkeja" sekä Tarvittavien toimien yksilöimistä ja edistymisen seurantaa varten on määritettävä strategia, joka käsittää aikataulut, painopistealueet ja toimijat. Paikallisilla ja alueellisilla 33 viranomaisilla sekä alueellisilla energiatoimistoilla on keskeinen hankkeen toteuttamisessa. tehtävä tämän Etusijalle olisi asetettava hankkeet, joissa teknologia ja sovellukset yhdistyvät sellaisella tavalla, että hankkeilla on mahdollisuus kantaa koko matka alustavasta ja toteutettavuustutkimuksesta koetoimintavaiheen laajamittaiseen toteutukseen, joka tapahtuu (pääosin) kansainvälisen kaupallisen rahoituksen turvin. (kaikki pääosin ohjelmarahoitteisia) kautta toteutettavuustutkimuksen varsinaisen Aloitteen kustannuksia on tässä vaiheessa vaikea määrittää tarkasti mahdollisten toimien erilaisen laajuuden ja luonteen takia. Edistettäviin toimiin voivat kuulua myös vauhdittamiskampanjan muilla osa-alueilla toteutettavat hankkeet. Alustavasti voidaan arvioida vuotuisiksi kustannuksiksi 200 miljoonaa ecua. Julkisen rahoituk~en osuus tästä olisi 20 prosenttia eli 40 miljoonaa ecua vuodessa koko unionin alueella. 3. 3 Arvio joistakin kustannuksista ja hyödyistä on varten laadittava kustannusarviot sekä Vauhdittamiskampanjaa investointisuunnitelma, joka käsittää kaikilta osapuolilta, yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelmista ja varoista sekä lisäksi liikepankeilta, energialaitoksilta ym. saatavan rahoituksen. Myös kampanjan vaikutukset COrpäästöihin ja työllisyyteen selvitetään tarkasti. Alustavana arviona voidaan esittää, että kampanjaan tarvittaneen vuosina 1998-201 0 investointeja 20,5 miljardia ecua. Eri julkisista lähteistä (unionin lähteet sekä kansalliset, alueelliset ja paikalliset lähteet) kampanjan tukemiseksi saatujen julkisten varojen määrä olisi mahdollisesti yhteensä noin 4 miljardia ecua eli 300 miljoonaa ecua vuodessa. Toisaalta on huomattava, että toimien avulla aikaansaadut polttoainekustannusten säästöt ovat vuoteen 2010 mennessä 3,3 miljardia ecua ja ulkoisten kustannusten arvioidaan pienenevän 2 miljardia ecua vuodessa. Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteenveto vauhdittamiskampanjan keskeisistä luvuista sekä arvio polttoainekustannusten säästöistä ja COrpäästöjen vähennyksestä koituvista välittömistä hyödyistä. ~~~~~;::~~-~ii:IE~=-~~ 1. 1000000 1 000 MWP 3 1 0,07 1 valoenergia- järjestel mää 2. 10 000 MW:n 10000 MW 10 1,5 2,8 tuuli voi mapuisto kapasiteetti 3. 10 000 Mwt11:n 10 000 MWt11 5 biomassakapasit eetti 4. Integroitu käyttö 100 yhteisössä 1500 MW 2,5 0,5 0,43 Yhteensä 20,5 4 3,3 20 16 3 40 34 Luku 4 Seuranta ja täytäntöönpano 4. 1 Täytäntöönpano ja edistymisen seuranta tässä täytäntöön Pantaessa ja toimintasuunnitelmaa on jatkuvasti seurattava toteutettavia toimia, jotta kyetään tarkoin markkinaosuuden valvomaan ja kasvattamisessa sekä varmistamaan yhteisön politiikkojen koordinointi. jäsenvaltioiden ohjelmien energialähteiden valkoisessa uusiutuvien edistymistä strategiaa esitettyä kirjassa ja Tässä yhteydessä on tehostettava sekä koordinointia yhteisön eri ohjelmiin kuuluvien uusiutuvia energialähteitä koskevien toimien ja jäsenvaltioiden toimien välillä että toimia ikään on kehitettävä hyväksyttävä yhtenäinen koskevan tiedon keräämistä. Niin korvaamisperiaatteeseen perustuva tilastojärjestelmä. Komissio 11 -ohjelman puitteissa ja yhteistyössä Euroopan yhteisöjen tilastokeskuksen ja yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa seurantajärjestelmän, johon voidaan kirjata tiedot kaikesta uusiutuvien energialähteiden edistämiseen annettavasta yhteisön tuesta, kansallisen tason toimista sekä edistymisestä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamisessa eri aloilla. Tällä tavoin voidaan seurata luotettavasti ja tehokkaasti uusiutuviin energialähteisiin vaikuttavia politiikkoja ja ohjelmia sekä edistymistä näiden energialähteiden osuuden kasvattamisessa. luo AL TENER 4. 2 Euroopan unionin politiikkojen ja ohjelmien sisäinen koordinointi Yksi yhteisön strategiaan sisältyvä seikka, joka lisää merkittävästi siitä saatavaa hyötyä, on ehdotus uusiutuvien energialähteiden edistämisen integroimisesta useisiin eri politiikan aloihin. Jotta voitaisiin varmistaa tällaisen integroinnin tehokas seuranta ja toteuttaminen komissiossa, tehostetaan sisäistä koordinointia siten, että se käsittää kaikki näkökohdat jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden integrointiin yhteisön politiikkoihin ja vastuualueisiin. 4. 3 Täytäntöönpano jäsenvaltioissa ja yhteistyö Euroopan unionin tasolla aktiivinen osallistuminen Jäsenvaltioiden ja täytäntöönpanoon sekä edistymisen arviointiin ja seurantaan on olennaisen tärkeää. Euroopan unionin puitteissa tehtävällä yhteistyöllä lisätään toimien tehokkuutta, ja lisäksi siitä on huomattavaa hyötyä jäsenvaltioille, koska se mahdollistaa tiedon ja saaduista levittämisen onnistuneista kansallisista kokemuksista sekä ja ylikansalliset hankkeet lisäävät tehokkuutta. toimien koordinoinnin. Yhteiset politiikat ja paikallisista politiikoista jatkokehittelyyn tavoitteiden strategian ja työryhmä, toteutettavia toimenpiteitä johon kuuluu edustajia komissiosta ja arvioida energiapoliittisten Jotta voitaisiin seurata tasoilla, päätösten vaikutuksia uusiutuvien energialähteiden käyttöön kaikilla eri perustetaan jäsenvaltioista. Jäsenvaltioiden on määritettävä kansallisia tavoitteita ja strategioita, ja näitä verrataan työryhmässä keskenään sen toteutettavista Euroopan laajuisista toimista. Jäsenvaltiot osallistuvat tähän prosessiin muun muassa siten, että ne ilmoittavat työryhmälle, mitkä ovat niiden realistiset mahdollisuudet edistää vuodelle 2010 asetetun tavoitteen saavuttamista. Tähän liittyen jäsenmaat selvittävät alakohtaisesti, miten ne aikovat edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Työryhmän olisi koordinoitava annettavia vastauksia sekä muodostettava työryhmä keskustelee lisäksi, että ja 35 käsitys siitä, miten todennäköistä on, että uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteisön tarvittaessa esitettävä uusia tavoite kyetään saavuttamaan. Lisäksi sen on toimenpiteitä. 4. 4 Toimintasuunnitelman täytäntöönpano - jatkotoimenpiteet luokkiin ryhmitelty toimet on tai molemmat ja jossa on määritetty kunkin Edellä esitetty yhteisön strategia muodostaa peruspuitteet toimille, joilla pyritään saavuttamaan asetettu ohjeellinen tavoite: uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin osuus energiantuotannosta vuoteen 2010 mennessä. Strategian täytäntöönpanoa varten esitetään konkreettisia toimenpiteitä sisältävä toimintasuunnitelma (liite 1), jossa yksittäiset toimen toteuttamisen muoto. Toimien toteuttajaksi on määritetty joko Euroopan unioni, sekä jäsenvaltiot toimielinten, toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kaikkien osapuolten jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, teollisuuden ja kuluttajien - on sitouduttava varauksettomasti tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon ja pyrittävä saavuttamaan asetettu tavoite, eli lisäämään huomattavasti uusiutuvien energialähteiden osuutta energian sisämaan kokonaiskulutuksesta vuoteen 201 0 mennessä. Jos uusiutuvien energialähteiden osuus kyetään tavoitteen mukaisesti kaksinkertaistamaan, voidaan vähentää merkittävästi Euroopan unionin COrpäästöjä sekä edistää uusien työpaikkojen luomista ja alueellista talouskehitystä. luonteesta - yhdessä riippuen unionin toimen ja sosiaalikomitealle sekä alueiden Euroopan parlamentille, neuvostolle, komitealle jossa arvioidaan strategian onnistumista sekä suositellaan suunnan tarkistuksia ja/tai uusia toimia, ellei uusiutuvien energialähteiden osuudessa näytä tapahtuvan tavoiteltua kehitystä. toinen vuosi tiedonanto, laaditaan talous- joka Euroopan parlamenttia, neuvostoa, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa pyydetään hyväksymään tässä valkoisessa kirjassa esitetty Euroopan unionin strategia ja toimintasuunnitelma ja tukemaan sen täytäntöönpanoa vuoteen 2010 ulottuvan ajanjakson aikana. 36 LIITE 1 UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVA ALUSTAVA OHJEELLINEN TOIMINTASUUNNITELMA VUOSIKSI 1998-2010 (sisältää joitakin jo käynnistettyjä toimia) TOIMINTASUUNNITELMA Euroopan unioni Jäsenvaltiot Valkoisen kirjan kohta 1. Tavoitteet ja strategiat sekä strategia Yhteisön energialähteiden 12 % osuus EU:ssa vuoteen 2010 mennessä Jäsenvaltioiden omat tavoitteet vuosille 2005 ja 2010 sekä niiden laatimat strategiat yleistavoite: uusiutuvien Komission tiedonanto Valkoinen kirja (1997) - 2. Sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet Uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy Direktiiviehdotus (1998) sähkömarkkinoille Energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen Ehdotus uudistaminen direktiivin muuttamisesta (KOM/97/30) - biopolttoaineiden tuet uusille Toiminnan käynnistämiseen myönnettävät tuotantolaitoksille, pk-yrityksille sekä uusia työpaikkoja luoville hankkeille "Kultaisten" tai "vihreiden" rahastojen kehittäminen ja/tai 1998 : edistäminen yhdenmukaistaminen Nestemäisten asteittainen kasvattaminen Toimenpiteet, joilla edistetään biopolttoaineiden käyttöä Direktiiviehdotus ajoneuvojen polttoaineissa Toimenpiteet, joilla edistetään biopolttoaineiden käyttöä Direktiiviehdotus vähärikkisissä polttoaineissa Rakennuksissa käytettävien passiivisten aurinkoenergiajärjestelmien direktiivin soveltamisalaan siten, että voidaan käyttää hyväksi niiden tarjoamat energiahyödyt lämmityksessä ja jäähdytyksessä ja aktiivisten Ehdotus markkinaosuuden sisällyttäminen KOM(97)248 KOM(97)88 (1998) direktiivin SAVE- 93/76/ETY muuttamisesta 2000 : komission tiedonanto - toimet saattaminen osaksi lainsäädäntöä saattaminen osaksi lainsäädäntöä tai yhdenmukaistaminen toimet toimet toimet saattaminen osaksi lainsäädäntöä saattaminen osaksi lainsäädäntöä saattaminen osaksi lainsäädäntöä 1. 3. 1 1. 3. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 2. 2. 2. 2. 2. 2. 3 2. 2. 3 2. 2. 3 2. 2. 4. 37 rakennusaineiden Sellaisten rakennusaineista annetun direktiivin soveltamisalaan, 89/106/ETY muuttamisesta joiden valmistamiseen kuluu luontaisesti vähän energiaa 3. Yhteisön politiikkojen tehostaminen sisällyttäminen Ehdotus (1998) direktiivin j koskevien energialähteitä toimien Komission tiedonanto Uusiutuvia sisällyttäminen ilmastonmuutoksen torjumista koskevaan KOM(97)481 kokonaisstrategiaan Viidennen TTK-puiteohjelman (1998-2002) hyväksyminen Euroopan ja täytäntöönpano Uusiutuvien energialähteiden sisällyttäminen yhdessä Päätös 1999 työllisyyden ja ympäristön kanssa aluekehitysrahaston uusien suuntaviivojen (2000-2006) painopistealueeksi Biomassan käytön edistäminen vuosien 2000-2006 Yhteistä maatalouspolitiikkaa yhteistä maaseudun koskevat ehdotukseUAgenda maatalouspolitiikkaa kehittämispolitiikkaa koskevissa ehdotuksissa neuvoston päätös (. /. /. ) parlamentin ja ja 2000 Päätös määrä tehdä 1998 Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 arviointi Agenda 2000:n Asetuksen N:o 2078/92 ja muiden voimassa (ETY) perusteella. että siten, laatiminen Loman korostetaan tehtävää yhteistyötä koskevan Tiedonanto Voimassa olevien asetusten riit~ävyyden sekä niiden olevien säädösten arviointi lisäyhdenmukaistamisen mahdollisuuksien selvittäminen AKT-maiden kanssa energiastrategian puitteissa energialähteiden asemaa Riittävän rahoituksen osoittaminen TACIS- ohjelmista uusiutuviin energialähteisiin, panna jotka mahdollistavat assosioituneiden maiden osallistumisen EU:n ALTENER ja SYNERGY-tukiohjelmiin. Asianmukaisten sopimusten tekeminen Välimeren maiden ja muiden alueiden maiden kanssa. Yhteistyö maailman aurinkoenergiaohjelman ( 1996-2005) toteuttamisessa. ja PHARE- Erityispöytäkirjat jotta voidaan Tiedonanto sopimuksen uusiutuvien pöytäkirjat, täytäntöön saattaminen osaksi lainsäädäntöä - - täytäntöönpano 2. 2. 4. 2. 3. 1. 2. 3. 4. 2. 3. 5 ja 2. 3. 6. 2. 3. 6. 2. 3. 6 2. 3. 7 2. 3. 7. 38 4. Jäsenvaltioiden yhteistyön lujittaminen siten, lujittaminen yhteistyön Jäsenvaltioiden noudatetaan koskevan neuvoston päätöstä sovittuja yhteistyön yhteisön järjestämisestä energiatavoitteita päätökseksi annettavaa KOM(. ). että Ehdotus neuvoston täytäntöönpano 2. 4 5. Tukitoimenpiteet neuvoston hankkeiden esitttäminen ja on luoda oikeudelliset, (KOM/97 /87) edellytykset Ehdotus erityisesti hallinnolliset jonka päätökseksi "AL TENER 11" toteuttamiselle. Ohjelman avulla ja Kyproksella avoin EU:n ohjelma, Uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä, myös KIE- Ehdotus maille tarkoituksena sosioekonomiset energia-alan toimintasuunnitelman monivuotisesta edistetään yksityisiä ja julkisia investointeja uusiutuvista puiteohjelmasta (1998-2002) energialähteistä ja käyttöön, liiketoimintamahdollisuuksien edistämiseksi Kuluttajavalistuskampanjat. Kohdennetut tiedotustoimet, EU:n toimet joilla välitetään luonnonsuojelu hyödyntäminen Eurooppalaisten standardien tietoa siitä, miten voidaan yhdistää energian ja ja erityistoimia ja saatavan siihen laatiminen ja sertifioinnin AL TEN ER-ohjeimaan liittyvät CENin ja CENELECin toimet kartoittamiseksi kehittäminen tuotantoon saatavissa energian sisältyy toimien olevan - Uusiutuvien energialähteiden aseman parantaminen sopimukset ja hankkeet kaupallisilla rahoitusmarkkinoilla sekä institutionaalisten rahoituksen osalta kehittämällä pankkien myöntämän investointeja uusiutuvia järjestelyjä, energialähteitä koskeviin hankkeisiin "AGORES"-virtuaalikeskuksen keruuta ja levittämistä varten tiedon ALTENERin joilla helpotetaan toteutettava toimi perustaminen yhteydessä hyväksyttyjen elinten suorittama sertifiointi sopimukset 2. 5. 2 2. 5. 2 2. 5. 3 tietojen antaminen 2. 5. 4 ~ 6. Vauhdittamiskampanja 1 000 000 valoenergiajärjestelmän käyttöönotto (puolet EU:n EU:ssa ja puolet kolmansissa maissa) 1 O 000 MW:n tuulivoimapuistokapasiteetin käyttöönotto rahoitustuki 10 000 MWth:n biomassakapasiteetin käyttöönotto Uusiutuvien energialähteiden yhteisössä integroitu käyttö 100 7. Seuranta edistämistoimet ja yhteisrahoitus EU: edistämistoimet ja rahoitustuki EU: edistämistoimet ja rahoitustuki EU: edistämistoimet ja rahoitustuki yhteisrahoitus yhteisrahoitus yhteisrahoitus Edistymisen seurantaan tarkoitetun järjestelmän luominen AL TENERin yhteydessä tietojen antaminen toteutettava EU:n ioimi Komission toimi Komission toimi jäsenvaltioiden edustajista koostuvan Komission toimi Tiedon keruun ja tilastoinnin kehittäminen Toimielinten välisen koordinointiryhmän perustaminen Komission työryhmän perustaminen Säännöllinen kertomusten laatiminen unionin toimielimille Komission toimi ja 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 4. 1 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 40 Liite 11 Eri uusiutuvien energialähteiden arvioitu panos - vuoteen 2010 laadittu skenaario ja toimintasuunnitelman Tässä liitteessä esitetään eri uusiutuvien energialähteiden realistiset hyödyntämismahdollisuudet toteuttamiseksi. Kyseessä on arvio eri uusiutuvien strategian tavoite: energialähteiden mahdollisesta panoksesta pyrittäessä saavuttamaan ohjeellinen uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin markkinaosuus vuoteen 2010 mennessä. Esitetty skenaario perustuu yhteen mahdolliseen kehityskulkuun, ja markkinoiden todellinen kehitys saattaa luonnollisesti poiketa tästä arviosta. Yleiskatsaus odotettavissa olevaan kehitykseen on kuitenkin tärkeä apuväline politiikan välineiden valitsemiseksi ja kampanjoiden suunnittelemiseksi. 11. 1 Biomassa jäsenvaltioissa Biomassan nykyinen osuus sisämaan kokonaisenergiankulutuksesta (15 EU-maata) on noin 3 tämän uusiutuvan energialähteen osuus primaari prosenttia. Uusissa energiantuotannosta on kuitenkin Itävallassa 12 prosenttia, Suomessa 23 prosenttia ja Ruotsissa 18 prosenttia. Alan tulevaisuutta, ja etenkin biomassan käytön ja siihen liittyvän jakelualan kasvua, on vaikea arvioida. Tässä liitteessä esitetyssä skenaariossa arvioidaan mahdolliseksi kolminkertaistaa nykyinen biomassasta saatavan energian määrä vuoteen 2010 mennessä, jos tätä varten toteutetaan tarpeelliset toimenpiteet. Tämä merkitsisi biomassasta saatavan energian lisäämistä 90 miljoonalla öljyekvivalenttitonnilla ja nostaisi biomassan osuuden kokonaisenergiankulutuksesta 8,5 prosenttiin vuonna 2010. jo huomattavasti suurempi: laajalti puupitoisen ja jätteen ja Biomassaa on käytettävissä ja metsäteollisuuden elintarviketeollisuuden jäte, lanta ja orgaaninen kiinteä yhteiskuntajäte, lajiteltu kotitalousjäte sekä jäteliete. Biomassasta saadaan energiaa hyvin monipuolisesti, sillä siitä voidaan tarpeen mukaan tuottaa sähköä, lämpöä tai polttoainetta. Verrattuna sähköön biomassan etuna on helppo ja yleensä myös taloudellinen varastointi. Lisäksi tuotantoyksikköjen koko voi vaihdella pienistä laitoksista useiden megawattien tuotantolaitoksiin. runsaasti, sillä siihen kuuluuvat polttopuun ja lisäksi m~atalouden energiakasvien Arvioitu 90 miljoonan öljyekvivalenttitonnin suuruinen biomassan käytön lisäys voidaan saavuttaa jätettä, hyödyntämällä maataloudesta yhdyskuntajätettä ja uusia energiakasveja. Käyttämällä biomassaa voidaan paitsi hyödyntää tärkeää uusiutuvaa energialähdettä myös vaikuttaa myönteisesti ympäristöön ja ilmastoon. Biomassan käyttöä kehitettäessä on kiinnitettävä erityistä huomiota biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen Euroopan unionissa. Vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen olisi minimoitava sopivan strategian ja lähestymistavan avulla. jätettä, metsäteollisuuden ja metsistä saatavaa Yksi hyvä esimerkki uuden tekniikan avulla hyödynnettävän biomassan eduista on biokaasun käyttö. Biokaasu on pääosin metaania, jolla on huomattava kasvihuoneilmiötä edistävä vaikutus. Kaatopaikkakaasujen ja hajoavan maatalousjätteen kokonaisenergiasisällöksi EU:ssa on arvioitu yli 80 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Karjatilojen, elintarviketeollisuuden, jätevedenpuhdistuksen ja kaatopaikkojen jätteitä hyödyntämällä arvioidaan voitavan kasvattaa biokaasun osuutta 15 tehokkaampi hyödyntäminen noudattaakin miljoonalla öljyekvivalenttitonnilla. Biokaasun komission strategiaa, jolla tähdätään metaanipäästöjen vähentämiseen ympäristösyistä. Tähän seikkaan on kiinnitetty erityistä huomiota valmisteltaessa maailmanlaajuista sopimusta kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi. Toisaalta Euroopan nionin toimielinten käsittelyssä pikemminkin parhaillaan kaatopaikkadirektiivi oleva tulee uusi 41 rajoittamaan biokaasun tuotantoa kaatopaikkajätteestä, sillä direktiivin avulla on tarkoitus vähentää kaatopaikoille päätyvän biologisesti hajoavan jätteen määrää 75 prosentilla vuoteen 201 O mennessä. Toisaalta setlainen orgaaninen aines, jota voidaan käyttää raaka-aineena tuotettaessa biokaasua anaerobisesti hajottamalla, tulee lisääntymään. Lisäksi ennen vuotta 201 O kaatopaikoille kuljetettu orgaaninen jäte tuottaa mätänemisprosessin takia metaania vielä useita vuosia vuoden 2010 jälkeenkin. Kiinteää jätettä, esimerkiksi puuta, maatalousjätettä ja olkia, jää tällä hetkellä vuosittain hyödyntämättä erittäin runsaasti, yli 150 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia vastaava määrä. Arvioiden mukaan tästä voitaisiin vuoteen 2010 mennessä ottaa käyttöön vuositasolla 30 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia käyttämällä kiinteää jätettä raaka-aineena voiman- ja lämmön tuotannossa sekä teollisuuden prosessilämmön tuotannossa. Jos halutaan päästä tavoitteeseen ja kaksinkertaistaa uusiutuvien energialähteiden osuus vuoteen 2010 mennessä, on lisättävä myös energiakasvien viljelyä. Energiakasvien osuus bioenergian tuotannosta vuonna 201 O on arvioitu 45 miljoonaksi öljyekvivalenttitonniksi eli yhtä suureksi kuin jätteistä saatavan bioenergian määrä Yhden skenaarion perusteella tästä 18 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia voitaisiin saada nestemäisten biopolttoaineiden tuotannosta laskettu mukaan myös biokaasun käyttö polttoaineena ja sellaisten Uohon on kuitenkin nestemäisten biopolttoaineiden hyödyntäminen, raaka-aineena ei ole käytetty energiakasveja vaan puujätettä ja käytettyjä kasvisöljyjä) ja 27 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia lämmön ja/tai sähkön tuotannosta biomassan avulla. joiden lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, Öljyn nykyhinnoilla nestemäiset biopolttoaineet ovat markkinoilla olevista biomassaan perustuvista tuotteista vähiten kilpailukykyisiä. Kuitenkin myös näiden tuotteiden jatkuva ja kasvava tarjonta polttoainemarkkinoilla on varmistettava, sillä öljyn hintakehitystä on vaikea ennakoida joka tapauksessa vaihtoehtoja rajallisilla öljyvaroilla. Liikenteen energiantarpeen odotetaan kasvavan voimakkaasti tulevaisuudessa, ja samalla kasvavat - ellei vaihtoehtoja ole tarjolla - liikenteen päästöihin liittyvät ongelmat ja riippuvuus ulkoa tuodusta öljystä. Biopolttoaineiden energiatase on kaiken kaikkiaan positiivinen, vaikka se vaihteleekin energiakasvikohtaisesti ja myös sen mukaan, mitä viljelykasveja energiakasvit korvaavat. Biopolttoaineiden käytön yleistyminen riippuu ratkaisevasti biopolttoaineiden ja kilpailevien tuotteiden tuotantokustannuksissa nykyisin olevan eron kaventumisesta. ja lisäksi pitkällä aikavälillä tarvitaan tulevan kehityksen on pääosin perustuttava Euroopassa Biopolttoaineiden tapahtuvaan tuotantoon. Vuonna 1993 käytössä olevaa maatalousmaata oli Euroopan unionissa (15 EU maata) noin 141 miljoonaa hehtaaria. Tästä 76 miljoonaa hehtaaria oli peltomaata. On epätodennäköistä, että yli 10 miljoonaa hehtaaria, eli 7, 1 prosenttia maatalousmaasta, soveltuisi energiakasvien viljelyyn. Lisäksi biopolttoaineiden tuottamiseksi viljeltävien energiakasvi lajikkeiden määrää olisi rajoitettava. Hyötyjen maksimoimiseksi ja ympäristövaikutusten minimoi miseksi olisi keskityttävä vain tuottavimpiin lajikkeisiin. tuottaa hyvin monella eri 27 miljoonan öljyekvivalenttitonnin suuruiseksi arvioitu, selluloosapitoisista energiakasveista saatava osuus voidaan tavalla. Tämä osuus voidaan saada energiametsästä (esimerkiksi paju) tai ligniinittömistä energiakasveista (esimerkiksi miscantthus eli elefanttiruoho), jotka soveltuvat myös palttoon ja kaasutukseen. Lisäksi on olemassa useita kasvilajikkeita, jotka soveltuvat viljeltäviksi nimenomaan tietyn tyyppisessä viljelymaassa. Myös melko köyhään ja huonolaatuiseen maaperään soveltuvia puulajeja on useita. Jos vuosittainen hehtaarikohtainen sato on keskimäärin 10 tonnia, esimerkiksi 27 miljoonan öljyekvivalenttitonnin kiinteän biomassan tuotanto edellyttää 6,3 miljoonan hehtaarin viljelyalaa. Tarjolla on myös monia mahdollisuuksia käyttää yksi- tai monivuotisia C4-kasveja, jotka antavat erityisen runsaan sadon. Energiametsiin verrattuna niiden sato on lähes kaksinkertainen. 42 Eräät kasvit tuottavat samanaikaisesti selluloosa-ainesta ja nestemäisten biopolttoaineiden raaka ainetta. Esimerkki tästä on durra, josta saadaan vuodessa hehtaarilta keskimäärin 5 m3 bioetanolia ja 20 tonnia kuivaa selluloosaa. Näillä kasveilla on monia etuja: monet niistä ovat yksivuotisia ja sopivat hyvin viljeltäviksi tavanomaisen maanviljelyn ohessa, ne eivät vaadi parasta maatalousmaata ja tarvitsevat alle puolet nopeakasvuisten viljelykasvien, esimerkiksi maissin, vesi- ja lannoitemäärästä. Myös selluloosa-aineksen käyttö nestemäisten polttoaineiden raaka-aineena vaikuttaa lupaavalta. Kaikki mahdolliset eri lajikkeet olisi tutkittava ja etusijalle olisi asetettava viljelykasvit, joista saadaan vähäisin panoksin korkea saanto, unohtamatta samalla biologisen monimuotoisuuden asettamia vaatimuksia. Kaikkiin biomassan kehittämistä koskeviin strategioihin on joka tapauksessa tarpeen liittää maankäytölle asetettava yläraja. Tässä esitetyn skenaarion perusteella voidaan ennustaa, että jos biomassan kehittämiseen panostetaan vuoteen 201 0 mennessä niin paljon kuin on järkevästi mahdollista, voi viljelypinta-alan tarve olla jopa 1 0 miljoonaa hehtaaria, josta suuri osa on huonolaatuista maata. Tämänkaltaisen kehityksen ympäristövaikutukset on luonnollisesti tutkittava, ja biomassa-alan kasvun on tapahduttava kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Kiinteän kasviperäisen biomassan markkinoiden laajuudeksi vuonna 2010 arvioidaan 57 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia, josta energiakasvien osuus on 27 Mtoe ja jätteiden osuus 30 Mtoe. Jos markkinat kehittyvät esitetyn skenaarion suuntaisesti, voidaan arvioida, että 25 Mtoe käytetään suoraan lämmitykseen ja teollisuuden prosessilämmön tuotantoon ja 32 Mtoe voimantuotantoon. Tästä 32 Mtoe:sta 6 Mtoe voitaisiin polttaa hiilen kanssa yhteispolttolaitoksissa ja loput 26 Mtoe lämpövoimalaitoksissa. Skenaarion mukainen bioenergian käytön lisäys vuoteen 2010 mennessä, * Biokaasu (karjankasvatus, jäteveden käsittely, kaatopaikat) * Maa- ja metsätalouden jätteet * Energiakasvit 90 Mtoe 15 Mtoe 30 Mtoe 45 Mtoe 11. 2 Vesivoima Vesivoimateknologia on pitkälle kehitettyä tekniikkaa, ja vesivoima on ollut kilpailukykyistä muiden kaupallisten energialähteiden kanssa jo vuosia. Nykyisten suurten vesivoimaloiden tekninen ja taloudellinen kapasiteetti on kuitenkin tai käyttöönotto ei ole ympäristösyistä mahdollista. Pienvesivoimaloiden taloudellisesta kapasiteetista hyötykäytössä on kuitenkin vain 20 prosenttia. Lisäksi monet pienvesivoimalat eivät ole toiminnassa, mikä johtuu monissa tapauksissa ylläpito- ja muihin kustannuksiin liittyvien erityisten kannustinten puutteesta sekä hinnoittelutilanteessa sähkön kantaverkossa. Etenkin pienet, tyypillisesti maaseudulla tai syrjäseuduilla sijaitsevat voimalat voidaan kuitenkin ottaa uudelleen käyttöön melko vähäisin laitteiden un~onin maat hallitsevat pienten kustannuksin. Euroopan maailmanmarkkinoita. jo. otettu käyttöön, vesivoimaloiden joko Vuonna 1995 unionissa tuotettiin noin 307 TWh vesivoimaa 92 GW:n kokonaiskapasiteetilla. Pienvesivoimaloiden, eli alle 10 MW:n voimaloiden osuus kokonaiskapasiteetista oli 10 prosenttia (9,3 GW), ja niiden energiantuotanto oli yhteensä 37 TWh. Jo suunnitelmissa olevien hankkeiden perusteella voidaan arvioida suurten vesivoimaloiden kapasiteetin kasvavan 10 prosentilla (8500 MW) vuoteen 2010 mennessä. Tällöin on otettu huomioon myös ympäristön kannalta hyväksyttävissä oleva kehitys. Pienten vesivoimaloiden kapasiteetin kasvattaminen 4500 MW:lla vuoteen 2010 mennessä on realistinen tavoite, johon voidaan päästä kehittämällä alan sääntelyä suopeammaksi tällaisille hankkeille. Tähän olisikin 43 pyrittävä, sillä jos nämä pienet hankkeet suunnitellaan oikein myös niiden ympäristövaikutukset ovat huomattavasti pienemmät. 11. 3 Tuulienergia Tuulivoimatekniikka on voimakkaassa kehitysvaiheessa. Tuuliturbiinien keskipaino on puoliintunut viidessä vuodessa, yhden turbiinin vuodessa tuottaman energian määrä on nelinkertaistunut ja kustannukset ovat laskeneet kymmenesosaan kymmenessä vuodessa. Nykyisin käyttöön otettavien uusien laitteiden keskimääräinen kapasiteetti on 600 kW, ja markkinoilla on muutama jopa 1,5 MW:n laite. Maailmanlaajuisesti noin 90 prosenttia keski- ja suurikokoisten tuuliturbiinien tuuliturbiineja valmistavat ainoastaan valmistajista on eurooppalaisia. Kaikkein suurimpia eurooppalaiset valmistajat. Tuuliturbiinit aiheuttavat jonkin verran meluhaittoja, ja näiden vähentämiseksi tehdään parhaillaan menestyksekästä tutkimusta. Eräissä jäsenvaltioissa tuulienergia on tätä nykyä nopeimmin kasvava sähköntuotannon energialähde. Euroopalla on tuulienergian alalla maailmanlaajuinen johtoasema, ja sillä on tuulivoimakapasiteettia enemmän kuin missään muualla: yhteensä 3,5 GW 15 EU-maassa vuoden 1996 lopussa. Viiden viime vuoden aikana on otettu vuosittain käyttöön keskimäärin 36 prosenttia lisäkapasiteettia, ja vuosittain käyttöön otettava kapasiteetti on nyt saavuttanut 1 GW:n rajan. Jos tuotannon kasvu jatkuu samaa vauhtia, turbiinien vuotuinen tuotanto on vuonna 2010 yli 20 GW ja kertynyt kokonaiskapasiteetti yli 100 GW. Jos uutta kapasiteettia otettaan käyttöön nykyistä vauhtia, eli noin 1 GW vuodessa, kapasiteettia on vuonna 2010 otettu käyttöön 18 GW. Tästä syystä uusiutuvien energialähteiden vuoteen 2010 laaditussa skenaariossa tuulivoiman osuus on arvioitu 40 GW:ksi, mitä voidaan pitää kunnianhimoisena, mutta nykysuuntausten perusteella realistisena tavoitteena. 10 GW:n vauhdittamiskampanjan avulla pyritään luomaan perusta tuulivoiman käytölle vaikeammissakin olosuhteissa. tuottajilla on Tuulienergia voi nousta vuoteen 2010 mennessä merkittäväksi energialähteeksi vain, jos tuulivoiman tasavertainen pääsy Euroopan sähköverkkoihin. Tuulivoiman viimeaikaista menestystä edistävä keskeinen tekijä monissa jäsenvaltioissa, kuten Tanskassa, Espanjassa ja etenkin Saksassa, jossa on maailman suurin tuulivoimakapasiteetti, on ollut energialaitosten tuulivoiman tuottajille maksama hinta. Kaikkien tämän alan sääntelyyn tehtävien muutosten tulisi kannustaa eikä hankaloittaa tuulivoiman kehitystä. 11. 4 Auringon lämpöenergia Auringon lämpöenergiaa lämmityksessä hyödyntävä tekniikka on jo kehitetty lähes optimaaliseksi. Kustannuksia on kuitenkin vielä mahdollista vähentää kasvattamalla laitteiden yksikkökokoa. Myös tuotantoprosessia ja markkinointia voidaan vielä kehittää. Tällä hetkellä alalla on 15 EU maassa noin 300 pientä ja keskisuurta yritystä, jotka työllistävät suoraan noin 1 0 000 henkeä. lämmitys on hinnaltaan kilpailukykyistä verrattuna veden Aurinkolämpöön perustuva lämmitykseen sähköllä, etenkin Euroopan unionin eteläosissa. Laitteiden rakennetta parannetaan jatkuvasti ulkonäköhaittojen vähentämiseksi. Vuonna 1995 aurinkokahoja oli Euroopan unionissa käytössä 6,5 miljoonaa m2 , ja kapasiteetin vuosittainen kasvu oli muutamaan edellisvuoteen nähden noin 15 prosenttia. Tällä hetkellä vuosittain asennettava kapasiteetti on noin miljoona neliömetriä, josta valtaosa sijoittuu kolmeen maahan, eli Itävaltaan, Saksaan ja Kreikkaan. Jos Euroopan unionin muut 12 jäsenvaltiota seuraisivat näiden maiden esimerkkiä edes osittain, voitaisiin päästä 25 prosentin kasvuvauhtiin. Jos vuosittaiseksi kasvuvauhdiksi arvioidaan 20 prosenttia, kapasiteettia on vuonna 2010 otettu käyttöön 100 miljoonan neliömetriä. Tätä voidaankin kaikki tekijät huomioon ottaen pitää aurinkolämmön osalta saavutettavissa olevana osatavoitteena uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä. Suurten kahakokonaisuuksien käyttö mittavissa käyttötarkoituksissa, kuten kauko!ämmitysjärjestelmissä on taloudellisesti järkevin tapa hyödyntää aurinkolämpöä, minkä 44 lisäksi se edistäisi voimakkaasti kahojen tuotantoa. Kreikasta saadut kokemukset osoittavat, että markkinoita voidaan kasvattaa tehokkaasti myös tiedotuskampanjoiden avulla. 11. 5 Auringon valoenergia Auringon valoenergian hyödyntäminen edustaa hyvin uutta ja lähes edistyneintä uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistekniikkaa. Vaikka kustannukset ovatkin laskeneet rajusti, 25 prosenttia viimeisen viiden vuoden aikana, ne ovat yhä selvästi korkeammat kuin tavanomaisin polttoainein tuotetun sähkön kustannukset. Euroopan unionin osuus koko maailman vuosittaisesta, noin 100 MWp:n valokennomoduulien tuotannosta ja käytöstä on noin kolmannes. Rakennuksiin integroitujen aurinkokennojen alalla eurooppalainen teollisuus on johtavassa asemassa. Myös kehitysmaihin toimitettavien valoenergiasovellusten osalta Euroopalla on johto asema. Eurostatin esittämän arvion mukaan Euroopassa (12 EU-maata) oli vuoden 1995 lopussa yhteensä 32 MWp aurinkokennokapasiteettia. Euroopan valoenergia-alan järjestön EPIA:n tuoreimman arvion mukaan kapasiteettia on käytössä jopa 70 MWp (15 EU-maata). Markkinat ovat maailmanlaajuiset. Vuonna 2010 kennotuotannon ennustetaan olevan 2,4 GWP. Tämän vuosivolyymin saavuttaminen maailmanlaajuisesti edellyttää 25 prosentin vuotuista kasvua. Ennuste on yhteneväinen komission EPIA:lta tilaamassa tutkimuksessa esitettyjen oletusten kanssa. Edellä esitettyjen oletusten perusteella voidaan 3 GWp:n kokonaiskapasiteettia vuonna 201 0 pitää kunnianhimoisena, mutta realistisena tavoitteena. Ennusteiden mukaan tämä voitaisiin saavuttaa pääasiassa rakennuksiin (katoille ja julkisivuihin) asennettujen, kantaverkkoon liitettyjen laitteistojen avulla, minkä lisäksi käyttöön otettaisiin joitakin suuria voimalaitoksia (0,5-5,0 MWp). Aurinkosähkötekniikkaa pitäisi joka tapauksessa tarkastella myös yleisellä tasolla, eikä vain keskittyä seuraamaan kapasiteetin kehitystä. Kuten aurinkolämmönkin hyödyntäminen, auringon valoenergian hyödyntäminen on aina sidoksissa järkevää energiankäyttöä edistäviin toimen piteisiin rakennuksissa. Sitä voidaan arvioida osana niitä mittavia ponnisteluja energiankulutuksen vähentämiseksi, joiden olisi aina liityttävä näiden järjestelmien hyödyntämiseen. Aurinkosähkön tuotanto kantaverkkoon ei ole kannattavaa tavanomaisten polttoaineiden nykyhinnoilla tai tuotettuun sähköön. Se voi kuitenkin muuttua kannattavaksi verrattuna tulevaisuudessa, jos käyttöön otetun kapasiteetin keskikustannustaso saadaan laskemaan 3 ecuun/Wp, mihin nykyisellä kehityksellä saatetaan päästä vuoden 2005 tietämillä. Laaja Euroopan tasolla toteutettu aloite aurinkokennostojen asentamiseksi katoille ja julkisivuihin voisi olla käyttöönoton edistämisessä. Rakennuksiin ratkaisevassa asemassa asennettavien julkisivujen uudelleen rakentaminen olisi myös otettava huomioon. Energiajärjestelmiä tarkasteltaessa olisi kaksi siis aurinkokennojärjestelmää voidaan sitä paitsi kääntää ulkonäköhaitat arkkitehtonisesti toimiviksi ratkaisuiksi. järjestelmien oheishyödyt, kuten valaistus, lisäarvo". Asentamalla lämmöntuotanto "aurinkosähkön tuuliturbiineilla rakennuksiin huomioon tekniikan otettava tämän ja Vauhdittamiskampanjan avulla on tarkoitus edistää miljoonan aurinkokennon asentamista katoille ja julkisivuihin, mikä merkitsisi 0,5 GWp:n uutta kapasiteettia Euroopan unionissa ja 0,5 GWp:n kapasiteettia unionin ulkopuolisissa maissa. 11. 6 Passiivinen aurinkoenergia Kotitalouksien ja palvelualan lämmitysenergian kulutus (lähinnä huonetilojen lämmitykseen) Euroopan unionissa (15 EU-maata) on 23 prosenttia energian kokonaiskysynnästä. Arviolta 40 prosenttia kotitalouksissa ja palvelualalla kulutetusta aurinkoenergiasta saadaan itse asiassa aurinkolämpönä ikkunoiden kautta, mutta tätä passiivista aurinkoenergiaa ei tilastoida. Tästä syystä mahdollisuudet vähentää energiankulutusta rakennuksissa passiivista aurinkoenergiaa 45 ovat avulla nykytekniikan hyvin merkittävät. rakennuskustannukset eivät merkittävästi ylitä ja hyödyntävän energiansäästörakennusten tavanomaisten rakennusten rakennuskustannuksia. Itävallassa saatujen kokemusten perusteella passiivisen aurinkoenergian hyödyntäminen nostaa asumiskustannuksia alle 4 prosenttia, mutta vähentää samalla lämmitysenergian tarvetta 75 prosentilla. Asentamalla nykyiseen rakennuskantaan luonnonvaloa paremmin hyödyntäviä ja toisaalta eristäviä ikkunoita ja julkisivuja voidaan myös saavuttaa merkittäviä säästöjä. Markkinoille on tullut uusia ikkuna- ja eristysmateriaaleja sekä luonnonvaloa hyödyntäviä materiaaleja. Viime vuosina on myös kehitetty passiivista jäähdytystekniikkaa, jonka avulla voidaan vähentää Etelä-Euroopan maissa nopeasti kasvavaa jäähdytysenergian kysyntää. Aurinkoenergia- Varovaistenkin arvioiden mukaan passiivisen aurinkoenergian hyödyntämistä lisäämällä voidaan helposti saavuttaa 10 prosentin lasku rakennusten lämmitysenergian kysynnässä. Jos oletetaan kotitalouksien ja palvelusektorin lämmitysenergian kysynnän pysyvän nykyisellä tasolla (osuus kokonaiskysynnästä 23 prosenttia), tämä merkitsisi 35 miljoonan öljyekvivalenttitonnift polttoainesäästöjä. Sveitsi on jo sitoutunut vähentämään rakennusten lämmitysenergian kulutusta 30 prosentilla vuoteen 2010 mennessä. Nämä ylimääräiset säästöt olisi otettava huomioon laskettaessa Euroopan unionin bruttoenergiankulutustasetta. 11. 7 Geoterminen energia ja lämpöpumput Geotermisen energian osuus Euroopan unionin uusiutuvia energialähteitä hyödyntävästä energiantuotannosta on hyvin pieni. Vaikka sähköntuotanto korkeassa lämpötilassa olevasta kuivasta höyrystä onkin jo mahdollista, vähentävät siihen liittyvät riskit vielä investointihalukkuutta. Tästä syystä geotermisen energian hyödyntäminen yleistyy hitaasti. Lämpöpumppujen käyttö maaperästä saatavan lämmön lämpötilan nostamiseksi on kuitenkin yleistymässä. Tällä hetkellä Euroopan unionissa on geotermiseen energiaan perustuvaa kapasiteettia 500 MW. Uusia sähkötoimisia lämpöpumppusysteemejä otetaan vähitellen käyttöön Ranskassa (lähinnä merentakaisissa departementeissa), Italiassa ja Portugalissa (Azoreilla). Arvioiden mukaan tämänhetkinen kapasiteetti voitaisiin kaksinkertaistaa vuoteen 2010 mennessä. lämpötilaltaan alhaisemmasta maalämmöstä on Suurin osa rakennusalan sovellutuksissa. Nykyinen 750 MWth:n kapasiteetti sijaitsee valtaosin Ranskassa ja Italiassa. Vuoteen 201 0 mennessä kapasiteetti voitaisiin yli kolminkertaistaa, jolloin saavutettaisiin 2,5 GWth:n raja. käytössä lämpöpumpuista suurin osa on joko sähkökäyttöisiä tai Tällä hetkellä käytössä olevista polttoaineella käyviä. Uusimmissa lämpöpumpuissa on noin 100 m maanpinnan alle asennettu lämmönvaihtimet, joiden avulla hyödynnetään maaperään varastoitunutta aurinkoenergiaa sekä näin syvällä maaperässä luonnostaan esiintyvää lämpöä. Vuonna 1995 Euroopan unionissa oli jonka osuus kaikentyyppisten 60 000 lämpöpumppujen kapasiteetista Euroopassa on 8 prosenttia. Jos lämpöpumppukapasiteetti kolminkertaistuisi Euroopan unionissa (15 EU-maata) vuoteen 2010 mennessä ja geotermisten lämpöpumppujen markkinaosuus kaksinkertaistuisi eli nousisi 15 prosenttiin, voitaisiin vuoteen 2010 mennessä saavuttaa 2,5 GWth kokonaiskapasiteetti. lämpöpumppua. Näistä suurin osa oli Ruotsissa, 11. 8 Muut uusiutuvat energialähteet tekniikkojen markkinat Euroopan Eräiden muiden uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien unionissa ovat lämpösähkö, vuorovesienergia, aaltoenergia sekä kallioiden ja valtamerten lämpöenergia. Vaikka kehitystä onkin tarjoavan merkittäviä hyödyntämismahdollisuuksia tulevaisuudessa. Kohtuudella voidaan arvioida, että lähimmän lähes olemattomat. Tällaisia ovat esimerkiksi auringon ennustaa, joidenkin voidaan olettaa vaikea näistä 46 vuosikymmenen aikana aletaan ainakin yhtä näistä uusiutuvista energialähteistä hyödyntää kaupallisesti, mistä syystä skenaarioon on sisällytetty 1 GW:n suuruinen marginaalinen osuus. 11. 9 Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön yleistavoitteen saavuttaminen että yleistavoitteeksi Taulukossa 1A on esitetty tässä liitteessä hahmotellun skenaarion mukaisesti eri uusiutuvien energialähteiden arvioidut panokset yhtenä mahdollisena tapana saavuttaa uusiutuville energialähteille Eµroopan unionissa asetettu 12 prosentin yleistavoite. Taulukossa 2 on vertailtu nykyistä uusiutuvien energialähteiden bruttokulutusta (Mtoe) ja vuotta 2010 koskevaa ennustetta olettaen, että eri uusiutuvien energialähteiden osuudet todella toteutuvat. Tältä pohjalta voidaan arvioida, osuuden kaksinkertaistaminen 12 prosenttiin on realistisesti saavutettavissa. Ennusteen mukainen sisämaan kokonaisenergiankulutus perustuu Kioton konferenssia edeltävään skenaarioon (nk. ''tätä menoa" -skenaario, European Energy to 2020, ks. alaviite 8). Jos Kioton konferenssin jälkeinen energiankulutus osoittautuukin pienemmäksi kuin ennen konferenssia oli arvioitu, nousee ohjeellinen tavoite jonkin verran yli 12 prosentin. Toisaalta unionin laajentuminen valtioihin, joissa uusiutuvien energialähteiden markkinaosuudet ovat hyvin pienet tai jopa olemattomat, saattaa käytännössä laskea tavoitteen alle 12 prosenttiin. Nämä seikat on huomioitu suunnitelluissa valvontaan ja tavoitteiden tarkistukseen liittyvissä järjestelmissä. energialähteiden uusiutuvien asetettu 11. 1 O Uusiutuvien energialähteiden arvioitu osuus sähkön- ja lämmöntuotannossa Taulukossa 3 on esitetty nykyinen ja ennusteen mukainen uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto energiatyypeittäin. Jos toteutetaan, uusiutuviin tarvittavat energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa on mahdollista lisätä nykyisestä 14,3 prosentista 23,5 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Myös sähkön kokonaistuotantoa koskeva arvio perustuu Kioton konferenssia edeltävään skenaarioon. Lämmöntuotannon osalta puolestaan ennustetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvan lämmöntuotannon kaksinkertaistuvan vuoteen 2010 mennessä, jos uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisstrategia onnistuu. Tämä ennuste on esitetty taulukossa 4. toimenpiteet 11. 11 Arvio joistakin kustannuksista ja hyödyistä ovat Toisessa tarvittava sarakkeessa Taulukossa 6 on esitetty energiatyypeittäin arvio polttoainekustannusten säästöihin ja COr päästöjen vähentymiseen liittyvistä investointikustannuksista ja hyödyistä, kun taas taulukossa 5 on esitetty kokonaisstrategiaa koskevat arviot. Taulukon 6 ensimmäisessä sarakkeessa on lisäkapasiteetti eri uusiutuvien energialähteiden arvioidun osuuden esitetty saavuttamiseksi. nykyiset yksikkökustannukset, ja kolmannessa sarakkeessa ennuste yksikkökustannuksista vuonna 2010. Neljännessä sarakkeessa esitettyjä keskimääräisiä yksikkökustannuksia laskettaessa on otettu huomioon arvio kunkin tekniikan käyttöönottoon tarvittavasta ajasta. Niiden energiatyyppien, joiden käyttöönoton odotetaan kasvavan tasaisesti (esimerkiksi tuulivoima), keskimääräinen tasoa. Vastaavasti yksikkökustannus on energiatyyppien, joita arvioidaan otettavan käyttöön tasaisesti koko ajanjakson ajan (kuten 2010 vesivoima) yksikkökustannusten tarvittavat kokonaisinvestoinnit. Kuudennessa sarakkeessa on ennuste liiketoiminnan rahallisesta arvosta vuonna 2010. Tämän sarakkeen lukuihin sisältyvät käyttöönotto-, käyttö- ja huoltokustannukset samoin kuin raaka-ainekustannukset (biomassan osalta). yksikkökustannus on Viidennessä lähempänä vuoden 2010 kuin vuoden 1997 vuoden sarakkeessa ja esitetty keskimääräinen tekniikkoihin 1997 on keskiarvo. vuoden liittyvät eri 47 Sarakkeissa 7 ja 8 on esitetty arviot polttoainekustannusten säästöistä. Tuuli- ja vesivoiman sekä aurinkokennojen ja -kahojen avulla saavutettavat polttoainesäästöt on arvioitu 3 miljardiksi ecuksi vuonna 201 0. Jos lisäkapasiteettia otettaisiin käyttöön tasaisesti vuosina 1997-2010, olisivat polttoainekustannusten säästöt yhteensä 21 miljardia ecua. Kaikki laskelmat perustuvat hiilen ja öljyn korvaamiseen vuoden 1997 hinnoilla. Biomassaa ja geotermista energiaa ei ole otettu mukaan laskelmaan, koska niiden polttoainekustannukset on arvioitu samansuuruisiksi kuin fossiilisten polttoaineiden polttoainekustannukset. Tosin kaikki uusiutuvat energialähteet vähentävät osaltaan polttoaineen tuontitarvetta siten, että tuonti vähenee 17,4 prosenttia vuoden 1994 tasosta vuoteen 2010 mennessä. Taulukon viimeisessä sarakkeessa on esitetty COrpäästöjen vähennys. Tuuli- ja vesivoimalla, aurinkosähköllä ja geotermisella energialla arvellaan korvattavan lähinnä - mutta ei yksinomaan - hiileen perustuvaa energiantuotantoa. Tästä syystä vaikutus COrpäästöihin on laskettu arvioimalla, että yksi TWh uusiutuvien energialähteiden avulla tuotettua energiaa vähentää CO2:a miljoonalla tonnilla. Biomassan osalta on otettu huomioon raaka-ainetuotannon yhteydessä syntyvät päästöt, vaikka itse biomassalla onkin neutraali vaikutus COrpäästöihin. Yhteisön strategian mukaisen uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistamisen uskotaan myös luovan huomattavan määrän uusia työpaikkoja (katso kohta 1. 4). Arvioitujen lukujen yhteenlasku osoittaa, että esitetyn strategian mukainen uusiutuvien energialähteiden osuuden merkittävä kasvattaminen edellyttää arviolta 165, 1 miljardin ecun investointien avulla synnytetään vuoteen 2010 mennessä kokonaisinvestointeja. Näiden vuositasolla 36,6 miljardin ecun arvosta liiketoimintaa, ja samalla luodaan runsaasti uusia työpaikkoja, säästetään 21 miljardia ecua polttoainekustannuksia, vähennetään polttoaineiden tuontia 17 ,4 prosenttia ja vuotuisia COrpäästöjä 402 miljoonaa tonnia vuodessa vuoden 1997 tasosta. 48 Liite 111 Uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevat jäsenvaltioiden suunnitelmat ja toimet Alankomaissa on käynnistetty uusiutuvia energialähteitä koskeva toimintaohjelma vuosiksi 1997- laadittu skenaariot vuosille 2007 ja 2020. Tavoitteena on kehittää seuraavia ja 2000 energiamuotoja: tuulivoima (750 MW vuonna 2000, 2 000 MW vuonna 2007) auringon valoenergia (119 MW vuonna 2007), biomassa Qäteainekset 30-80 PJ vuodessa ja energiakasvit 12-70 PJ vuodessa), auringon lämpöenergia (5 PJ vuonna 2007 tai 250 000 vedenlämmitintä) sekä lämpöpumput (50 PJ vuonna 2007). Belgian energiapolitiikka on hajautettu. Energia-alalle ei ole asetettu mitään tiettyjä tavoitteita, mutta uusiutuvien energialähteiden edistämistoimenpiteiden arvioidaan vähentävän teollisuuden COrpäästöjä noin 20 miljoonalla tonnilla vuoteen 2000 mennessä. Valloniassa otettiin vuonna 1995 käyttöön nk. PEDD-suunnitelma (ympäristön kestävän kehityksen suunnitelma), joka saa todennäköisesti jatkokseen uusiutuvien energialähteiden kehittämisohjelman. Espanjan vuosiksi 1991-2000 laaditun kansallisen energiasuunnitelman (PEW) tavoitteet olivat alun perin seuraavat: vesivoima 213 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia (Mtoe), biomassa 427 Mtoe, tuulivoima 35 Mtoe, auringon valoenergia 0,389 Mtoe, auringon lämpöenergia 34 Mtoe ja geoterminen energia 10 Mtoe. Nämä tavoitteet oli vuoden 1996 lopussa ylitetty vesivoiman osalta 1045 prosentilla, tuulivoiman osalta 381,5 prosentilla ja auringon valoenergian osalta 149 prosentilla. Irlannissa AER 1 ja 2 -aloitteiden (vuoden 1994 vaihtoehtoisten energiamuotojen ohjelma) sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian myötä vuoteen 1999 mennessä käyttöön otettava uusiutuvien koko energiantuotantokapasiteetista. Lisäyksen myötä uusiutuvien energialähteiden kokonaisosuus energiantuotannosta nousee 11 prosenttiin. energialähteiden lisäkapasiteetti prosenttia vastaa kuutta Jos Italian kansallisen energiasuunnitelman (PEW) kehitys jatkuu suotuisana, on mahdollista, että alkuperäiset tavoitteet ylitetään ja että uusiutuvista energialähteistä saadaan vuoteen 2000 mennessä yhteensä 2700 MW energiaa. Yksittäisille energiamuodoille asetettuina tavoitteina ovat 600 MW tuulivoiman osalta ja 75 MW auringon valoenergian osalta vuoteen 2000 mennessä. Itävallassa uusiutuvien energialähteiden osuus energiantuotannosta on 24,3 prosenttia. Itävallan hallitus otti vuonna 1996 käyttöön energiaveron, joka koskee sähkön ja lämmön tuotantoa muiden kuin uusiutuvien energialähteiden avulla. Vuonna 1994 otettiin lisäksi käyttöön erityistariffit, joilla pyritään edistämään aurinkoenergian, tapahtuvaa sähköntuotantoa. Tavoitteena on erityisesti kehittää edelleen vesivoiman hyödyntämistä, ja aurinkoenergian biomassan käyttöä nykyisissä hyödyntämistä. lämpövoimaloissa sekä energiakasvien ja biomassan avulla tuulivoiman sähköyhtiöitä Kreikan hallitus edistää laaja-alaisesti uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Asiasta annetun lain 2244/1994 tueksi tehtiin vuonna 1995 päätös 8295/1995, jonka tarkoituksena on poistaa esteitä enintään 50 MW:n kapasiteetin omaavien riippumattomien tuottajien sähköntuotannon tieltä. Maan tähtäävä kymmenvuotisohjelma, jonka tavoitteena on lisätä eri energialähteiden käyttöä seuraavasti: biomassa (733 Mtoe vuoteen 2000 mennessä ja 1400 Mtoe vuoteen 2005 mennessä), tuulivoima (68 ja 136 Mtoe), pienet vesivoimalat (15 ja 41 Mtoe), aurinkoenergia (156 ja 204 Mtoe) ja geoterminen energia (20 ja 40 Mtoe). Toisessa Euroopan yhteisön tukikehyksessä vuonna 1994 osoitettiin 100 miljoonaa ecua uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen. 75 prosenttia rahoituksesta myönnetään rakennerahastoista. (PPC) on uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen 49 Luxemburgilla ei ole erityisiä uusiutuviin energialähteisiin liittyviä tavoitteita. Niiden käyttöä tuulivoiman, pienten edistetään kuitenkin myöntämällä tukia aurinkoenergian, biomassan, vesivoimaloiden ja lämpöpumppujen hyödyntämistä varten. Portugalin vuoden 1994 energiaohjelman tavoitteena oli noin 170 MW:n sähköntuotanto uusiutuvien energialähteiden avulla. Perinteisestä biomassasta saadaan noin 26 prosenttia asumiseen liittyvästä energiantarpeesta. Maassa toimivalla biomassakeskuksella on erityinen ohjelma biomassan käytön kehittämiseksi. Ranska käynnisti vuonna 1996 viisivuotisen ohjelman, jonka tavoitteena on tuottaa 225 MW energiaa puuta polttamalla, ottaa käyttöön 20 000 aurinkopaneelia merentakaisissa departementeissa sekä 250-500 "Eole 2005" -tuuliturbiinia. Ruotsin hallituksen ehdotus kestävää energiahuoltoa koskevaksi laiksi (1996/97: 84) sisältää toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lisätä uusiutuvien energialähteiden käyttöön perustuvaa sähkön- ja lämmöntuotantoa. Uusiutuvia energialähteitä koskevaan viisivuotissuunnitelmaan kuuluu biopolttoaineita hyödyntävän yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon lisääminen noin 0,75:n TWh:n sähkömäärää vastaavalla määrällä vuodessa, maalla sijaitsevien tuulivoimaloiden vuosituotannon lisääminen noin 0,5 TWh:lla sekä pienten vesivoimaloiden tuotannon lisääminen 0,25 TWh:lla vuodessa. on vaikuttanut "Stromeinspeisungsgesetz"-laki uusiutuviin Saksassa energialähteisiin perustuvan uuden kapasiteetin käyttöönottoon. Maan liittohallitus on hyväksynyt 100 miljoonan D-markan ohjelman, jolla tuetaan uusiutuvia energialähteitä vuosina 1995-1998. Monilla osavaltioilla on lisäksi omat ohjelmansa. Tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä on erittäin tärkeä asema, ja käynnissä on 250 MW:n tuulivoimakapasiteetin käsittävä esittelyohjelma. 30 prosenttia liittovaltion TTK-ohjelmasta keskittyy uusiutuviin energialähteisiin. Auringon lämpöenergiaa ja valoenergiaa (1000 kattojärjestelmän käyttöönotto) koskevilla ohjelmilla on ollut merkittävä vaikutus. Tuulivoimaa Saksa hyödyntää toiseksi eniten maailmassa. -merkittävästi Suomen hallitus teki vuonna 1995 päätöksen, johon sisältyy bioenergian käytön lisääminen 25 prosentilla vuoteen 2005 mennessä. Vuonna 1993 käynnistetyn tuulivoiman edistämisohjelman tavoitteena on puolestaan 100 MW:n kapasiteetin käyttöönotto vuoteen 2005 mennessä. Tanskassa laadittiin vuonna 1996 energiaa koskeva toimintasuunnitelma "Energia 21", joka sisältää keskipitkän ja pitkän aikavälin skenaariot vuosille 2005, 2020 ja 2030. Vuotta 2005 koskevassa skenaariossa arvioidaan, että maassa on tuolloin käytössä 200 MW:n merellä sijaitseva tuuliturbiinikapasiteetti, noin 1 PJ:n kaatopaikkakaasukapasiteetti sekä noin 1 PJ:n maalämpökapasiteetti. Vuoden 2005 jälkeistä aikaa koskevissa ennusteissa arvioidaan, että tuuliturbiinikapasiteetti voidaan kasvattaa 5 500 MW:iin uosta 4 000 MW on merellä) ja että biomassasta ja biokaasusta, mukaan lukien energiakasvit, saadaan vuodessa 145 PJ ja maalämmöstä ja lämpöpumpuista 25 PJ energiaa kaukolämmitystä varten. Yhdistyneessä kuningaskunnassa arvioidaan parhaillaan uudelleen uusiutuvia energialähteitä koskevaa politiikkaa ja harkitaan tavoitetta, jonka mukaan 10 prosenttia maan sähköntarpeesta tuotettaisiin vuoteen 2010 mennessä uusiutuvien energialähteiden avulla. 50 Taulukko 1 Uusiutuvien Energialähteiden Osuus Sisämaan Bruttoenergiankulutuksesta 1990 Alankomaat 1,3 Belgia 1,0 Espanja 6,7 Irlanti 1,6 Italia 5,3 Itävalta 22,1 Kreikka 7,1 Luxemburg 1,3 Portugali 17,6 Ranska 6,4 Ruotsi 24,7 Saksa 1,7 Suomi 18,9 Tanska 6,3 Yhd, kuningaskunta 0,5 5,0 Euroopan unioni 1995 1,4 1,0 5,7 2,0 5,5 24,3 7,3 1,4 15,7 7,1 25,4 1,8 21,3 7,3 0,7 5,3 Lähde: EUROSTA T 51 Taulukko 1A ERI UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN ARVIOITU PANOS VUOTEEN 2010 LAADITUSSA SKENAARIOSSA ENERGIA TYYPPI KAPASITEETTI EU:ssa 1995 ENNUSTETTU KAPASITEETTI 2010 1. Tuulivoima 2. Vesivoima 2. 1. Suuret vesivoimalat 2. 2. Pienvesivoimalat 2,5GW 92GW (82,5 GW) (9,5 GW) 40GW 105GW (91 GW) (14 GW) 3. Auringon valoenergia 0,03 GWp 3GWp 4. Biomassa 44,8 milj. toe 135 milj. toe 5. Geoterminen energia 5. a Sähkö 0,SGW 5. b Lämpö (sis. lämpöpumput) 1,3 GWth 1GW 5GWth 6. Aurinkokahat 6,5 milj. m~ 100 milj. m2 7. Passiivinen aurinkoenergia 8. Muut 35 milj. toe 1GW 52 NYKYINEN UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN BRUTTOKULUTUS (milj. öljyekvivalenttitonnia) JA VUOTTA 2010 KOSKEVA ENNUSTE Taulukko 2 1. Tuulivoima 2. Vesivoima yhteensä 2a. Suuret vesivoimalat (sis. pumppaukseen perust. varastoinnin) 2b. Pienvesivoimalat 3. Auringon valoenergla 4. Biomassa 5. Geotenninen energia 5. a Sähkö 5. b Lämpö (sis. lämpöpumput) 6. Aurinkokahat 0,35 26,4 (23,2) (3,2) 0,002 44,8 2,5 (2,1) (0. 4) 0,26 ;µut. i~uvart!tlt!~~,~~;~ ;~,~[\:: ;:: : ·: l) '. ;'. '. l'. :!:!i1x::. < •. r4~$ 7. Passiivinen aurinkoenergia 1 1 1 1 0. 02 1,9 3,3 0,2 0,02 1 1 1 1 0,9 67,5 (59,4) (8,1) 0,006 44,8 1,2 (0,8) (0,4) 0,26 6,9 4,8 ~ 30,55 (25,8) - 3,12 0,1 0,02 11 (4,75) 0,26 135 5,2 (4,2) (1,0) 4 35. ·. ·. ·. ·. ·. ,:::•• 'ENNO. st!tTiff<UtUtus201ö 0kkokon. energian tuotannosta Korvaamis periaatteen mukaan %kokon. energian tuotannosta 1 0,44 1,93 0,02 8,53 0,33 0,25 17,6 78,1 (66) (12, 1) 0,7 135 2,5 (1,5) (1,0) 4 1 1 1 1 1 1 1,07 4,78 0,05 8,27 0,15 0,24 35 2,1 53 Taulukko 3 NYKYINEN UUSIUTUVIIN ENERGIALÄHTEISIIN PERUSTUVA SÄHKÖNTUOTANTO(TWh) JA VUOTTA 2010 KOSKEVA ENNUSTE ENERGIA TYYPPI TWh % kokonais tuotannosta TWh % kokonais tuotannosta Yhteensä 2 366 1. Tuulivoima 2. Vesivoima yht. 2a. Suuret vesivoimalat (sis. pumppaamiseen perust. varastoinnin) 2b. Pienvesivoimalat 3. Auringon valoenergia 4. Biomassa 5. Geoterminen energia 4 307 (270) (37) 0,03 22,5 3,5 2 870 (Kiotoa ed. skenaario) 80 355 (300) (55) 3 230 7 2,8 12,4 0,1 8,0 0,2 0,2 13 0,95 0,15 54 Taulukko 4 NYKYINEN UUSIUTUVIIN ENERGIALÄHTEISIIN PERUSTUVA LÄMMÖNTUOTANTO (milj. öljyekvivalenttitonnia) JA VUOTTA 2010 KOSKEVA ENNUSTE 1. Biomassa 2. Geoterminen energia 3. Aurinkokahat 38,04 0,4 0,26 ·. ·. ·. ·•:•:•·•:•::•:•:·:::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::;;::::::::::::::;:;:;:•:::•:::•:•:• 4. Passiivinen aurinkoenergia 75 1 4 35 55 Taulukko 5 ARVIO KOKONAISSTRATEGIAN TOTEUTTAMISEN EDELLYTTÄMISTÄ INVESTOINTIKUSTANNUKSISTA JA KOITUVISTA HYÖDYISTÄ Energia-alan kokonaisinvestoinnit, joista uusiutuviin energialähteisiin tehtäviä investointeja42 Toimintasuunnitelman mukaiset kokonaisinvestoinnit uusiutuviin energialähteisiin Toimintasuunnitelman mukaiset nettoinvestoinnit uusiutuviin energialähteisiin 249 mrd. ecua 39 mrd. ecua 165 mrd. ecua 95 mrd. ecua Toimintasuunnitelman mukaiset vuotuiset nettoinvestoinnit uusiutuviin energialähteisiin 6;8 mrd. ecua Uusiutuvien energialähteiden edellyttämät nettolisäinvestoinnit 74 mrd. ecua Energia-alan kokonaisinvestointien lisäys 29,7% Luotujen työpaikkojen määrä ks. kohta 1. 4 Vuotuinen polttoainekustannusten säästö 2010 3 mrd. ecua Polttoainekustannusten säästö yhteensä 1997-2010 21 mrd. ecua Polttoaineiden tuonnin vähennys (1994 verrattuna) 17,4 % COrpäästöjen vähennys (1997 verrattuna) (vuoteen 2010 laadittuun Kiotoa edeltävään skenaarion verrattuna) 402 milj. tonnia/v. 250 milj. tonnia/v. COrpäästöjen vähenemisestä koituva vuotuinen hyöty43 5-45 mrd. ecua 42 European Energy 2020. A Scenario Approach. Euroopan komissio 1996. 43 Ilmastonmuutos - EU:n lähestymistapa Kioton ympäristökonferenssia varten, KOM(97) 481 lopullinen, 1. 10. 1997 56 ARVIO ALAKOHTAISISTA INVESTIOINTIKUSTANNUKSISTA JA HYÖDYISTÄ Taulukko 6 ENERGIA TYYPPI LISÄKAPASI -TEETTI 1997-2010 YKSIKKÖ- KUST. 1997 (ECUA) YKSIKKÖ- KUST. 2010 (ECUA) KESKIM. YKSIKKÖKUST. (ECUA) KOKONAIS- INVESTOINNIT 1997-2010 (MRD. ECUA) LIIKETOIMINNAN KASVUN VUOTUINEN ARVO 2010 (MRD. ECUA) VUOTUISET 0 2-PÄÄSTÖJ E POL TTOAINEKUST. KUSTANNUSTEN VÄHENNYS 2010 SÄÄSTÖT YHT. MILJ. TONNIAN. POLTTOAINE- SÄÄSTÖT 2010 (MRD. ECUA) 1. Tuulivoima 36GW 1 000/KW 700/KW 800/KW 28,8 2. Vesivoima 13GW 1 200/KW 1 000/KW 1 100/KW 14,3 3. Auringon valoenergia 3GWp 5 000/KWp 2 500/KWp 3 000/KWp 4. Biomassa 90Mtoe 5. Geotenn inen energia(+ lämpö- pumput) 2,5GW 2 500/KW 1 500/KW 2 000/KW 6. Aurinkokahat 94 Miom 2 400/m 2 2001m 2 250Jm 2 9 84 5 24 4 2 1,5 24,1 0,5 4,5 EU:n markkinat yht. 165,1 36,6 1,43 0,91 0,06 - - 0,6 3 1997-2010 (MRD. ECUA) 10 6,4 0,4 - - 4,2 21 72 48 3 255 5 19 402 57 ISSN l 024-4492 KOM(97) 599 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 14 Luettelonumero CB-C0-97-676-FI-C ISBN 92-78-28538-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg