title: 1999/229/EG: Kommissionens beslut av den 18 november 1997 om ett förfarande enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (Ärende IV/M.913 - Siemens/Elektrowatt) (delgivet med nr K(1997) 3589) (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
EU Member State
building industry
competition
dominant position
economic concentration
merger control

text: 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 18 november 1997 om ett f(cid:246)rfarande enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 ((cid:190)rende IV/M. 913 – Siemens/Elektrowatt) (delgivet med nr K(1997) 3589) (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/229/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 57 i detta, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:246)retagskon- centrationer (1), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1310/97 (2), s(cid:228)rskilt artikel 8. 2 i denna, med beaktande av kommissionens beslut av den 28 juli 1997 om att inleda ett f(cid:246)rfarande i detta (cid:228)rende, efter samr(cid:229)d med R(cid:229)dgivande kommitte´n f(cid:246)r koncen- trationer (3), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Kommissionen mottog den 24 juni 1997 en anm(cid:228)lan om en f(cid:246)reslagen koncentration enligt (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1, r(cid:228)ttad version i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EGT C 90, 31. 3. 1999. artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 (h(cid:228)danefter ben(cid:228)mnd koncentrationsf(cid:246)rordning- en) genom vilken f(cid:246)retaget Siemens AG (h(cid:228)dan- efter ben(cid:228)mt Siemens) p(cid:229) det s(cid:228)tt som avses i artikel 3. 1 b i f(cid:246)rordningen f(cid:229)r kontroll (cid:246)ver Elektrowatt AG (h(cid:228)danefter ben(cid:228)mnt Elektro- watt). Enligt anm(cid:228)lan genomf(cid:246)rs koncentratio- nen genom f(cid:246)rv(cid:228)rv av aktier. 2. Genom skrivelse av den 15 juli 1997 meddelades parterna kommissionens beslut om att genom- f(cid:246)randet av den anm(cid:228)lda koncentrationen skall uppskjutas enligt artiklarna 7. 2 och 18. 2 i f(cid:246)r- ordningen tills ett slutligt beslut har fattats. 3. Efter att ha granskat anm(cid:228)lan fastslog kommis- sionen att den anm(cid:228)lda transaktionen omfattas av koncentrationsf(cid:246)rordningen och ger anled- ning till allvarliga tvivel betr(cid:228)ffande dess f(cid:246)r- enlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Genom beslut av den 28 juli 1997 inledde kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rfarande enligt artikel 6. 1 c i koncentrationsf(cid:246)rordningen. ett 4. R(cid:229)dgivande kommitte´n diskuterade utkastet till beslutet den 24 oktober 1997. L 88/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 I. PARTERNA 5. Siemens verksamhet omfattar ett stort antal sek- torer och (cid:228)r s(cid:228)rskilt inriktad p(cid:229) energiproduk- energi(cid:246)verf(cid:246)ring och energidistribution, tion, anl(cid:228)ggningsteknik, framdrivnings-, kopplings- och installationssystem, automatiseringssystem, offentliga kommunikationsn(cid:228)t, privata kom- munikationssystem, s(cid:228)kerhetssystem, trafik, for- donsteknik, medicinsk teknik, halvledare, pas- siva komponenter och r(cid:246)r, elektromekaniska komponenter, informationsteknik och ljusteknik. 6. Elektrowatt (cid:228)r ett schweiziskt holdingsbolag, vars verkamhet via dotterbolagen i Schweiz och Tyskland omfattar elproduktion och elf(cid:246)r- s(cid:246)rjning, byggteknik, s(cid:228)kerhetssystem och tele- fonapparater, samt huvudentreprenad f(cid:246)r bygg- nader, fastighetsf(cid:246)rvaltning och tekniska tj(cid:228)nster p(cid:229) olika omr(cid:229)den. 7. Av Elektrowatts verksamhetsomr(cid:229)den t(cid:228)nker Siemens (cid:246)verta — driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter (hu- vudsakligen via Landis & Gyr/Landis & Staefa), — s(cid:228)kerhetssystem (via Cerberus), — tekniska tj(cid:228)nster och huvudentreprenad f(cid:246)r byggnads- och fastighetsf(cid:246)rvaltning, — tj(cid:228)nster, system, anl(cid:228)ggningar och apparater f(cid:246)r energiverk, — produkter, system och tj(cid:228)nster f(cid:246)r telefon- operat(cid:246)rer (s(cid:228)rskilt telefonapparater f(cid:246)r tele- fonkort eller mynt), — optiska s(cid:228)kerhetssystem (visual security devi- ces) Elektrowatts verksamhet p(cid:229) omr(cid:229)dena elf(cid:246)r- s(cid:246)rjning och eln(cid:228)tskoppling skall s(cid:228)ljas till andra f(cid:246)retag (cid:228)n Siemens. f(cid:246)rv(cid:228)rvas av ett konsortium best(cid:229)ende av tyska och schweiziska energiverk. CSG har f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande en andel p(cid:229) 44,9 % i Elektrowatt, medan de (cid:246)vriga aktierna (cid:228)r spridda p(cid:229) m(cid:229)nga (cid:228)gare. F(cid:246)re f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av sina aktier till Siemens kommer CSG att l(cid:228)mna ett officiellt anbud till de (cid:246)vriga aktie(cid:228)garna om att (cid:246)verta alla Elektro- watt-aktier. 9. Samg(cid:229)endet (cid:228)r en koncentration enligt artikel 3. 1 b i koncentrationsf(cid:246)rordningen, efter- som Siemens ensamt f(cid:229)r kontroll (cid:246)ver Elektro- watt. Detta g(cid:228)ller ocks(cid:229) om CSG:s offentliga anbud om (cid:246)vertagande av de (cid:246)vriga aktierna i Elektrowatt misslyckas och Siemens d(cid:228)rf(cid:246)r endast kan f(cid:246)rv(cid:228)rva CSG:s Elektrowattandel p(cid:229) 44,9 %. Med detta aktieinnehav har CSG haft en majoritet p(cid:229) bolagsst(cid:228)mmorna och d(cid:228)rmed den faktiska kontrollen (cid:246)ver Elektrowatt, efter- som andelen n(cid:228)rvarande r(cid:246)ster vid de senaste fyra (cid:229)rens bolagsst(cid:228)mmor l(cid:229)g betydligt under 70 % och p(cid:229) grund av att de (cid:246)vriga aktierna (cid:228)r spridda p(cid:229) m(cid:229)nga sm(cid:229) aktie(cid:228)gare. III. GEMENSKAPSDIMENSION 10. Siemens och Elektrowatt har en samlad oms(cid:228)tt- ning i v(cid:228)rlden p(cid:229) (cid:246)ver 5 miljarder ecu (Sie- mens 49,98 miljarder ecu och Elektrowatt 4,58 miljarder ecu). Vart och ett av f(cid:246)retagen har en oms(cid:228)ttning i gemenskapen p(cid:229) (cid:246)ver 250 miljoner ecu (Siemens 30,325 miljarder ecu och Elektrowatt 2,27 miljarder ecu). Varken Sie- mens eller Elektrowatt uppn(cid:229)r mer (cid:228)n tv(cid:229) tredje- delar av sin oms(cid:228)ttning inom gemenskapen i en och samma medlemsstat. Transaktionen har s(cid:229)ledes en gemenskapsdimension, men utg(cid:246)r inget samarbets(cid:228)rende enligt EES-avtalet. IV. BED(cid:214)MNING ENLIGT ARTIKEL 2 I KONCENTRATIONSF(cid:214)RORDNINGEN A. RELEVANTA PRODUKTMARKNADER II. KONCENTRATIONEN 11. Siemens och Elektrowatts verksamhetsomr(cid:229)den (cid:246)verlappar varandra. F(cid:246)retagen delar upp sin verksamhet i f(cid:246)ljande sektorer: 8. Siemens har f(cid:246)r avsikt att k(cid:246)pa de aktier som Credit Suisse Group (CSG), Z(cid:252)rich har i Elek- trowatt. Innan detta sker kommer Elektrowatts verksamhet p(cid:229) omr(cid:229)dena elf(cid:246)rs(cid:246)rjning och eln(cid:228)tskoppling att avskiljas och (cid:246)verf(cid:246)ras till dotterbolaget Watt AG. Dessa omr(cid:229)den skall — Driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter. — Byggnadss(cid:228)kerhetssystem (brandlarmsanl(cid:228)gg- ningar, inbrottsskydd och andra s(cid:228)kerhetssys- tem). 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/3 — N(cid:228)tstyrningssystem. — Energim(cid:228)tare, energistyrningsutrustning, s(cid:228)n- dare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning. — Telefonautomater (mynt och telefonkort). och komponenter ut(cid:246)ver den egna driftutrust- ningen. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r i detta sammanhang inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ytterligare unders(cid:246)ka mark- naderna f(cid:246)r apparater och komponenter till driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter. 12. F(cid:246)rfarandet inleddes p(cid:229) grund av m(cid:246)jliga kon- kurrensproblem n(cid:228)r det g(cid:228)ller brandlarms- anl(cid:228)ggningar, el- och v(cid:228)rmem(cid:228)tare, s(cid:228)ndare och mottagare telefon- radiostyrning, automater. samt f(cid:246)r 1. Driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter byggnadsautomatisering. 13. Med driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter avses m(cid:228)tning, styrning, reglering och (cid:246)verf(cid:246)ring i samband med v(cid:228)rme-, ventilations- och klimat- anl(cid:228)ggningar och annan teknisk utrustning i som exempelvis utrustning industrifastigheter, f(cid:246)r Driftsystemen omfattar s(cid:229)ledes den elektroniska utrustning och de dataanl(cid:228)ggningar tillh(cid:246)rande kom- ponenter (men inte sj(cid:228)lva v(cid:228)rme-, ventilations- och klimataggregaten) f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma ekonomisk och energisn(cid:229)l styrning och reglering av driftstekniska anl(cid:228)ggningar i industrifastigheter, inbegripet tillverkningen och av denna driftutrustning och idrifttagandet anvisningar till anv(cid:228)ndarna. som anv(cid:228)nds samt 14. Man m(cid:229)ste skilja mellan marknaden f(cid:246)r den egentliga driftutrustningen, marknaderna f(cid:246)r de apparater och komponenter som ing(cid:229)r i utrustningen och marknaden f(cid:246)r utrust- ningens underh(cid:229)ll (4). (h(cid:229)rdvara) a) Apparater och komponenter till driftutrust- ning f(cid:246)r kommersiella fastigheter 15. Apparater och komponenter till driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter kan uppdelas i flera olika, ej utbytbara kategorier, t. ex. ledningar, ventiler och ventilmekanismer. Marknaderna f(cid:246)r dessa ligger f(cid:246)re marknaden f(cid:246)r den egentliga driftutrustningen, eftersom denna h(cid:229)rdvara ur utrustningsleverant(cid:246)rernas ligger l(cid:228)ngre bak i produktionskedjan. Endast Elektro- watt har n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd verksamhet p(cid:229) mark- naderna f(cid:246)r dessa apparater och komponenter. Siemens erbjuder praktiskt taget inga apparater synvinkel b) Driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter 16. Marknaden f(cid:246)r den egentliga driftutrustningen f(cid:246)r kommersiella fastigheter omfattar utveckling och tillverkning av utrustning f(cid:246)r styrning och reglering av v(cid:228)rme, ventilation och klimat i industrifastigheter, systemens idrifttagande och anvisningar till anv(cid:228)ndarna. Driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter utvecklas och levereras s(cid:229) att de uppfyller kundens s(cid:228)rskilda krav. De levereras till kunden och tas i drift antingen av tillverkaren sj(cid:228)lv eller av dennes dotterbolag respektive filialer eller av grossister och installa- tionsf(cid:246)retag. Man kan skilja mellan f(cid:246)ljande kundgrupper: kontorsbyggnader, sjukhus, skol- byggnader, s(cid:228)rskilda industrier och hotell. I hus som endast anv(cid:228)nds f(cid:246)r bostads(cid:228)ndam(cid:229)l f(cid:246)re- kommer d(cid:228)rmet normalt ingen komplex drift- utrustning. c) Underh(cid:229)ll av driftutrustning f(cid:246)r kommersi- ella fastigheter 17. Marknaden f(cid:246)r underh(cid:229)ll av driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter ligger efter marknaden f(cid:246)r sj(cid:228)lva systemen. Denna marknad omfattar sk(cid:246)tsel, reparationer, utbyte, drift(cid:246)vervakning och avhj(cid:228)lpande av funktionsst(cid:246)rningar. Utrust- ningstillverkarna eller deras entrepren(cid:246)rer erbju- der tj(cid:228)nster f(cid:246)r underh(cid:229)ll av den ”egna” drift- utrustningen, framf(cid:246)r allt inom ramen f(cid:246)r garan- tin f(cid:246)r den utrustning som de sj(cid:228)lva levererat. Det finns dock ocks(cid:229) konkurrenter som erbjuder underh(cid:229)ll av ”andras” utrustning. K(cid:246)parna slu- ter avtal med leverant(cid:246)rerna om det samlade underh(cid:229)llet. Marknaden f(cid:246)r underh(cid:229)ll av drift- utrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter omfattar d(cid:228)rf(cid:246)r alla n(cid:228)mnda tj(cid:228)nster. 2. Byggnadss(cid:228)kerhetssystem (4) Se kommissionens beslut av den 12 februari 1996, (cid:228)rende IV/M. 692 – Elektrowatt/Landis & Gyr, EGT C 69, 7. 3. 1996, s. 3. B(cid:229)de parterna och deras konkurren- ter har i samband med unders(cid:246)kningarna i det aktuella (cid:228)rendet bekr(cid:228)ftat den marknadsavgr(cid:228)nsning som till(cid:228)m- pas i det beslutet. 18. Byggnadss(cid:228)kerhetssystem omfattar brandlarms- och inbrottsskyddssystem samt beh(cid:246)righetskon- troll och andra s(cid:228)kerhetssystem. Byggnadss(cid:228)ker- hetstekniska anl(cid:228)ggningar anv(cid:228)nds huvudsakli- gen i kontors- och industrifastigheter, p(cid:229) sjukhus och i hotell. (cid:190)ven h(cid:228)r m(cid:229)ste man skilja mellan L 88/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 marknaderna f(cid:246)r apparater och komponenter och marknaderna f(cid:246)r de egentliga systemen och anl(cid:228)ggningarna samt f(cid:246)r deras underh(cid:229)ll. a) Byggnadss(cid:228)kerhetstekniska apparater och komponenter tillverkar 19. Endast Elektrowatt (cid:228)r i n(cid:228)mnv(cid:228)rd omfattning verksamt p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r byggnadss(cid:228)ker- hetstekniska apparater och komponenter. Sie- mens s(cid:229)dana apparater och kom- ponenter n(cid:228)stan bara f(cid:246)r egna behov, och endast i Tyskland f(cid:246)rekommer f(cid:246)rs(cid:228)ljning till andra i liten skala. Siemens och Elektrowatt/Cerberus samlade marknadsandel i Tyskland ligger dock under 15 %. I de (cid:246)vriga medlemsstaterna och EES-l(cid:228)nderna ligger Elektrowatts marknadsande- lar f(cid:246)r apparater och komponenter under 25 %, och h(cid:228)r f(cid:246)rekommer ingen (cid:246)verlappning. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r i detta sammanhang inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ytterligare unders(cid:246)ka marknaderna f(cid:246)r bygg- nadss(cid:228)kerhetstekniska apparater och komponen- ter. b) Byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar: brandlarms- inbrottsskyddsanl(cid:228)ggningar anl(cid:228)ggningar, och andra byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar 20. Marknaden f(cid:246)r de egentliga byggnadss(cid:228)kerhets- anl(cid:228)ggningarna och dito systemen omfattar skr(cid:228)ddarsydd utveckling av anl(cid:228)ggningar enligt s(cid:228)rskilda (cid:246)nskem(cid:229)l, anl(cid:228)ggningarnas kundens installation och idrifttagande samt anvisningar till anv(cid:228)ndarna. Enligt kommissionens unders(cid:246)k- ningar bildar brandlarmsanl(cid:228)ggningarna en egen produktmarknad som (cid:228)r skild fr(cid:229)n marknaden f(cid:246)r inbrottsskyddsanl(cid:228)ggningar och andra s(cid:228)ker- hetssystem. Anl(cid:228)ggningarna fyller olika syften och (cid:228)r ur kundernas syninkel inte utbytbara. I motsats andra byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)gg- ningar f(cid:246)reskrivs brandlarmsanl(cid:228)ggningar ofta i lag eller av f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagen. I brandlarms- anl(cid:228)ggningar till(cid:228)mpas en annan avk(cid:228)nningstek- nik (jonisering, optisk, i inbrottsskyddsanl(cid:228)ggningar (ljud, utraljud, infra- r(cid:246)tt ljus, radar). Dessutom finns det k(cid:246)pare som uteslutande eller (cid:246)verv(cid:228)gande efterfr(cid:229)gar rena brandlarmsanl(cid:228)ggningar, t. ex. sjukhus eller sm(cid:229)- f(cid:246)retagare. termisk) (cid:228)n t. ex. till I synnerhet hetsanl(cid:228)ggningar. st(cid:246)rre f(cid:246)retag, institutioner osv. har som regel behov av b(cid:229)de brandvarnare, inbrottsskyddssystem och beh(cid:246)- righetskontroll, varvid det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att de olika skyddssystemen s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt samverkar st(cid:246)rningsfritt. F(cid:246)r att uppn(cid:229) detta verkar det dock inte vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att inf(cid:246)rskaffa brand- larms- och andra s(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar fr(cid:229)n samma leverant(cid:246)r, eftersom (cid:228)ven anl(cid:228)ggningar (eller anl(cid:228)ggningsdelar) fr(cid:229)n olika tillverkare kan fungera ihop. Det (cid:228)r inte helt klart vad kun- derna f(cid:246)redrar. Somliga vill helst k(cid:246)pa alla s(cid:228)kerhetssystem av en och samma leverant(cid:246)r medan andra kunder hellre k(cid:246)per av flera olika. (cid:138)tminstone de stora leverant(cid:246)rerna kan tillhan- inbrottsskydds- och dah(cid:229)lla b(cid:229)de brandlarms-, andra Trots byggndss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar. integrationstendenserna m(cid:229)ste man utg(cid:229) fr(cid:229)n skilda produktmarknader f(cid:246)r brandlarmsanl(cid:228)gg- ningar (cid:229) ena sidan och inbrottsskydds- och andra s(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar (cid:229) andra sidan. c) Underh(cid:229)ll av byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r systemen. De drift(cid:246)vervakning 22. Det har inte varit m(cid:246)jligt att med s(cid:228)kerhet fastsl(cid:229), huruvida underh(cid:229)llet av brandlarms- anl(cid:228)ggningar, inbrottsskydds- och andra s(cid:228)ker- hetssystem bildar en s(cid:228)rskild produktmarknad eller om underh(cid:229)llet m(cid:229)ste anses tillh(cid:246)ra mark- s(cid:228)kerhetstekniska naden sk(cid:246)tsel, anl(cid:228)ggningarnas underh(cid:229)ll omfattar och utbyte, reparationer, avhj(cid:228)lpande av funktionsst(cid:246)rningar. Ofta (cid:228)r det tillverkaren som st(cid:229)r f(cid:246)r byggnadss(cid:228)kerhets- anl(cid:228)ggningarnas underh(cid:229)ll. Ur kundens synvin- kel (cid:228)r detta f(cid:246)r det mesta att f(cid:246)redra, eftersom det har mycket stor betydelse f(cid:246)r s(cid:228)kerheten att anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r p(cid:229)litliga och fungerar st(cid:246)r- ningsfritt och att fel (cid:229)tg(cid:228)rdas s(cid:229) fort som m(cid:246)j- ligt. Det finns dock ocks(cid:229) en rad andra (mindre) f(cid:246)retag som erbjuder underh(cid:229)llstj(cid:228)nster. Det (cid:228)r dock inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att avg(cid:246)ra, huruvida underh(cid:229)llet av byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningarna bildar en frist(cid:229)ende marknad, eftersom det inte uppst(cid:229)r n(cid:229)gra konkurrenssv(cid:229)righeter vare sig man utg(cid:229)r fr(cid:229)n en s(cid:228)rskild marknad eller ej. 3. Energim(cid:228)tare, radiostyrning, energistyrningsutrustning, n(cid:228)tstyrningssystem (styr- och regleringsteknisk utrustning f(cid:246)r energiverk) 21. Det finns visserligen vissa integrationstendenser mellan brandlarms- och andra byggnadss(cid:228)ker- 23. Styr- och regleringsteknisk utrustning omfattar apparater, system och anl(cid:228)ggningar som anv(cid:228)nds 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/5 dels f(cid:246)r att (cid:246)vervaka och styra elektricitetsn(cid:228)tet och andra energin(cid:228)t (n(cid:228)t(cid:246)vervakningssystem) och dels f(cid:246)r att m(cid:228)ta och styra energif(cid:246)rbruk- ningen. All styr- och regleringsteknisk utrustning som ing(cid:229)r i den sistn(cid:228)mnda produktgruppen (cid:228)r visserligen att betrakta som m(cid:228)tteknik, men m(cid:229)ste dock delas upp ytterligare beroende p(cid:229) respektive (cid:228)ndam(cid:229)l. 24. Med energim(cid:228)tare avses mekaniska och elektro- niska r(cid:228)knare och m(cid:228)tssystem som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att m(cid:228)ta f(cid:246)rbrukningen av el, gas eller v(cid:228)rme. Som anf(cid:246)rs av parterna bildar el-, gas- och v(cid:228)r- mem(cid:228)tare var och en f(cid:246)r sig en relevant pro- duktmarknad, eftersom de skiljer sig b(cid:229)de vad g(cid:228)ller tekniska l(cid:246)sningar och kundgrupper. Ener- gim(cid:228)tare efterfr(cid:229)gas av de olika energiverken, dvs. elektricitets-, gas- och fj(cid:228)rrv(cid:228)rmeverk. a) Gasm(cid:228)tare 25. Marknaden f(cid:246)r gasm(cid:228)tare ber(cid:246)rs inte av koncen- trationen, eftersom den marknadsandel p(cid:229) 22 % som inneh(cid:229)s i F(cid:246)renade konungariket g(cid:228)ller endast Siemens, medan Elektrowatt inte tillver- kar n(cid:229)gra gasm(cid:228)tare. b) Elm(cid:228)tare 26. Marknaden f(cid:246)r elm(cid:228)tare omfattar mekaniska (ferrarism(cid:228)tare), elektromekaniska (s(cid:229) kallade hybridm(cid:228)tare) och elektroniska m(cid:228)tare. Bero- ende p(cid:229) anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)det kan man skilja mellan elm(cid:228)tare f(cid:246)r f(cid:246)renklade tariffer (hush(cid:229)ll och sm(cid:229)f(cid:246)rbrukare), f(cid:246)r industri och f(cid:246)r kva- litetssegmentet. Kvalitetssegmentet omfattar till- l(cid:228)mpningsomr(cid:229)den med s(cid:228)rskilt h(cid:246)ga tekniska krav (t. ex. m(cid:228)tare f(cid:246)r m(cid:228)tning av energiutbytet i h(cid:246)gsp(cid:228)nningsn(cid:228)t mellan olika energiverk). N(cid:228)r det g(cid:228)ller hush(cid:229)ll och sm(cid:229) f(cid:246)rbrukare, som bara anv(cid:228)nder l(cid:229)gsp(cid:228)nningsel och h(cid:246)gst omfattas av tv(cid:229) tariffer, anv(cid:228)nds fortfarande i huvudsak mekaniska m(cid:228)tare. Det g(cid:228)ller (cid:229)tminstone f(cid:246)r Central- och V(cid:228)steuropa utom Frankrike, Neder- l(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kunungariket. I Skandi- navien anv(cid:228)nds d(cid:228)remot (cid:228)ven i hush(cid:229)llen redan nu mest elektroniska m(cid:228)tare. Vad g(cid:228)ller industri- kunder anv(cid:228)nds inom hela EES huvudsakligen elektroniska m(cid:228)tare. anv(cid:228)nds uteslutande elektroniska m(cid:228)tare. kvalitetssegmentet I i praktiken, 27. Elm(cid:228)tare med elektroniska m(cid:228)t- och r(cid:228)kneverk konkurrerar i pris- och funktionsh(cid:228)nseende med traditionella ferrarism(cid:228)tare. Eftersom de elektro- niska m(cid:228)tarna har fler funktioner t(cid:228)cker de dock ett bredare anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)de (cid:228)n de mekaniska och elektromagnetiska m(cid:228)tarna. Det (cid:228)r exempel- vis l(cid:228)ttare att med hj(cid:228)lp av elektroniska m(cid:228)tare t. ex. att oms(cid:228)tta tariffmodeller inf(cid:246)ra en komplicerad kundtariffering, vilket av de flesta tillfr(cid:229)gade kunder framh(cid:229)lls som en v(cid:228)sentlig f(cid:246)rdel. Elektroniska m(cid:228)tare (cid:228)r dess- utom mycket k(cid:228)nsligare (cid:228)n mekaniska. Vidare funktionsduglighet mindre av p(cid:229)verkas deras sp(cid:228)nnings-, frekvens- eller temperatur(cid:228)ndringar. Ytterligare f(cid:246)rdelar med elektroniska m(cid:228)tare j(cid:228)mf(cid:246)rt med mekaniska (cid:228)r att de har b(cid:228)ttre installationst(cid:229)lighet, tar mindre plats, kan g(cid:246)ras multifunktionella (t. ex. kombinerade m(cid:228)tare med mottagare f(cid:246)r radiostyrning eller med timer) och att man kan till(cid:228)mpa kostnadsbespa- rande Som nackdelar kan dock n(cid:228)mnas kortare justeringsin- tervaller, st(cid:246)rre felfrekvens och ett ink(cid:246)spris som (cid:228)n s(cid:229) l(cid:228)nge (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r mekaniska v(cid:228)xel- eller trefasstr(cid:246)mm(cid:228)tare enligt Ferraris-principen. avl(cid:228)sningsteknik (fj(cid:228)rrm(cid:228)tning). 28. Det (cid:228)r dock inte rimligt att avgr(cid:228)nsa marknaden (cid:228)nnu mer efter anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den, (cid:228)ven om man tar h(cid:228)nsyn till skillnaderna mellan meka- niska och elektroniska m(cid:228)tare. Visserligen (cid:228)r det (cid:229)tminstone i de centraleuropeiska hush(cid:229)llen fort- farande vanligast med ferrarism(cid:228)tare, men den allm(cid:228)nt f(cid:246)rv(cid:228)ntade tariffdiversifieringen kommer att p(cid:229)skynda spridningen av elektroniska elm(cid:228)- tare som nu funnits i 20 (cid:229)r. Att anskaffningspri- serna f(cid:246)r elektroniska elm(cid:228)tare (cid:228)n s(cid:229) l(cid:228)nge (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r mekaniska v(cid:228)xel- eller trefasstr(cid:246)m- m(cid:228)tare enligt Ferraris-principen utg(cid:246)r inget prin- cipiellt hinder mot att de i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning ocks(cid:229) anv(cid:228)nds i hush(cid:229)llen. Ser man till de totala kostnaderna, (cid:228)r det till och med m(cid:246)jligt att det l(cid:246)nar sig ekonomiskt att skaffa elektroniska elm(cid:228)tare, eftersom installations- och administra- tionskostnaderna f(cid:246)r dessa (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n f(cid:246)r meka- niska. En annan omst(cid:228)ndighet som talar f(cid:246)r elektroniska m(cid:228)tare i st(cid:228)llet f(cid:246)r mekaniska (cid:228)r att priserna f(cid:246)r elektroniska m(cid:228)tare allm(cid:228)nt har g(cid:229)tt ned de senaste fem (cid:229)ren p(cid:229) grund av st(cid:228)n- diga tekniska f(cid:246)rb(cid:228)ttringar och p(cid:229) grund av konkurrens fr(cid:229)n nya akt(cid:246)rer. Enligt k(cid:246)parnas f(cid:246)rv(cid:228)ntningar kommer denna utveckling att h(cid:229)lla i sig. Kommissionens utg(cid:229)ngspunkt (cid:228)r d(cid:228)r- f(cid:246)r att det finns en enhetlig marknad f(cid:246)r elm(cid:228)- tare som omfattar alla slags m(cid:228)tare, fr(cid:229)n tradi- tionella ferrarism(cid:228)tare (cid:246)ver hybridm(cid:228)tare till elektroniska m(cid:228)tare. L 88/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 c) V(cid:228)rmem(cid:228)tare i 29. V(cid:228)rmem(cid:228)tare anv(cid:228)nds f(cid:246)r att m(cid:228)ta och visa f(cid:246)r- brukningen och v(cid:228)rmeenergi l(cid:228)genheter, en- eller flerfamiljshus och i industriella och kom- munala byggnader. Som v(cid:228)rmem(cid:228)tare anv(cid:228)nds mekaniska (vinghjulsmekanism) eller elekroniska (ultraljud). De mekaniska m(cid:228)tarna apparater ers(cid:228)tts inom alla omr(cid:229)den mer och mer med elektroniska. Kommissionen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n en enhetlig marknad f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare som omfattar b(cid:229)de mekaniska och elektroniska m(cid:228)tare. d) Energistyrningsutrustning 30. Energystyrningsutrustning omfattar anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r registrering, styrning och (cid:246)vervakning av den f(cid:246)rbrukade elektriska energin. Systemen k(cid:246)ps i huvudsak av energiverk och st(cid:246)rre industrif(cid:246)re- tag som anv(cid:228)nder dem f(cid:246)r att optimera ener- gif(cid:246)rbrukningen. Energistyrningsutrustning kan t. ex. anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att ta till vara p(cid:229) l(cid:229)gtarifftider och f(cid:246)r att undvika h(cid:246)glasttider. e) S(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning 31. S(cid:228)ndare f(cid:246)r och mottagare radiostyrning anv(cid:228)nds f(cid:246)r att styra och koppla timregistre- rande m(cid:228)tare och elf(cid:246)rbrukande apparater. S(cid:228)n- daren installeras p(cid:229) energiverket och mottagaren d(cid:228)r m(cid:228)taren eller apparaterna finns. S(cid:228)ndarna integreras st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning med de m(cid:228)tare som installeras hos elkonsumenterna. S(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning k(cid:246)ps huvudsakligen av energiverken. i allt f) N(cid:228)tstyrningssystem sk(cid:246)tsel 32. Med n(cid:228)tstyrningssystem avses utveckling, kon- struktion, och leverans/installation, underh(cid:229)ll av (cid:246)vervakningssystem f(cid:246)r offentliga och industriella el-, gas-, vatten- och fj(cid:228)rrv(cid:228)rme- n(cid:228)t. Anl(cid:228)ggningarna best(cid:229)r av datorstyrda, cen- trala styrenheter (n(cid:228)tstyrenheter) och utrustning som m(cid:246)jligg(cid:246)r geografiskt fj(cid:228)rrkontroll spridda delar av n(cid:228)tet, transformator- stationer, kopplingsutrustning och kraftverk ((cid:246)vervakning via telekommando eller transfor- t. ex. av matorstationer). Den utrustning som styrs med hj(cid:228)lp av n(cid:228)tstyrningssystem, p(cid:229) elf(cid:246)rs(cid:246)rjnings- t. ex. kopplingsutrustning, (cid:246)verbelast- omr(cid:229)det ningsskydd och transformatorer, inte n(cid:228)tstyrningssystemen. N(cid:228)tstyrningssystem k(cid:246)ps i huvudsak av energiverken. tillh(cid:246)r styras. eftersom det 33. N(cid:228)tstyrningsutrustning m(cid:229)ste skr(cid:228)ddarsys efter den enskilda kundens krav, eftersom n(cid:228)ten i regel (cid:228)r ett resultat av en historisk utveckling och (cid:228)r olika hos olika kunder beroende p(cid:229) deras verksamhetsinriktning. Det (cid:228)r dock inte motive- rat att g(cid:246)ra en uppdelning i ytterligare relevanta produktmarknader p(cid:229) grundval av typen av n(cid:228)t som skall i princip (cid:228)r samma styrteknik som anv(cid:228)nds i de olika n(cid:228)t- styrningsanl(cid:228)ggningarna. P(cid:229) grund av anl(cid:228)gg- ningarnas komplexitet och storlek har leverant(cid:246)- ren hand om planering, installation och under- h(cid:229)ll. Enligt vad kommissionen erfarit finns det inga mindre f(cid:246)retag inom n(cid:228)tstyrningssystem som enbart sysslar med underh(cid:229)ll av n(cid:228)tstyr- ningsanl(cid:228)ggningar. D(cid:228)rf(cid:246)r utg(cid:229)r kommissionen fr(cid:229)n en enhetlig marknad f(cid:246)r n(cid:228)tstyrningssystem f(cid:246)r offentliga och industriella energi-, gas-, vat- ten- och fj(cid:228)rrv(cid:228)rmen(cid:228)t, vilken omfattar plane- ring, installation och underh(cid:229)ll av anl(cid:228)ggning- arna. 4. Telefonautomater 34. Telefonautomater (cid:228)r avgiftsbelagda telekom- munikationsterminaler f(cid:246)r allm(cid:228)nt bruk. Tele- fonautomater kan delas upp i olika kategorier efter hur avgiften betalas. Det finns s(cid:229)ledes mynttelefoner, telefoner f(cid:246)r f(cid:246)rbetalda telefon- kort och kreditkortstelefoner. Dessutom f(cid:246)re- kommer kombinerade telefoner, t. ex. telefoner f(cid:246)r b(cid:229)de mynt och kort eller telefoner som accepterar olika slags kort. Detta inneb(cid:228)r dock inte att man kan tala om olika marknader bero- ende p(cid:229) olika betalningss(cid:228)tt. Alla tillverkare erbjuder automater anpassade till de viktigaste betalningss(cid:228)tten (mynt-, telefonkort- och kredit- kortstelefoner). (cid:190)ven k(cid:246)parna efterfr(cid:229)gar nor- malt telefoner med flera eller alla n(cid:228)mnda betal- ningsfunktioner. F(cid:246)r telefonautomater anpassade till olika betalningss(cid:228)tt g(cid:228)ller d(cid:228)rf(cid:246)r samma kon- kurrensvillkor. Det (cid:228)r dessutom troligt att det (cid:228)ven i framtiden kommer att efterfr(cid:229)gas telefon- automater som accepterar olika betalningss(cid:228)tt (telefoner f(cid:246)r telefonkort och s(cid:229)dana f(cid:246)r kredit- kort v(cid:228)nder sig (cid:229)tminstone delvis till olika kund- grupper; mynttelefoner kommer inte heller att f(cid:246)rsvinna helt). 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/7 telefonn(cid:228)t. Privata 35. Man m(cid:229)ste dock skilja mellan offentliga och pri- vata automater. Offentliga telefonautomater (cid:228)r telefonapparater uppst(cid:228)llda p(cid:229) offentlig plats utan tillsyn (utomhus), f(cid:246)r det mesta tillg(cid:228)ngliga dygnet runt och drivna av telekombolag som fortfarande (cid:228)r statliga eller av s(cid:229)dana privata telefonoperat(cid:246)rer som inom ramen f(cid:246)r avregle- ringen inom telekomsektron har f(cid:229)tt tillst(cid:229)nd att driva offentliga telefon- automater (cid:228)r terminaler som drivs av telekom- bolag eller privata f(cid:246)retag och som oftast (cid:228)r uppst(cid:228)llda p(cid:229) privata platser inomhus. Normalt (cid:228)r de tillg(cid:228)ngliga endast vissa tider och har egna tariffer som ofta (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n de som g(cid:228)ller f(cid:246)r offentliga telefonautomater. Ocks(cid:229) efter det att telekomsektorn har avreglerats helt kommer det att vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla ett telefon- n(cid:228)t best(cid:229)ende av offentliga telefonautomater som en del av det offentliga basutbudet. Privata telefonautomater st(cid:228)lls n(cid:228)mligen per definition upp i vinstsyfte och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inget l(cid:228)mpligt instrument f(cid:246)r att f(cid:246)rse befolkningen med en grundl(cid:228)ggande f(cid:246)rs(cid:246)rjning med telefoner som (cid:228)r geografiskt helt(cid:228)ckande. 36. En annan avg(cid:246)rande skillnad mellan offentliga och privata telefonautomater (cid:228)r de extra s(cid:228)ker- hetskrav som de offentliga automaterna m(cid:229)ste uppfylla. De m(cid:229)ste dessutom vara mycket h(cid:229)ll- fastare (cid:228)n de telefonautomater som st(cid:228)lls up inomhus, d(cid:228)r risken f(cid:246)r vandalism (cid:228)r betydligt mindre, t. ex. p(cid:229) restauranger, flygplatser och i myndigheter. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r tillverkningskostnaderna f(cid:246)r offentliga, ej (cid:246)vervakade telefonautomater mycket h(cid:246)gre, n(cid:228)mligen tv(cid:229) till tre g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)ga som f(cid:246)r privata automater. Kommissionen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att det finns olika relevanta produktmarknader f(cid:246)r offentliga respektive pri- vata telefonautomater. a) Offentliga telefonautomater 37. Offentliga telefonautomater (cid:228)r uppst(cid:228)llda p(cid:229) offentliga platser, s(cid:228)rskilt p(cid:229) gator och torg. (cid:190)ven f(cid:246)r redan privatiserade telekombolag g(cid:228)ller forfarande ofta statliga regler, enligt vilka de (cid:228)r skyldiga att s(cid:228)kerst(cid:228)lla den grundl(cid:228)ggande f(cid:246)r- s(cid:246)rjningen med telefonautomater i det offentliga rummet. Tillverkningskostnaderna f(cid:246)r offentliga telefonautomater (cid:228)r dessutom avsev(cid:228)rt mycket h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r privata eftersom de f(cid:246)rra m(cid:229)ste uppfylla s(cid:228)rskilda s(cid:228)kerhetskrav. Det (cid:228)r ofta inte heller s(cid:228)rskilt l(cid:246)nsamt att driva offentliga tele- fonautomater p(cid:229) grund av h(cid:246)ga kostnader och sjunkande efterfr(cid:229)gan (bl. a. beroende p(cid:229) det (cid:246)kande antalet mobiltelefoner). Inom denna sek- tor utg(cid:246)rs tillverkarnas motpart ofta av n(cid:229)gra f(cid:246)r f(cid:229), stora kunder som inte alltid kan eller vill ta enligt marknadsekonomiska kriterier. beslut Marknaden telefonautomater offentliga domineras i stor utstr(cid:228)ckning av dessa kunder som genom f(cid:246)r ink(cid:246)pspolitik och sina ink(cid:246)ps- beslut p(cid:229) ett avg(cid:246)rande s(cid:228)tt p(cid:229)verkar marknads- andelarnas f(cid:246)rdelning. b) Privata telefonautomater 38. Marknaden f(cid:246)r privata telefonautomater k(cid:228)nne- tecknas av en helt annan konkurrensstruktur (cid:228)n den f(cid:246)r offentliga telefonautomater. Privata tele- fonautomater drivs av helt olika f(cid:246)retag p(cid:229) pri- vata platser. Det kan t. ex. r(cid:246)ra sig om restau- ranger, barer och hotell. (cid:190)ven bensinstationer (cid:228)r t(cid:228)nkbara platser f(cid:246)r privata telefonautomatn(cid:228)t. Operat(cid:246)rerna kan sj(cid:228)lva best(cid:228)mma om de vill installera privata telefonautomater eller ej, men f(cid:246)r att de skall ha n(cid:229)got intresse av att g(cid:246)ra det m(cid:229)ste de kunna r(cid:228)kna med en direkt eller indi- rekt vinst. B. GEOGRAFISKT RELEVANTA MARKNADER 1. Driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter a) Driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter 39. De ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen anses att markanderna f(cid:246)r driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter omfat- tar hela EES. Som sk(cid:228)l anges att marknaderna (cid:228)r l(cid:228)ttillg(cid:228)ngliga och att produkterna och tj(cid:228)ns- terna i stort sett (cid:228)r identiska inom hela EES. Eventuella skillnader beror enligt f(cid:246)retagen sna- rare p(cid:229) olika specifikationer i best(cid:228)llningarna (cid:228)n p(cid:229) skillnader mellan l(cid:228)nderna. D(cid:228)rut(cid:246)ver kan framf(cid:246)r allt olika klimatf(cid:246)rh(cid:229)llanden enligt par- terna f(cid:246)ranleda vissa skillnader. D(cid:228)remot skiljer sig enligt f(cid:246)retagen de olika medlemsstaternas r(cid:228)ttsliga och administrativa f(cid:246)reskrifter inte s(cid:229) mycket att det kan p(cid:229)verka den gr(cid:228)ns(cid:246)ver- inom skridande varuhandeln. Dessutom skall kort Europeiska standardiseringsorganisationens (CEN:s) europeiska standarder p(cid:229) omr(cid:229)det tr(cid:228)- der i kraft. 40. I sitt beslut om samg(cid:229)endet mellan Elektrowatt och Landis & Gyr (5) pekade kommissionen p(cid:229) en rad omst(cid:228)ndigheter som talar f(cid:246)r existensen av nationella marknader, dock utan att slutgiltigt skall avg(cid:246)ra fr(cid:229)gan om hur marknaderna avgr(cid:228)nsas. Enligt kommissionens senaste under- (5) Se fotnot 4. L 88/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 s(cid:246)kningar bekr(cid:228)ftas i stort sett parternas st(cid:229)nd- punkt. I och med att Europastandarder inf(cid:246)rs, som ocks(cid:229) ber(cid:246)r produktdokumentationen och bruksanvisningarna, kommer skillnaderna mel- lan de olika medlemsstaternas regler att bli allt mindre. Tillverkare med v(cid:228)rldsomfattande verk- samhet p(cid:229)pekar dock i detta sammanhang att den fram(cid:229)tskridande standardiseringen leder till olika produktutf(cid:246)randen i USA och EES. f(cid:246)r kommersiella 41. (cid:138) andra sidan (cid:228)r det fortfarande f(cid:246)rdelaktigt att finnas p(cid:229) plats och n(cid:228)ra kunden, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller underh(cid:229)ll. Internationellt verksamma leve- rant(cid:246)rer kombinerar d(cid:228)rf(cid:246)r centrala tillverk- ningsanl(cid:228)ggningar och nationella s(cid:228)ljorganisatio- ner. Skillnader n(cid:228)r det g(cid:228)ller marknadsandelar- nas f(cid:246)rdelning i de olika medlemsstaterna kan d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rklaras med den n(cid:228)rvaro som en rad leverant(cid:246)rer har etablerat i respektive land av historiska sk(cid:228)l. Det hindrar dock inte att man l(cid:229)ter marknaden omfatta hela EES. Inom hela EES efterfr(cid:229)gas utveckling och installation av driftutrustning fastigheter. N(cid:229)gra st(cid:246)rre tekniska eller r(cid:228)ttsliga hinder f(cid:246)re- ligger inte. Som redan f(cid:246)rmodas i ovann(cid:228)mnda beslut kan man inte heller f(cid:228)sta n(cid:229)gon st(cid:246)rre vikt vid eventuella prisskillnader, eftersom tj(cid:228)ns- terna (anl(cid:228)ggningarnas installation, underh(cid:229)ll) utf(cid:246)rs p(cid:229) platsen, varf(cid:246)r priserna kraftigt p(cid:229)ver- kas av l(cid:246)nekostnaderna, som varierar mycket fr(cid:229)n land till land. Det (cid:228)r inte rimligt att ytterli- gare avgr(cid:228)nsa marknaden p(cid:229) grundval av speci- ella geografiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden som t. ex. klimatet i de sydeuropeiska medlemsstaterna. De stora leverant(cid:246)rerna anpassar sina driftutrustning till de aktuella f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Liksom (cid:228)r fallet med driftstekniska krav, som skiljer sig mycket (cid:229)t f(cid:246)r olika projekt, ber(cid:246)r de klimatrelaterade kraven endast den slutliga utformningen av systemet som helhet och inte dess grundl(cid:228)ggande funktio- ner. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att marknaden f(cid:246)r driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter omfattar minst hela EES. b) Underh(cid:229)ll av driftutrustning f(cid:246)r kommersi- ella fastigheter 42. N(cid:228)r det g(cid:228)ller underh(cid:229)ll (cid:228)r det som sagt f(cid:246)rdel- aktigt om leverant(cid:246)ren finns p(cid:229) plats, eftersom kunderna vid st(cid:246)rningar inte vill mer (cid:228)n en halv dag och i regel inte n(cid:246)jer sig med telefonr(cid:229)dgiv- ning. Underh(cid:229)llet av driftutrustning f(cid:246)r kom- mersiella fastigheter sk(cid:246)ts d(cid:228)rf(cid:246)r ofta av sm(cid:229) f(cid:246)retag med nationell verksamhet som inte (cid:228)r kopplade till de internationellt verksamma sys- temleverant(cid:246)rerna. Kommissionen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att marknaderna f(cid:246)r underh(cid:229)ll (cid:228)r nationella marknader. 2. Byggnadss(cid:228)kerhetssystem 43. Enligt parterna (cid:228)r den geografiskt relevanta marknaden f(cid:246)r byggnadss(cid:228)kerhetssystem lika med hela EES. Som sk(cid:228)l anf(cid:246)rs att de erbjudna och efterfr(cid:229)gade byggnadss(cid:228)kerhetsprodukterna i princip (cid:228)r identiska och att skillnaderna h(cid:228)nger ihop med kontrakten och inte med de olika l(cid:228)n- dernas regler. Dock m(cid:229)ste anl(cid:228)ggningarna enligt f(cid:246)retagen delvis utf(cid:246)ras olika p(cid:229) grund av skill- nader mellan f(cid:246)reskrifterna i de olika l(cid:228)nderna. (cid:138) andra sidan finns det redan en europeisk stan- dard p(cid:229) omr(cid:229)det och snart v(cid:228)ntas ytterligare en, vilket enligt parterna skall leda till en (cid:228)nnu st(cid:246)rre harmonisering. 44. Kommissionens styrker unders(cid:246)kningar att utvecklingen inom Europa p(cid:229) detta omr(cid:229)de g(cid:229)r mot allt st(cid:246)rre harmonisering. Men det finns som tyder p(cid:229) nationella fortfarande mycket marknader. Framf(cid:246)r allt har flera l(cid:228)nder egna system f(cid:246)r registrering och godk(cid:228)nnande av byggnadss(cid:228)kerhetssystem, vilket g(cid:246)r att produk- terna m(cid:229)ste registreras och godk(cid:228)nnas i varje land. a) Brandlarmsanl(cid:228)ggningar 45. Det finns en Europastandard (EN 54) f(cid:246)r brand- larmsanl(cid:228)ggningar, som dock m(cid:229)ste ses som den minsta gemensamma n(cid:228)mnaren och som nor- malt inte r(cid:228)cker f(cid:246)r att f(cid:229) tillst(cid:229)nd i en medlems- stat. S(cid:228)rskilt i Tyskland, Frankrike och Belgien m(cid:229)ste man uppfylla ytterligare nationella krav. I Tyskland t. ex. m(cid:229)ste anl(cid:228)ggningen godk(cid:228)nnas av VDS (Verband der Sachversicherer). I F(cid:246)renade Italien, Spa- kungariket, Frankrike, (cid:214)sterrike, nien och Skandinavien g(cid:228)ller s(cid:228)rskilda in- stallationsstandarder. Brandlarmsanl(cid:228)ggningarna m(cid:229)ste (cid:246)verallt anpassas till den nationella brand- k(cid:229)rens infrastruktur – i Irland och Grekland exempelvis m(cid:229)ste den lokala brandk(cid:229)ren tillfr(cid:229)- gas redan p(cid:229) planeringsstadiet. Kommissionen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att marknaderna f(cid:246)r brand- larmsanl(cid:228)ggningar (cid:228)r nationella marknader. fortfarande 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/9 b) Inbrottsskydds- och andra byggnadss(cid:228)ker- hetsanl(cid:228)ggningar 46. Inbrottsskydds- och andra byggnadss(cid:228)kerhets- anl(cid:228)ggningar skall vara CE-m(cid:228)rkta (cid:246)verallt inom EU. Sj(cid:228)lva apparaterna kan d(cid:229) k(cid:246)pas inom hela EU. Men f(cid:246)r att apparaterna verkligen skall f(cid:229) anv(cid:228)ndas m(cid:229)ste de uppfylla en rad andra krav i de olika l(cid:228)nderna. Krav p(cid:229) nationellt god- k(cid:228)nnande – antingen genom myndigheter eller f(cid:246)rs(cid:228)kringsorganisationer – finns i Belgien, Tysk- land, Spanien, Frankrike, Irland, Nederl(cid:228)nderna och F(cid:246)renade kungariket. I Belgien, Grekland, Frankrike och Irland skall (cid:246)verf(cid:246)ringsutrustning dessutom godk(cid:228)nnas av landets telekombolag. Vidare m(cid:229)ste inbrottsskyddsanl(cid:228)ggningarna anpassas till den nationella polisens infrastruk- tur. Kommissionens slutsats (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att (cid:228)ven marknaderna f(cid:246)r inbrotts-, skydds- och andra byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar fortfarande (cid:228)r nationella marknader. c) Underh(cid:229)ll av brandlarms-, inbrottsskydds- och andra byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar 47. Liksom marknaderna f(cid:246)r anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r ocks(cid:229) eventuella marknader f(cid:246)r deras underh(cid:229)ll nationella. Den geografiska n(cid:228)rheten till kunden har (cid:228)nnu st(cid:246)rre betydelse f(cid:246)r underh(cid:229)llet (cid:228)n f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av sj(cid:228)lva anl(cid:228)ggningen, framf(cid:246)r allt f(cid:246)r att st(cid:246)rningar snabbt skall kunna avhj(cid:228)l- pas. 3. Energim(cid:228)tare, radiostyrning, energistyrningsutrustning, n(cid:228)tstyrningssystem (styr- och regleringsteknisk utrustning f(cid:246)r energiverk) a) Elm(cid:228)tare f(cid:246)rh(cid:229)llande mellan pris och prestanda. F(cid:246)ljden (cid:228)r enligt f(cid:246)retagen att marknadspriserna i de olika europeiska l(cid:228)nderna utvecklas (cid:229)t samma h(cid:229)ll och att tillverkningen i allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ck- ning sk(cid:246)ts av leverant(cid:246)ren. (cid:138)tminstone n(cid:228)r det g(cid:228)ller elm(cid:228)tare skall kostnaderna f(cid:246)r att komma in p(cid:229) marknaden ha sjunkit avsev(cid:228)rt. Nationella f(cid:246)reskrifter om godk(cid:228)nnande och nationella standarder hindrar enligt f(cid:246)retagen inte till- g(cid:229)ngen till marknaden p(cid:229) n(cid:229)got avg(cid:246)rande s(cid:228)tt, eftersom de inte p(cid:229)verkar grundvalarna f(cid:246)r m(cid:228)tarnas utveckling och konstruktion. 49. Av kommissionens unders(cid:246)kningar framg(cid:229)r att det redan finns en stark harmoniseringstendens p(cid:229) europeisk niv(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller elm(cid:228)tare. F(cid:246)r- utom parterna finns det en rad andra leverant(cid:246)- rer med verksamhet i hela Europa eller (cid:229)tmins- tone i flera medlemsstater. Att det slovenska f(cid:246)retaget Iskra Emeco lyckades komma in p(cid:229) marknaden f(cid:246)r elm(cid:228)tare, (cid:228)r ocks(cid:229) ett tecken p(cid:229) marknadens allt mer internationella pr(cid:228)gel. (cid:138)tminstone vid st(cid:246)rre ink(cid:246)p (cid:228)r k(cid:246)parna enligt sektorsdirektivet att genomf(cid:246)ra ett upphandlingsf(cid:246)rfarande p(cid:229) euro- peisk niv(cid:229). dessutom f(cid:246)rpliktade 50. (cid:190)ven om (cid:229)tminstone de st(cid:246)rre energiverken genomf(cid:246)r sina upphandlingar av elm(cid:228)tare p(cid:229) europeisk niv(cid:229), genomf(cid:246)rs sj(cid:228)lva avtalet fort- farande p(cid:229) nationell niv(cid:229). N(cid:228)stan alla leverant(cid:246)- rer har d(cid:228)rf(cid:246)r filialer eller (cid:229)tminstone en lokal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsagentur i de olika medlemsstaterna, eller s(cid:229) s(cid:228)ljs produkterna via n(cid:229)gon annan till- verkares f(cid:246)rs(cid:228)ljningsorganisation i den aktuella medlemsstaten. De tillfr(cid:229)gade k(cid:246)parna framh(cid:246)ll att en nationell filial innebar m(cid:229)nga samarbets- f(cid:246)rdelar, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller snabb leverans av reservdelar. Somliga s(cid:229)g det till och med som en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att de skulle v(cid:228)lja en viss leve- rant(cid:246)r. 48. Parterna utg(cid:229)r fr(cid:229)n att EES (cid:228)r den geografiskt relevanta marknaden f(cid:246)r elm(cid:228)tare. Som sk(cid:228)l anf(cid:246)rs att marknaderna f(cid:246)r elm(cid:228)tare (cid:228)nnu f(cid:246)r tio (cid:229)r sedan var skyddade nationella marknader med (cid:246)verv(cid:228)gande nationell tillverkning, och att enda m(cid:246)jligheten f(cid:246)r f(cid:246)retag som Landis & Gyr att driva verksamhet i olika europeiska l(cid:228)nder var att h(cid:229)lla sig med egna produktionsanl(cid:228)gg- ningar i tio europeiska stater. Under tiden skall dock f(cid:246)rh(cid:229)llandena ha (cid:228)ndrats p(cid:229) ett avg(cid:246)rande s(cid:228)tt. K(cid:246)parna f(cid:228)ster inte l(cid:228)ngre n(cid:229)gon vikt vid att tillverkaren finns i landet utan kr(cid:228)ver kva- litet, service, korta leveranstider, bra funktions- s(cid:228)tt och b(cid:228)ttre l(cid:246)nsamhet, dvs. ett allm(cid:228)nt b(cid:228)ttre 51. Vad g(cid:228)ller tekniska standarder f(cid:246)r elm(cid:228)tare, m(cid:229)ste man skilja p(cid:229) olika best(cid:228)mmelser. F(cid:246)r elm(cid:228)tare g(cid:228)ller Europastandarder, t. ex. EN 60521 f(cid:246)r mekaniska v(cid:228)xelstr(cid:246)msm(cid:228)tare f(cid:246)r aktiv energi av noggrannhetsklass 0,5, 1 och 2, EN 61036 f(cid:246)r elektroniska v(cid:228)xelstr(cid:246)msm(cid:228)tare f(cid:246)r aktiv energi (noggrannhetsklass 1 och 2) och EN 60687 f(cid:246)r elektroniska v(cid:228)xelstr(cid:246)msm(cid:228)tare f(cid:246)r aktiv energi (noggrannhetsklass 0,2 och 0,5) samt EN 601268 f(cid:246)r elektroniska v(cid:228)xelstr(cid:246)ms- m(cid:228)tare f(cid:246)r reaktiv energi (noggrannhetsklass 2 och 3). Dessutom finns det i m(cid:229)nga medlemssta- (t. ex. Tyskland, (cid:214)sterrike och F(cid:246)renade ter till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelser konungariket) nationella L 88/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 (t. ex. DIN EN-f(cid:246)reskrifter, BS EN-f(cid:246)reskrifter). Vidare finns det nationella regler f(cid:246)r m(cid:228)tare som exempelvis handlar om vilka uppgifter som f(cid:229)r tas med n(cid:228)r m(cid:228)tv(cid:228)rden visas och (cid:246)verf(cid:246)rs. EES eller p(cid:229) medlemsstatsniv(cid:229) att en domine- rande marknadsst(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. c) S(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning 52. Dessutom m(cid:229)ste elm(cid:228)tarna godk(cid:228)nnas i alla medlemsstater utom Danmark, Finland och Lux- emburg. I Danmark f(cid:246)rv(cid:228)ntas nationella best(cid:228)m- melser om godk(cid:228)nnande av elm(cid:228)tare tr(cid:228)da i kraft i augusti 1998. Vilka krav som m(cid:229)ste upp- fyllas f(cid:246)r godk(cid:228)nnandet framg(cid:229)r av de g(cid:228)llande nationella f(cid:246)reskrifterna som ofta kan vara mycket detaljerade och typspecificerade (t. ex. iTyskland, Nederl(cid:228)nderna och (cid:214)sterrike). De nationella reglerna omfattar ocks(cid:229) justerings- best(cid:228)mmelser och toleranser f(cid:246)r elm(cid:228)tare i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla m(cid:228)tnoggrannheten och d(cid:228)rmed skydda konsumenten. I de olika medlemssta- terna g(cid:228)ller d(cid:228)rf(cid:246)r olika tider f(cid:246)r justeringar och efterjusteringar samt olika toleranser. 53. F(cid:246)r f(cid:246)rekomsten av nationella marknader talar n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av nationella filialer, de s(cid:228)r- skilda tekniska kraven, de speciella r(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelserna om justering och toleranser och de nationella f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. intresserade k(cid:246)pare att Mot bakgrund av genomf(cid:246)r upphandlingsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) europeisk niv(cid:229), (cid:228)r det tillsvidare inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att besvara fr(cid:229)gan, huruvida marknaderna f(cid:246)r elm(cid:228)- tare fortfarande (cid:228)r nationella eller ej. Koncentra- tionen medf(cid:246)r n(cid:228)mligen varken inom EES eller p(cid:229) medlemsstatsniv(cid:229) att en dominerande mark- nadsst(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. b) V(cid:228)rmem(cid:228)tare 54. F(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare g(cid:228)ller r(cid:228)ttsliga ramar och fak- tiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden som motsvarar dem f(cid:246)r elm(cid:228)- tare. Det finns speciella nationella tekniska krav, s(cid:228)rskilda r(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser om justering och toleranser samt nationella f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. (cid:138)tminstone n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)rre sektorsdirektivet (cid:229) ink(cid:246)p (cid:228)r k(cid:246)parna enligt andra sidan skyldiga att genomf(cid:246)ra upphand- lingsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) europeisk niv(cid:229). Dessutom finns det vid sidan om parterna en rad andra f(cid:246)retag med verksamhet i hela Europa eller flera medlemsstater. Huruvida i (cid:229)tminstone marknaderna f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare fortfarande (cid:228)r nationella eller redan omfattar hela EES, (cid:228)r dock en fr(cid:229)ga som tillsvidare kan l(cid:228)mnas (cid:246)ppen. Koncentrationen medf(cid:246)r n(cid:228)mligen varken inom 55. S(cid:228)ndare f(cid:246)r och mottagare radiostyrning anv(cid:228)nds i de flesta medlemsstaterna. Kommissio- nens unders(cid:246)kningar peka p(cid:229) att det i stort sett samma krav g(cid:228)ller f(cid:246)r detta slags utrustning inom hela Europa. Det finns inga nationella tek- niska krav eller regler f(cid:246)r godk(cid:228)nnande som hindrar tillg(cid:229)ngen till marknaden. Kommissio- nen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att marknaden f(cid:246)r s(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning omfattar minst hela EES. d) Energistyrningsutrustning 56. Enligt kommissionens unders(cid:246)kningar g(cid:228)ller till stor del samma krav f(cid:246)r detta slags utrustning inom hela Europa. Olika krav beror f(cid:246)r det mesta p(cid:229) f(cid:246)retagen och inte p(cid:229) l(cid:228)ndernas regler. Det finns inga landsspecifika tekniska krav som hindrar tillg(cid:229)ngen till marknaden. Kommissio- nen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att marknaden f(cid:246)r energi- styrningsutrustning omfattar minst hela EES. e) N(cid:228)tstyrningssystem 57. Partnera utg(cid:229)r fr(cid:229)n att EES (cid:228)r den geografiskt relevanta marknaden f(cid:246)r n(cid:228)tstyrningssystem. Som sk(cid:228)l anf(cid:246)rs att det finns n(cid:229)gra importhinder f(cid:246)r handeln inom EES och att de l(cid:229)ga transport- kostnaderna g(cid:246)r det ekonomiskt l(cid:246)nsamt att sk(cid:246)ta leveranserna fr(cid:229)n en central produktions- anl(cid:228)ggning, vilket enligt parterna framg(cid:229)r av hur de stora tillverkarna l(cid:228)gger upp sin organisation och f(cid:246)rs(cid:228)ljning. Den internationellt till(cid:228)mpade adb- och datortekniken g(cid:246)r enligt parterna dess- utom att n(cid:228)tstyrningssystemen k(cid:228)nnetecknas av en enhetlig industristandard. De kvarvarande nationella kraven f(cid:246)r godk(cid:228)nnande och de natio- nella standarderna p(cid:229)verkar inte grundvalarna f(cid:246)r vare sig n(cid:228)tstyrningssystemens utveckling eller deras konstruktion, och alla tillverkare uppfyller enligt parterna de nationella specifika- tionerna. Dessutom f(cid:246)rst(cid:228)rker energimarknader- nas avreglering och liberalisering prisincitamen- ten f(cid:246)r k(cid:246)parna att inte l(cid:228)ngre ta h(cid:228)nsyn till 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/11 I nationella ink(cid:246)pspreferenser. samband med avregleringen av marknaden f(cid:246)r n(cid:228)tkomponenter skall kommissionen enligt parterna i sitt beslut av den 3 september 1996 i (cid:228)rende IV/M. 706 – GEC Alsthom NV/AEG (6) redan ha konstaterat i samband med avregle- en j(cid:228)mf(cid:246)rbar effekt ringen av marknaden f(cid:246)r n(cid:228)tkomponenter i elf(cid:246)rs(cid:246)rjningsanl(cid:228)ggningar. 58. Kommissionens unders(cid:246)kningar bekr(cid:228)ftar parter- nas st(cid:229)ndpunkt. De tekniska standarderna f(cid:246)r n(cid:228)tstyrningssystem (cid:228)r i stort sett identiska. I den m(cid:229)n det (cid:246)ver huvud taget finns s(cid:228)rskilda natio- nella krav, spelar de inte l(cid:228)ngre n(cid:229)gon avg(cid:246)- rande roll. Energiverkens ink(cid:246)pspolitik bygger p(cid:229) upphandlingsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) europeisk niv(cid:229), vilka omfattar planering, genomf(cid:246)rande, instal- lation och idrifttagande av kompletta n(cid:228)tstyr- ningssystem eller delsystem. Det (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand produkternas och tj(cid:228)nsternas priser, funktions- s(cid:228)tt och kvalitet som (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r ink(cid:246)ps- besluten. F(cid:246)retagsspecifika krav kan dock leda till att kunden knyts till en viss tillverkare, s(cid:228)r- skilt n(cid:228)r befintliga system skall kompletteras eller bytas ut. Detta kan vara en f(cid:246)rklaring till skillnaderna mellan marknadsandelarna i de olika medlemsstaterna. (cid:190)nd(cid:229) delar b(cid:229)de de till- fr(cid:229)gade kunderna och leverant(cid:246)rerna parternas uppfattning. Kommissionen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att marknaden f(cid:246)r n(cid:228)tstyrningssystem omfattar minst hela EES. 4. Telefonautomater 59. De anm(cid:228)lande parterna anser att den geogra- fiska marknaden f(cid:246)r telefonautomater omfattar hela EES. Denna uppfattning motiveras med att den teknik som ligger till grund f(cid:246)r telefon- automater i stort sett (cid:228)r densamma v(cid:228)rlden (cid:246)ver. Olika nationella krav eller standarder hindrar enligt parterna inte tillg(cid:229)ngen till marknaden, eftersom dessa krav inte p(cid:229)verkar grundvalarna f(cid:246)r m(cid:228)tarnas utveckling, konstruktion och tek- nik. De ledande tillverkarna av telefonautomater kan enligt partnera producera apparater som uppfyller nationella krav f(cid:246)r godk(cid:228)nnande och kundernas (cid:246)nskem(cid:229)l. Olika marknadsandelar i olika medlemsstater har enligt parterna sin his- toriska f(cid:246)rklaring i den ink(cid:246)pspolitik som f(cid:246)rts av de oftast statliga telekombolagen i monopol- st(cid:228)llning. I och med att telekommarknaderna avregleras, kommer detta enligt parterna dock att f(cid:246)rlora i betydelse, eftersom det (cid:246)kande kon- kurrenstrycket kommer att leda till en mer pris- medveten ink(cid:246)pspolitik bland telekombolagen. (6) EGT C 308, 17. 10. 1996, s. 4. a) Offentliga telefonautomater 60. Marknaderna f(cid:246)r offentliga telefonautomater hade f(cid:246)rr en nationell pr(cid:228)gel. De offentliga tele- fonautomaterna drevs av statliga telekombolag. Det fanns nationella produktspecifikationer som tidigare gjorde det sv(cid:229)rt f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llare av offentliga telefonautomater att erbjuda sina pro- dukter i andra medlemsstater. Best(cid:228)llningar gavs alltid till en liten grupp nationella leverant(cid:246)rer, varf(cid:246)r dessa i det egna landet normalt har en stor marknadsandel. Utl(cid:228)ndska tillverkare var tvungna att etablera dotterbolag i andra med- lemsstater f(cid:246)r att kunna s(cid:228)lja sina produkter d(cid:228)r. Denna ink(cid:246)pspolitik fr(cid:228)mjade uppkomsten av olika n(cid:228)tspecifikationer telefonautomater och olika tekniska standarder som fortfarande g(cid:228)ller. f(cid:246)r 61. I de flesta medlemsstaterna har marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater (cid:228)nnu inte avreglerats (endast i F(cid:246)renade kungariket, Sverige och Fin- land). Den pr(cid:228)glas fortfarande mycket starkt av de olika telekombolagen (som fortfarande (cid:228)r eller nyss har varit statliga), vilket (cid:228)ven g(cid:228)ller f(cid:246)r de l(cid:228)nder som avreglerat marknaden. Det (cid:228)r telekombolagen som driver alla eller – p(cid:229) de avreglerade marknaderna – merparten av de offentliga telefonautomaterna, varf(cid:246)r de kan fastst(cid:228)lla de specifikationer och tekniska stan- darder f(cid:246)r sina telefonautomatn(cid:228)t som tillhanda- h(cid:229)llarna av telefonautomater m(cid:229)ste uppfylla. Dessa specifikationer och tekniska standarder – s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller ”s(cid:228)kerhetsfilosofin” – varierar s(cid:229) mycket fr(cid:229)n land till land att tillverkarna (cid:229)tminstone i de stora medlemsstaterna m(cid:229)ste utveckla en s(cid:228)rskild telefonautomatmodell. 62. Huruvida marknaderna f(cid:246)r offentliga telefon- automater totalt fortfarande skall anses vara nationella, (cid:228)r en fr(cid:229)ga som tillsvidare kan l(cid:228)m- nas (cid:246)ppen. Samg(cid:229)endet mellan Siemens och Elektrowatt p(cid:229)verkar i konkurrensh(cid:228)nseende endast den tyska marknaden f(cid:246)r offentliga tele- fonautomater. Det r(cid:228)cker d(cid:228)rf(cid:246)r att unders(cid:246)ka fr(cid:229)gan, huruvida Tyskland skall ses som en egen, geografiskt relevant marknad. 63. Strukturen p(cid:229) den tyska marknaden f(cid:246)r offent- liga telefonautomater k(cid:228)nnetecknas av — att det tyska telekombolaget Deutsche Tele- kom b(cid:229)de f(cid:246)rr och nu uteslutande k(cid:246)per sina offentliga telefonautomater av f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamma i Tyskland, L 88/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 — att det inte ser ut som om detta f(cid:246)rh(cid:229)llnings- s(cid:228)tt kommer att (cid:228)ndras under den period som omfattas av prognosen, eftersom Deut- sche Telekom redan tv(cid:229) inhemska tillverkare, n(cid:228)mligen Siemens och Landis & Gyr, uppdraget att utveckla och tillverka det nya korttelefonsystem som skall ers(cid:228)tta den tidigare generationen korttelefo- ner, tilldelat har C. BED(cid:214)MNING 1. Driftsystem f(cid:246)r kommersiella fastigheter a) Driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter — att det inte genomf(cid:246)rdes n(cid:229)got upphand- lingsf(cid:246)rfarande p(cid:229) europeisk niv(cid:229) i samband med tilldelningen av detta kontrakt 1992, varf(cid:246)r det i Tyskland (cid:228)nnu inte f(cid:246)rekommer n(cid:229)gon riktig europeisk konkurrens i fr(cid:229)ga om offentliga telefonautomater; att n(cid:229)got upphandlingsf(cid:246)rfarande p(cid:229) europeisk niv(cid:229) inte heller kommer att genomf(cid:246)ras under den period som omfattas av prognosen, efter- som uppdraget att utveckla och tillverka det nya korttelefonsystemet redan g(cid:229)tt till Sie- mens och Landis & Gyr. 64. Den nuvarande strukturen p(cid:229) den tyska mark- naden f(cid:246)r offentliga telefonautomater g(cid:246)r att den m(cid:229)ste ses som en s(cid:228)rskild, geografiskt rele- vant marknad n(cid:228)r det g(cid:228)ller fr(cid:229)gan huruvida koncentrationen medf(cid:246)r en dominerande st(cid:228)ll- ning p(cid:229) marknaden som p(cid:229)tagligt skulle kunna h(cid:228)mma en effektiv konkurrens. b) Privata telefonautomater 65. (cid:190)ven n(cid:228)r det g(cid:228)ller privata telefonautomater (cid:228)r skillnaderna mellan de olika EU-medlemssta- terna fortfarande mycket stora vad g(cid:228)ller mark- nads- och konkurrensvillkor, t. ex. i fr(cid:229)ga om telefont(cid:228)theten. I samtliga medlemsstater utom Italien har marknaden dock redan avreglerats. Visserligen har de olika telekombolagen (som fortfarande (cid:228)r eller nyss har varit statliga) (cid:228)ven h(cid:228)r fortfarande stora marknadsandelar, men konkurrensen fr(cid:229)n privata tillverkare (cid:246)kar. (cid:190)ven f(cid:246)r privata n(cid:228)t f(cid:246)r telefonautomater kr(cid:228)vs det s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rder, en n(cid:228)tterminal och l(cid:228)mplig mjukvara. Den privata tillhandah(cid:229)llaren kan dock sj(cid:228)lv v(cid:228)lja standard och programvara. En multinationell tillverkare kan d(cid:228)rf(cid:246)r exempelvis arbeta med samma system i olika l(cid:228)nder. Det enda som kr(cid:228)vs (cid:228)r att man installerar ett gr(cid:228)ns- snitt till respektive ledningsn(cid:228)t. Kommissionen utg(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n att marknaden f(cid:246)r privata tele- fonautomater omfattar minst hela EES. 66. B(cid:229)de Siemens och Elektrowatt (cid:228)r verksamma p(cid:229) marknaden f(cid:246)r driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter. Enligt parternas uppskattning uppg(cid:229)r ca oms(cid:228)ttningen 1,6 miljarder ecu. Koncentrationen medf(cid:246)r att parternas samlade marknadsandel kommer att uppg(cid:229) till [30–40] % (*) (Elektrowatts andel (cid:228)r [25–35] % via Landis & Staefa, Siemens [0–10] %). EES-marknaden till p(cid:229) 67. Vid sidan om partnera (cid:228)r Honeywell Inc. USA (h(cid:228)danefter ben(cid:228)mnt Honeywell) och Johnson ben(cid:228)mnt Inc. , USA (h(cid:228)danefter Controls Johnson) de viktigaste tillverkarna av driftutrust- ning f(cid:246)r kommersiella fastigheter. Honeywell och Johnson anses vara v(cid:228)rldens ledande f(cid:246)retag p(cid:229) omr(cid:229)det. I EES har Honeywell och Johnson en marknadsandel p(cid:229) ca [10–20] % respektiv [5–15] %. Andra viktiga konkurrenter (cid:228)r TA Control och Danfoss, som framf(cid:246)r allt (cid:228)r verk- samma i de skandinaviska l(cid:228)nderna, d(cid:228)r de enligt kommissionens uppskattning har en mark- nadsandel p(cid:229) upp till 20 %. (cid:190)ven i andra EES- l(cid:228)nder finns det aktiva konkurrenter, vilkas verk- samhet ofta (cid:228)r koncentrerad till en eller ganska f(cid:229) medlemsstater med marknadsandelar p(cid:229) upp till mellan 5 och 15 %. Bland dessa kan n(cid:228)mnas Satchwell i F(cid:246)renade kungariket och Frankrike, Kieback & Peter i Tyskland, Sauter (7) i Tysk- land och Frankrike samt Privat i Nederl(cid:228)nderna. 68. Marknaden f(cid:246)r driftsystem f(cid:246)r kommersiella fas- tigheter (cid:246)verlappas av flera n(cid:228)rst(cid:229)ende mark- nader, t. ex. marknaderna f(cid:246)r v(cid:228)rme, ventila- tions- och klimatutrustning, samt marknaderna f(cid:246)r datorer och mjukvara, elektriska installa- tionssystem, industriella processtyrningssystem och byggnadss(cid:228)kerhetssystem. F(cid:246)retag med verk- samhet p(cid:229) dessa omr(cid:229)den (cid:228)r potentiella konkur- renter och n(cid:229)gra av dem har redan tagit sig in p(cid:229) marknaden. 69. Det (cid:228)r inte troligt att Siemens och Elektrowatt genom samg(cid:229)endet f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning (*) Den h(cid:228)r utg(cid:229)van av beslutet har utformars s(cid:229) att kon- fidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. (7) Elektrowatt (cid:228)ger 36 % av aktierna i Sauter, men har ingen r(cid:246)str(cid:228)tt. I sitt beslut i (cid:228)rendet IV/M. 692 – Elektro- watt/Landis & Gyr (se fotnot 4), punkt 35, fastslog kom- missionen att Elektrowatt inte har n(cid:229)got inflytande p(cid:229) Sauter. 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/13 p(cid:229) marknaden f(cid:246)r driftutrustning f(cid:246)r kommersi- ella fastigheter, eftersom det finns en rad kon- kurrenter som (cid:228)r ledande p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden, d(cid:228)ribland finansiellt starka f(cid:246)retag, och med h(cid:228)nsyn till att det finns fler f(cid:246)retag fr(cid:229)n angr(cid:228)n- sande omr(cid:229)den som kan ta sig in p(cid:229) marknaden. den sistn(cid:228)mnda anses vara en s(cid:228)rskilt aggressiv konkurrent. Situationen p(cid:229) de ber(cid:246)rda mark- naderna kan d(cid:228)rf(cid:246)r bed(cid:246)mas p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: — Ty s k l a n d b) Underh(cid:229)ll 73. 70. Samma sak g(cid:228)ller f(cid:246)r marknaden f(cid:246)r underh(cid:229)llet av driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter. Visserligen sk(cid:246)ts underh(cid:229)llet ofta av det f(cid:246)retag som levererade respektive installerade systemet, men det finns dessutom f(cid:246)retag som specialiserat sig p(cid:229) just underh(cid:229)ll, framf(cid:246)r allt sm(cid:229) f(cid:246)retag med regional verksamhet. Av parterna har endast Elektrowatt/Landis & Staefa n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd underh(cid:229)llsverksamhet (med en mark- nadsandel p(cid:229) [10–20] % i EES). fr(cid:229)ga om underh(cid:229)ll (cid:228)r Siemens verksamhet begr(cid:228)nsad till Tyskland och Belgien/Luxemburg med en mark- nadsandel p(cid:229) [0–10] % respektive [0–10] %. I 2. Byggnadss(cid:228)kerhetssystem a) Brandlarmsanl(cid:228)ggningar 71. Enligt de anm(cid:228)lande parterna uppg(cid:229)r oms(cid:228)tt- ningen p(cid:229) gemenskapsmarknaden f(cid:246)r brand- larmsanl(cid:228)ggningar till ca 1,8 miljarder ecu. Den st(cid:246)rsta nationella marknaden (cid:228)r Tyskland (om- s(cid:228)ttning ca 550–600 miljoner ecu), f(cid:246)ljt av Frankrike (ca 300 miljoner ecu) och F(cid:246)renade kungariket (ca 250–300 miljoner ecu). Endast i Tyskland och Danmark leder koncentrationen till att marknadsandelar sammanf(cid:246)rs i n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd omfattning. 72. I Luxemburg, Nederl(cid:228)nderna och (cid:214)sterrike har Siemens visserligen en marknadsandel p(cid:229) (cid:246)ver 30 %. Elektrowatt har dock ingen verksamhet i dessa l(cid:228)nder. Likas(cid:229) har Elektrowatt marknads- andelar p(cid:229) (cid:246)ver 30 % i Finland, Frankrike, Por- tugal och Sverige, d(cid:228)r Siemens inte har n(cid:229)gon verksamhet. I dessa l(cid:228)nder sammanf(cid:246)rs inga marknadsandelar. Det (cid:228)r inte troligt att f(cid:246)retaget f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden bara f(cid:246)r att en potentiell konkurrent faller bort. Det finns heller inget som pekar p(cid:229) att Siemens eller Elektrowatt i dessa l(cid:228)nder redan skulle ha en dominerande st(cid:228)llning. P(cid:229) var och en av dessa marknader finns en rad konkurrenter med mark- nadsandelar p(cid:229) (cid:246)ver 10 %, och nya konkurrenter har kommit in p(cid:229) marknaderna, bland annat de amerikanska f(cid:246)retagen Tyco och Notifier, varav uppskattas I Tyskland uppg(cid:229)r Siemens marknadsandel f(cid:246)r brandlarmsanl(cid:228)ggningar till ca [30–35] %, vilket g(cid:246)r Siemens till det ledande f(cid:246)retaget. Elektro- watt/Cerberus har n(cid:228)stan ingen verksamhet alls [<5] %). p(cid:229) denna marknad (marknadsandel Viktiga konkurrenter (cid:228)r Bosch (marknadsande- len ca [15–25] %), Caradon Esser (marknadsandelen uppskattas av kommissionen till ca [15–25] %) och Hekatron (som tillh(cid:246)r den schweiziska kon- cernen Securiton AG, marknadsandelen uppskat- tas av kommissionen till ca [10–20] %). Dess- utom finns det en rad tillverkare med en mark- nadsandel p(cid:229) upp till 10 % (bland annat Fritz Fuss och Tyco). kommissionen till av 74. Med tanke p(cid:229) den ringa kumulationen av mark- nadsandelar och att det finns minst tre starka konkurrenter (cid:228)r det inte troligt att koncentratio- nen leder till att Siemens f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den tyska marknaden f(cid:246)r brand- larmsanl(cid:228)ggningar eller att en s(cid:229)dan f(cid:246)rst(cid:228)rks. Att det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gra stora hinder mot att komma in p(cid:229) marknaden framg(cid:229)r dessutom av att olika f(cid:246)retag lyckats med denna bedrift, exempelvis f(cid:246)retaget Tyco, med internationell verksamhet p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r brandlarms- anl(cid:228)ggningar och andra s(cid:228)kerhetssystem, och det (cid:246)sterrikiska f(cid:246)retaget Schrack. 75. Den tyska marknaden f(cid:246)r brandlarmsanl(cid:228)gg- ningar pr(cid:228)glas av relativt stark koncentration. (cid:190)nd(cid:229) (cid:228)r det inte troligt att transaktionen leder till att Siemens och de tre (cid:246)vriga ledande f(cid:246)reta- gen tillsammans f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. Mot detta talar inte bara den oj(cid:228)mna f(cid:246)rdelningen av marknadsandelar, utan ocks(cid:229) att brandlarmsanl(cid:228)ggningar (cid:228)r mycket heterogena produkter som m(cid:229)ste anpassas till varje kunds s(cid:228)rskilda behov. Ett likriktat kon- kurrensbeteende kan d(cid:228)rf(cid:246)r med tillr(cid:228)cklig san- nolikhet uteslutas. — D a n m a r k 76. Siemens marknadsandel i fr(cid:229)ga om brandlarms- anl(cid:228)ggningar i Danmark ligger p(cid:229) ca [10–25] %, Elektrowatt/Cerberus p(cid:229) ca [25–40] %. Tillsam- mans f(cid:229)r parterna enligt egna uppgifter s(cid:229)ledes en marknadsandel p(cid:229) ca [40–60] %, men vissa L 88/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 konkurrenter uppskattar att deras andel (cid:228)r betydligt l(cid:228)gre. En viktig konkurrent (cid:228)r det danska f(cid:246)retaget Falck, som hittills varit ledande och som tillhandah(cid:229)ller ett brett produktutbud n(cid:228)r det g(cid:228)ller byggnadss(cid:228)kerhet, brandvarnare och brandf(cid:246)rsvar. Falck har genom sina kontak- ter med de offentliga institutionerna i Danmark ett synnerligen f(cid:246)rdelaktigt utg(cid:229)ngsl(cid:228)ge, efter- som f(cid:246)retaget exempelvis svarar f(cid:246)r mer (cid:228)n 60 % av de danska kommunernas brandk(cid:229)rs- tj(cid:228)nster. Andra viktiga konkurrenter i Danmark n(cid:228)r det g(cid:228)ller brandlarmsanl(cid:228)ggningar (cid:228)r f(cid:246)reta- gen Dansk Hustelefon Selskab (marknadsandel ca [5–10] %), Wormald, som tillh(cid:246)r den ame- rikanska Tyco-koncernen, (marknadsandel ca [5–10] %), samt Semco och Eifa (marknadsande- lar under 5 %). 77. Den s(cid:228)rskilda f(cid:246)rdel som Falck har p(cid:229) sin hem- mamarknad j(cid:228)mf(cid:246)rt med koncentrationsparterna kommer att bidra till att Falck beh(cid:229)ller sin starka st(cid:228)llning p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r byggnadss(cid:228)kerhetssystem (cid:228)ven efter samg(cid:229)endet (marknadsandel p(cid:229) ca 50 % enligt egen upp- skattning). Siemens och Elektrowatts starka st(cid:228)llning n(cid:228)r det g(cid:228)ller brandlarmsanl(cid:228)ggningar v(cid:228)gs dessutom upp n(cid:229)got av att deras st(cid:228)llning (cid:228)r s(cid:229) svag i fr(cid:229)ga om inbrottsskydd och andra s(cid:228)kerhetssystem (bara Elektrowatt har s(cid:229)dan verksamhet i Danmark med en marknadsandel p(cid:229) under 10 %), eftersom (cid:229)tminstone en del av kunderna helst vill k(cid:246)pa kompletta byggnads- s(cid:228)kerhetssystem av en och samma tillverkare. Falck har d(cid:228)remot en stark st(cid:228)llning (cid:228)ven n(cid:228)r det g(cid:228)ller inbrottsskydd och andra s(cid:228)kerhetssys- tem. 78. Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r uteslutas att Siemens och Elek- trowatt genom samg(cid:229)endet (ensamma) kommer att dominera den danska marknaden f(cid:246)r brand- larmsanl(cid:228)ggningar. Det kan ocks(cid:229) uteslutas att det uppst(cid:229)r ett dominerande oligopol, framf(cid:246)r allt p(cid:229) grund av produkternas heterogena karak- t(cid:228)r, marknadens ringa (cid:246)ppenhet och de mycket sm(cid:229) hindren mot att komma in p(cid:229) marknaden. b) Inbrottsskydd och andra byggnadss(cid:228)kerhets- anl(cid:228)ggningar 79. Enligt de anm(cid:228)lande parterna uppg(cid:229)r oms(cid:228)tt- ningen p(cid:229) gemenskapsmarknaden f(cid:246)r inbrotts- skydd och andra byggnadss(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar till ca 3,7 miljarder ecu. Den st(cid:246)rsta nationella marknaden (cid:228)r F(cid:246)renade kungariket (oms(cid:228)ttning av Tyskland 1 miljard ca (750–800 miljoner Frankrike (550–600 miljoner ecu). Bara i Tyskland och (cid:214)sterrike har Siemens n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd verk- samhet p(cid:229) denna marknad. Mycket begr(cid:228)nsad ecu), f(cid:246)ljt ecu) och verksamhet Italien och f(cid:246)rekommer ocks(cid:229) i Nederl(cid:228)nderna (med en marknadsandel p(cid:229) under [1] %). Inte heller Elektrowatt har verksamhet i alla medlemsstater. 80. Endast i Tyskland leder koncentrationen till n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd kumulation av marknadsande- lar. H(cid:228)r har Siemens en marknadsandel p(cid:229) ca [5–15] % och Elektrowatt ca [0–10] %. Det ledande f(cid:246)retaget p(cid:229) den tyska marknaden (cid:228)r Bosch, vars marknadsandel av kommissionen uppskattas till [30–40] %. Dessutom f(cid:246)rekom- mer en rad andra konkurrenter med marknads- andel p(cid:229) upp till 10 %. P(cid:229) grund av marknadens struktur kan s(cid:229)ledes en dominerande st(cid:228)llning eller ett dominerande oligopol uteslutas. 81. I alla (cid:246)vriga medlemsstater ligger Siemens och Elektrowatts marknadsandelar omkring eller under 10 %. I de flesta l(cid:228)nderna medf(cid:246)r koncen- trationen ingen kumulation av marknadsandelar. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes uppenbart att det inte finns n(cid:229)gon risk f(cid:246)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. 3. Energim(cid:228)tare, radiostyrning, energistyrningsutrustning, n(cid:228)tstyrningssystem (styr- och regleringsteknisk utrustning f(cid:246)r energiverk) a) Elm(cid:228)tare 82. Siemens och Elektrowatt har stora marknads- andelar n(cid:228)r det g(cid:228)ller elm(cid:228)tare. Enligt f(cid:246)retagens egna uppgifter har de en sammanlagd marknads- inom EES p(cid:229) ca [30–45] % (Siemens andel [10–20] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [15–25] %), dock (cid:228)r marknadsandelen enligt de flesta konkurrenternas uppskattning n(cid:229)got st(cid:246)r- re. (cid:214)verlappning f(cid:246)rekommer dock inte i alla medlemsstater. Enligt egna uppgifter uppg(cid:229)r i Elektrowatt/Landis & Gyrs marknadsandel Grekland till [85–100] % och i Portugal till [40 50] %, medan Siemens inte har n(cid:229)gon verksam- het i dessa tv(cid:229) l(cid:228)nder. (cid:138) andra sidan har Siemens en marknadsandel p(cid:229) ca [65–85] % i Irland, medan Elektrowatt inte (cid:228)r verksamt d(cid:228)r. 83. I de (cid:246)vriga medlemsstaterna f(cid:246)rekommer (cid:246)ver- lappningar mellan parterna. I Sverige har par- terna enligt egna uppgifter tillsammans en mark- nadsandel p(cid:229) [5–15] % (Siemens har [<5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr har I Norge och F(cid:246)renade kungariket har parterna [5–15] %). 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/15 Finland: [5–15] %, Frankrike: [30–40] %; [30–40] %; [30–40] %; tillsammans en marknadsandel p(cid:229) under 30 % (Norge: Siemens [0–10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [15–25] %, tillsammans [20–30] %; F(cid:246)r- enade kungariket: Siemens [15–25] %, Elektro- tillsammans watt/Landis & Gyr [20–30] %). I Tyskland, Finland, Frankrike och Spanien ligger parternas sammanlagada mark- nadsandel p(cid:229) under 40 % (Tyskland: Siemens [20–30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [5–15] %, Siemens tillsammans [0–10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [20–30] %, tillsammans Siemens [<5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [30–40] %, Siemens tillsammans [5–15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [20–30] %, tillsammans [35–45] %). I Italien och Nederl(cid:228)n- derna (cid:228)r den sammanlagda marknadsandelen mindre (cid:228)n 50 % (Italien: Siemens [25–35] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [15–25] %, tillsam- mans Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [40–50] %, tillsammans [40–50] %). En sammanlgad mark- nadsandel p(cid:229) (cid:246)ver 50 % har parterna i Belgien, Siemens Danmark Elektrowatt/Landis & Gyr [15–25] %, tillsammans [45–55] %; Danmark: [25–35] %, [<5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr Siemens tillsammans [45–55] %; (cid:214)sterrike: [45–55] %, Siemens [20–30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [35–45] %, tillsammans [60–70] %). [45–55] %; Nederl(cid:228)nderna: och (cid:214)sterrike (Belgien: Spanien: 86. Ytterligare en viktig konkurrent (cid:228)r det finska f(cid:246)retaget Enermet. Enermet tillverkar bland annat s(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning, automatiska avl(cid:228)sningssystem f(cid:246)r m(cid:228)tare och elektroniska elm(cid:228)tare. Verksamheten har hittills haft sin tyngdpunkt i Skandinavien, d(cid:228)r Enermet enligt parternas uppgifter (cid:228)r ledande n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler m(cid:228)tare. Enermets verksamhet omfattar dess- utom Tyskland och Nederl(cid:228)nderna, d(cid:228)r f(cid:246)retaget har filialer. 87. (cid:190)ven ABB-koncernen, som har en stark st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden i USA efter att ha tagit (cid:246)ver Wes- tinghouses verksamhet i fr(cid:229)ga om energim(cid:228)tare, h(cid:229)ller p(cid:229) att etablera sig i alla europeiska l(cid:228)nder. Inom EES har ABB-koncernen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande produktionsanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r elm(cid:228)tare i Sverige, Tyskland och F(cid:246)renade kungariket. F(cid:246)re (cid:246)ver- tagandet av det brittiska f(cid:246)retaget GEC Meters verksamhet (cid:229)r 1996 omfattade koncernens endast elektroniska m(cid:228)tare. Numera tillverkar ABB (cid:228)ven mekaniska m(cid:228)tare i F(cid:246)renade kunga- riket. Enligt konkurrenternas uppskattning upp- g(cid:229)r ABB:s marknadsandel i F(cid:246)renade kungariket till [10–15] %. 84. F(cid:246)rutom parterna (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)retaget Schlumber- ger verksamt p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r elm(cid:228)tare i n(cid:228)s- tan alla medlemsstater. Liksom parterna tillver- kar Schlumberger mekaniska, elektromekaniska och elektroniska m(cid:228)tare. Schlumberger har hit- tills varit det ledande f(cid:246)retag med en marknads- andel p(cid:229) ca [30–40] %. Enligt kommissionens uppskattning har Schlumberger i Belgien och i Luxemburg marknadsandelar p(cid:229) [40–50] %, Tyskland [30–40] %, i i Frankrike [45–55] %, Italien [40–50] %, i Portugal [55–65] %, i Spa- nien [45–55] %, i Skandinavien (Danmark, Nor- ge, Sverige, Finland) [25–35] % och i Grekland, Irland och (cid:214)sterrike [25–35] %. 88. Vid sidan om ovan n(cid:228)mnda f(cid:246)retag finns det en rad konkurrenter med regional och lokal verk- samhet. Det r(cid:246)r sig i Tyskland om Deutsche (h(cid:228)denefter ben(cid:228)mnt DZG) Z(cid:228)hlergesellschaft som ocks(cid:229) har verksamhet i Belgien, Danmark, Nederl(cid:228)nderna och (cid:214)sterrike, om (cid:228)n i liten ska- la. f(cid:246)retagen Chauvin Arnoux/Matra och Sagem, som levererar elek- troniska m(cid:228)tare till Electricite´ de France (h(cid:228)den- efter ben(cid:228)mt EdF). Sagem har ocks(cid:229) en filial i Spanien. I F(cid:246)renade kungariket kan n(cid:228)mnas AMPY, Horstmann och Polymeters Response International som tillverkar elektroniska m(cid:228)tare. I Frankrike arbetar 85. En annan konkurrent med verksamhet i flera medlemsstater (cid:228)r det slovenska f(cid:246)retaget Iskra Emeco, vars m(cid:228)tarfabrik (cid:228)r st(cid:246)rst i Europa vad g(cid:228)ller oms(cid:228)ttning. (cid:190)ven Iskra Emeco tillverkar b(cid:229)de mekaniska och elektromekaniska samt elektroniska m(cid:228)tare. Enligt kommissionens upp- skattning har f(cid:246)retaget i Tyskland en marknads- andel p(cid:229) [20–30] %, i Belgien under 20 % och i Nederl(cid:228)nderna [20–30] %. Iskra Emecos verk- samhet omfattar dessutom Danmark, Norge, Sverige, Finland, Italien, Spanien och F(cid:246)renade kungariket. Marknadsandelarna i dessa l(cid:228)nder (cid:228)r dock f(cid:246)r n(cid:228)rvarande mindre (cid:228)n 10 %. 89. Elm(cid:228)tare efterfr(cid:229)gas i huvudsak av energiverken. Det finns stora skillnader mellan medlemssta- terna n(cid:228)r det g(cid:228)ller hur mycket efterfr(cid:229)gan (cid:228)r koncentrerad till en eller flera kunder. I Tyskland finns exempelvis ca 500 energiverk av mycket varierande storlek (fr(cid:229)n de nio stora samf(cid:246)reta- gen – bl. a. RWE, PreussenElektra och VEW – till regionala distributionsf(cid:246)retag och kom- munala energiverk), medan leverant(cid:246)rerna i Frankrike, Italien och Grekland bara f(cid:246)rhandlar med en enda kund (EdF i Frankrike, ENEL i Ita- lien och det statliga energiverket i Grekland). I genomsnitt svarar dock de 20 st(cid:246)rsta kunderna L 88/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 f(cid:246)r 80 % av oms(cid:228)ttningen p(cid:229) marknaden. Ener- giverken har tillr(cid:228)ckligt god marknadsk(cid:228)nnedom och en stark f(cid:246)rhandlingsposition, vilket de oms(cid:228)tter i praktiken genom att genomf(cid:246)ra upp- handlingsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) europeisk niv(cid:229). 93. Trots parternas stora sammanlagda marknads- andel (cid:228)r det p(cid:229) grund av marknadens struktur inte troligt att koncentrationen kommer att leda till att de f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) mark- naden eller att en s(cid:229)dan st(cid:228)llning f(cid:246)rst(cid:228)rks i de l(cid:228)nder som fr(cid:228)mst ber(cid:246)rs av transaktionen, n(cid:228)m- ligen Belgien, Danmark, Nederl(cid:228)nderna och (cid:214)sterrike. 90. De av kommissionen tillfr(cid:229)gade kunderna bekr(cid:228)ftar att priserna p(cid:229) b(cid:229)de elektroniska och mekaniska m(cid:228)tare har sjunkit kraftigt de senaste fem (cid:229)ren i samtliga medlemsstater. Fram till 1993 varpriserna p(cid:229) b(cid:229)da m(cid:228)tartyper relativt stabila f(cid:246)r att sedan rasa med mellan 20 och 40 %. Enligt kundernas uppfattning kan prisfal- let f(cid:246)rklaras med den mycket h(cid:228)rda konkurren- sen mellan leverant(cid:246)rerna. De flesta kunderna utg(cid:229)r fr(cid:229)n att priserna p(cid:229) mekaniska m(cid:228)tare kommer att stabiliseras p(cid:229) den nuvarande niv(cid:229)n. Vad g(cid:228)ller elektroniska m(cid:228)tare f(cid:246)rv(cid:228)ntas pri- serna d(cid:228)remot sjunka ytterligare. Enligt konkur- renternas uppfattning h(cid:228)nger prisfallet samman med de upphandlingsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) europeisk niv(cid:229) som energiverken genomf(cid:246)r, vilket har givit dem en b(cid:228)ttre (cid:246)versikt (cid:246)ver priserna. Elektrici- tetsmarknadernas avreglering kommer enligt konkurrenterna att ytterligare f(cid:246)rst(cid:228)rka det kon- kurrenstryck som redan nu (cid:228)r k(cid:228)nnbart, varf(cid:246)r man kan f(cid:246)rmoda att energiverken i framtiden kommer att vara (cid:228)nnu mer kostnadsmedvetna och att prispressen p(cid:229) leverant(cid:246)rerna kommer att (cid:246)ka. 91. Den h(cid:229)rda konkurrensen fr(cid:229)n tillverkarna av elektroniska m(cid:228)tare kan anf(cid:246)ras som ytterligare orsak till prisfallet. Av kommissionens unders(cid:246)k- ningar framg(cid:229)r att utvecklingen och tillverk- ningen av elektroniska elm(cid:228)tare (cid:228)r utsatt f(cid:246)r intensiv konkurrens. De senaste (cid:229)ren har flera nya tillverkare tagit sig in p(cid:229) marknaden f(cid:246)r elektroniska elm(cid:228)tare, bland annat ABB i USA och EES, Sagem i Frankrike och AMPY i F(cid:246)r- enade kungariket. F(cid:246)r ett f(cid:246)retag vars verksam- het redan omfattar tillverkning av elektroniska produkter f(cid:246)religger i alla fall inga st(cid:246)rre hinder mot att komma in p(cid:229) marknaden. De senaste (cid:229)ren har priserna p(cid:229) elektroniska m(cid:228)tare g(cid:229)tt ned. 92. De mekaniska m(cid:228)tarna ers(cid:228)tts allt mer med elektroniska, vilket har lett till allt st(cid:246)rre pris- press p(cid:229) tillverkarna av mekaniska m(cid:228)tare. Det har ocks(cid:229) i h(cid:246)g grad bidragit till prisfallet. Dess- utom har Iskra Emeco enligt kundernas och konkurrenternas samst(cid:228)mmiga uppgifter f(cid:246)rt en aggressiv prispolitik som har medf(cid:246)rt att de andra leverant(cid:246)rerna m(cid:229)ste s(cid:228)nka priserna ytter- ligare f(cid:246)r att beh(cid:229)lla sina stamkunder eller f(cid:246)r att (cid:229)terta f(cid:246)rlorade kontrakt. — B e l g i e n 94. Parternas marknadsandelar i Belgien har de senaste tre (cid:229)ren genomg(cid:229)tt stora f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Parternas sammanlagda marknadsandel uppgick 1995/1996 enligt egna uppgifter till [45–55] % (Siemens [15–25] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25–35] %). P(cid:229) tre (cid:229)r har parterna f(cid:246)rdubblat sin marknadsandel. Den sammanlagda mark- nadsandelen uppgick 1994/1995 till [20–30] % (Siemens [0–10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [15–25] %, och 1993/1994 till [15–25] % (Sie- mens [5–15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [5–15] %). Viktiga konkurrenter (cid:228)r Schlumber- ger (marknadsandel [40–50] %) och Iskra Emeco (marknadsandel under 20 %). Ett annat f(cid:246)retag med verksamhet i Belgien (cid:228)r DZG. I Belgien f(cid:246)r- handlar tillverkarna huvudsakligen med en enda stor kund, Electrabel, vars ink(cid:246)pspolitik och -be- slut p(cid:229) ett avg(cid:246)rande s(cid:228)tt p(cid:229)verkar leverant(cid:246)rer- nas marknadsandelar. F(cid:246)r att t(cid:228)cka sitt behov genomf(cid:246)r Electrabel varje (cid:229)r ett upphandlings- f(cid:246)rfarande p(cid:229) europeisk niv(cid:229). De g(cid:229)ngna (cid:229)ren fyra k(cid:246)pte Electrabel sina elm(cid:228)tare av minst olika tillverkare. Det finns inget som tyder p(cid:229) att Electrabel i framtiden kommer att (cid:228)ndra sin ink(cid:246)pspolitik. — D a n m a r k 95. Att den sammanlagda marknadsandelen i Dan- mark (cid:228)r s(cid:229) stor beror huvudsakligen p(cid:229) den starka st(cid:228)llning som Elektrowatt/Landis & Gyr har. Marknadsandelarna kommer inte att f(cid:246)r- (cid:228)ndras mycket av att parternas andelar samman- f(cid:246)rs. Den sammanlagda marknadsandelen upp- till gick 1995/1996 enligt [45–55] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [45–55] %),medan den 1994/1995 l(cid:229)g p(cid:229) totalt [50–60] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/ Landis & Gyr [45–55] %), och 1993/1994 p(cid:229) [50–60] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [50–60] %). Medan Siemens marknads- andel de senaste (cid:229)ren genomg(cid:229)ende l(cid:229)g under [5] %, sj(cid:246)nk Elektrowatt/Landis & Gyrs andel under samma period med ca 5 %. Parternas kon- egna uppgifter 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/17 kurrenter i Danmark (cid:228)r Schlumberger, Enermet, Iskra Emeco, ABB och DZG. De kunder som tillfr(cid:229)gats av kommissionen genomf(cid:246)r upphand- lingar av m(cid:228)tare p(cid:229) europeisk niv(cid:229). Elektroniska elm(cid:228)tare anv(cid:228)nds (cid:228)ven i de danska hush(cid:229)llen i allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning. P(cid:229) den resterande mark- naden f(cid:246)r mekaniska m(cid:228)tare (cid:228)r konkurrensen h(cid:229)rd mellan de tillverkare som liksom parterna, Schlumberger och Iskra Emeco ocks(cid:229) tillverkar s(cid:229)dana elm(cid:228)tare. Priskonkurrensen f(cid:246)rst(cid:228)rks av att de f(cid:246)retag som uteslutande tillverkar elektro- niska m(cid:228)tare, s(cid:229)som Enermet och ABB, f(cid:246)rs(cid:246)ker flytta fram sina positioner p(cid:229) hush(cid:229)llsmark- naden. 98. Att parterna hittills har haft s(cid:229) stora marknads- andelar i (cid:214)sterrike beror mest p(cid:229) de s(cid:228)rskilda konkurrensvillkor som r(cid:229)der i landet. Fram till b(cid:246)rjan av 90-talet reglerades priserna p(cid:229) elm(cid:228)- tare i (cid:214)sterrike av staten. De f(cid:229) tillverkare av elm(cid:228)tare som d(cid:229) fanns i (cid:214)sterrike hade l(cid:229)ngvari- ga, traditionella leveransf(cid:246)rh(cid:229)llanden med sina kunder. Den reglerade marknaden gav k(cid:246)parna f(cid:229) incitament till att f(cid:246)ra en mer prismedveten ink(cid:246)pspolitik och att s(cid:246)ka alternativa leverant(cid:246)- rer. — N e d e r l (cid:228) n d e r n a [35–45] %) 96. (cid:190)ven i Nederl(cid:228)nderna beror storleken p(cid:229) parter- nas sammanlagda marknadsandel huvudsakligen p(cid:229) Elektrowatt/Landis & Gyrs starka st(cid:228)llning. Kumulationen medf(cid:246)r endast en ringa kumula- tion av marknadsandelar. Den sammanlagda marknadsandelen uppgick 1995/1996 enligt egna uppgifter till [40–50] % (Siemens [< 5] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [40–50] %), 1994/1995 till [40–50] % (Siemens [< 5] %, Elek- trowatt/Landis & Gyr och 1993/1994 till [40–50] % (Siemens [< 5] %, Elek- [35–45] %). Parternas trowatt/Landis & Gyr konkurrenter i Nederl(cid:228)nderna (cid:228)r Schlumberger, Enermet, Sikra Emeco och DZG. De kunder som tillfr(cid:229)gats av kommissionen genomf(cid:246)r gemensamma upphandlingar av m(cid:228)tare p(cid:229) euro- peisk niv(cid:229). Sedan 1996 anv(cid:228)nds elektroniska elm(cid:228)tare (cid:228)ven i de nederl(cid:228)ndska hush(cid:229)llen. Eftersom hush(cid:229)llens mekaniska elm(cid:228)tarna redan har b(cid:246)rjat bytas ut mot elektroniska, m(cid:229)ste man utg(cid:229) fr(cid:229)n att konkurrensen kommer att h(cid:229)rdna allt mer dels mellan tillverkarna av mekaniska och elektroniska m(cid:228)tare, dels mellan tillverkarna av enbart elektroniska m(cid:228)tare och de andra till- verkarna. — (cid:214) s t e r r i k e 97. Parternas sammanlagda marknadsandel uppgick 1995/1996 enligt egna uppgifter till [60–70] % (Siemens [20–30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [35–45] %), 1994/1995 till [55–65] % (Siemens [20–30] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [30–40] %) och 1993/1994 till [60–70] % (Sie- [15–25] %, Elektrowatt/Landis & Gyr mens [35–45] %). Parternas konkurrenter i (cid:214)sterrike (cid:228)r Schlumberger med en marknadsandel p(cid:229) mel- lan [25–35] % och i ringare omfattning DZG och Bayrische Z(cid:228)hlerrevision Bauer. 99. De senaste (cid:229)ren har dock priserna fallit kraftigt (med upp till 60 %), vilket bekr(cid:228)ftas av alla till- fr(cid:229)gade k(cid:246)pare. Viktiga orsaker till prisraset (cid:228)r (cid:214)sterrikes medlemskap i EU och det faktum att de (cid:246)sterrikiska k(cid:246)parna genomf(cid:246)rt upphand- lingsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) sedan 1995. Visserligen beh(cid:246)ll de traditionella tillverkarna sitt (cid:246)vertag i samband med det f(cid:246)rsta upphand- lingsf(cid:246)rfarandet. Av detta och av marknadsande- larnas aktuella storlek kan man dock inte dra slutsatsen att parternas handlingsutrymme inte heller i framtiden kommer att begr(cid:228)nsas genom tillr(cid:228)ckligt stor konkurrens. Liksom i alla andra medlemsstater kommer upphandlingsf(cid:246)rfaran- dena p(cid:229) europeisk niv(cid:229) (cid:228)ven i (cid:214)sterrike att leda till en f(cid:246)rb(cid:228)ttrad pris(cid:246)versikt och till st(cid:246)rre pris- press p(cid:229) tillverkarna. Det b(cid:246)r dessutom beaktas att Iskra Emeco f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rs(cid:246)ker etablera sig p(cid:229) den (cid:246)sterrikiska marknaden. P(cid:229) grund av denna utveckling p(cid:229) marknaden kommer de tra- ditionella leverant(cid:246)rerna att bli tvungna att s(cid:228)nka sina priser ytterligare f(cid:246)r att beh(cid:229)lla sina stamkunder. 100. Det (cid:228)r inte heller troligt att koncentrationen leder till att Siemens/Elektrowatt och Schlumber- ger tillsammans f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden, varken i de enskilda medlemssta- terna eller i EES. Enligt kommissionens under- s(cid:246)kningar finns det inget som tyder p(cid:229) att kon- kurrensen mellan de ledande leverant(cid:246)rerna kommer att f(cid:246)rsvagas. Det prisfall f(cid:246)r elm(cid:228)tare som kunnat iakttas i alla medlemsstater visar att priskonkurrensen mellan de ledande leverant(cid:246)- rerna sk(cid:228)rpts i alla medlemsstater de senaste (cid:229)ren. P(cid:229) grund av kundernas efterfr(cid:229)gestyrka och p(cid:229) grund av den h(cid:229)rda konkurrensen fr(cid:229)n de andra tillverkarna m(cid:229)ste de f(cid:246)ruts(cid:228)ttas att konkurrensen mellan Siemens/Elektrowatt och Schlumberger (cid:228)ven efter samg(cid:229)endet i framtiden kommer att vara tillr(cid:228)ckligt stor. Energiverken har tillr(cid:228)cklig marknadsk(cid:228)nnedom och en stark f(cid:246)rhandlingsposition, vilket de oms(cid:228)tter i prakti- ken genom att genomf(cid:246)ra upphandlingsf(cid:246)rfaran- den p(cid:229) europeisk niv(cid:229). Ink(cid:246)psbeslut bygger nor- L 88/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 malt p(cid:229) l(cid:229)ga priser. Elektricitetsmarknadernas avreglering kommer att ytterligare f(cid:246)rst(cid:228)rka det konkurrenstryck som redan nu (cid:228)r k(cid:228)nnbart, var- f(cid:246)r man kan f(cid:246)rmoda att energiverken i fram- tiden kommer att vara (cid:228)nnu mer kostnadsmed- vetna och att k(cid:246)parnas prispress p(cid:229) leverant(cid:246)- rerna kommer att (cid:246)ka. I och med att de mekaniska m(cid:228)tarna i allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning byts ut mot elektroniska kommer dessutom kon- kurrenstrycket att (cid:246)ka ytterligare p(cid:229) de ledande leverant(cid:246)rer som tillverkar b(cid:229)de mekaniska och elektroniska m(cid:228)tare, s(cid:229)som Schlumberger och Siemens/Elektrowatt. b) V(cid:228)rmem(cid:228)tare 101. P(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare (cid:228)r den samman- lagda marknadsandelen inom EES f(cid:246)r Siemens och Elektrowatt endast strax (cid:246)ver [10–15] % (Siemens [< 5] % och Elektrowatt/Landis & Gyr [5–10] %). Betydande (cid:246)verlappningar mellan parternas produkter finns endast i Danmark (Siemens [5–10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25–35] % = [30–40] %) och i (cid:214)sterrike (Sie- mens [5–15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25–35] % = [35–45] %). I Tyskland blir visserli- gen parternas sammanlagda marknadsandel mindre (cid:228)n 10 %. F(cid:246)rutom parterna har dock (cid:228)ven Spanner Pollux (h(cid:228)danefter ben(cid:228)mnt SPX) verksamhet i Tyskland. SPX s(cid:228)ljer v(cid:228)rmem(cid:228)tare tillverkade av Siemens och har en marknads- andel p(cid:229) [20–30] %. Ledande p(cid:229) Europaniv(cid:229) (cid:228)r f(cid:246)retaget ISTA (marknadsandel [20–25] %) som tillh(cid:246)r Raab Karcher-gruppen (VEBA). Andra viktiga tillverkare (cid:228)r de danska f(cid:246)retagen Kamp- strup, Danfoss och Grundfos. Dessutom (cid:228)r (cid:228)ven s(cid:229)som Schlumberger, tillverkare av elm(cid:228)tare, ABB och Enermet, verksamma p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare. 102. Unders(cid:246)kningarna visar att konkurrensvillkoren p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare i stor utstr(cid:228)ckning (cid:228)r desamma som f(cid:246)r elm(cid:228)tare. K(cid:246)parna av v(cid:228)r- mem(cid:228)tare (cid:228)r energiverk som (cid:228)r verksamma p(cid:229) omr(cid:229)det i huvudsak sina upphandlingar av v(cid:228)rmem(cid:228)tare p(cid:229) europeisk niv(cid:229). De tillfr(cid:229)gada k(cid:246)parna har bekr(cid:228)ftat att priserna p(cid:229) v(cid:228)rmem(cid:228)tare har sjun- kit kraftigt under de senaste (cid:229)ren (upp till 50 %). Ett fortsatt prisfall f(cid:246)rv(cid:228)ntas i vissa fall under de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren. fj(cid:228)rrv(cid:228)rme. Dessa genomf(cid:246)r f(cid:246)r 103. Med h(cid:228)nsyn till denna marknadsstruktur f(cid:246)rv(cid:228)n- tas inte koncentrationen, trots den h(cid:246)ga sam- leda till att par- manlagda marknadsandelen, terna f(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rker en dominerande st(cid:228)ll- ning p(cid:229) de enskilda marknaderna i de mest ber(cid:246)rda medlemsstaterna Danmark, (cid:214)sterrike och Tyskland. — D a n m a r k 104. Den h(cid:246)ga sammanlagda marknadsandelen i Danmark beror huvudsakligen p(cid:229) den starka st(cid:228)llningen f(cid:246)r Elektrowatt/Landis & Gyr. Kon- centrationen inneb(cid:228)r endast en mindre (cid:246)kning av marknadsandelen. Parterna f(cid:229)r enligt egna uppgifter en sammanlagd marknadsandel p(cid:229) [35–45] % (Siemens [5–10] %, Elektrowatt/Lan- dis & Gyr [25–35] %) f(cid:246)r 1995/96. 1994/95 uppgick den sammanlagda marknadsandelen till [40–50] % (Siemens [5–15] %, Elektrowatt/Lan- [25–35] %) och 1993/94 till dis & Gyr [35–45] % (Siemens [15–25] %, Elektrowatt/ Landis & Gyr [20–30] %). Marknadsledare i Danmark (cid:228)r f(cid:246)retaget Kamstrup. I och med kon- centrationen f(cid:246)rsvinner en av de viktigaste kon- kurrenterna fr(cid:229)n marknadssegmentet f(cid:246)r statiska v(cid:228)rmem(cid:228)tare och parterna blir den n(cid:228)st st(cid:246)rsta leverant(cid:246)ren. F(cid:246)rutom parterna och Kamstrup (cid:228)r Grundfos (med en marknadsandel p(cid:229) under 20 % enligt kommissionens uppskattningar), Danfoss, Hydrometer och det tyska f(cid:246)retaget Bailey-Fischer + Porter verksamma p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare i Danmark. Kommissionens unders(cid:246)kning har inte givit n(cid:229)gon grund f(cid:246)r att anta att konkurrensen mellan de ledande leve- rant(cid:246)rerna Kamstrup och Siemens/Elektrowatt kommer att d(cid:228)mpas. — (cid:214) s t e r r i k e till 105. Parterna f(cid:229)r enligt egna uppgifter en samman- lagd marknadsandel p(cid:229) [35–45] % (Siemens [5–15] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25–35] %) f(cid:246)r 1995/96. 1994/95 uppgick den sammanlagda marknadsandelen [40–50] % (Siemens [10–20] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25–35] %) och 1993/94 till [40–50] % (Siemens [10–20] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [25–35] %). I (cid:214)sterrike (cid:228)r dessutom SPX verk- samt med en marknadsandel p(cid:229) [10–20] %. De viktigaste konkurrenterna (cid:228)r ISTA och Kamstrup (med en marknadsandel p(cid:229) ca [10–20] % varde- ra) samt ABB. Enligt uppgifter fr(cid:229)n k(cid:246)parna har framf(cid:246)rallt Kamstrup utm(cid:228)rkt sig genom ett prisaggressivt konkurrensbeteende. Det finns d(cid:228)rf(cid:246)r inte heller h(cid:228)r n(cid:229)gon grund f(cid:246)r att anta att koncentrationen kommer att leda till en marknadsst(cid:228)llning f(cid:246)r parterna som g(cid:246)r det m(cid:246)j- ligt f(cid:246)r dem att undvika konkurrens fr(cid:229)n de andra leverant(cid:246)rerna. 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/19 — Ty s k l a n d 1994/1995 1995/1996. ISTA (marknadsandel 106. Parterna f(cid:229)r enligt egna uppgifter en samman- [5–15] % (Siemens lagd marknadsandel p(cid:229) [0–10] %, Elektrowatt/Landis & Gyr [0–10] %) f(cid:246)r och Under 1993/1994 l(cid:229)g den sammanlagda marknads- andelen ocks(cid:229) under [5–15] %. Enligt kommis- sionens unders(cid:246)kningar l(cid:229)g SPX marknadsandel p(cid:229) [20–30] % under 1995/1996. De viktigaste konkurrenterna (cid:228)r ca [25–35] %) samt Danfoss och Kamstrup, vilkas marknadsandelar dock ligger under 5 %. Sie- mens och Landis & Gyr (cid:228)r j(cid:228)mte Kamstrup de enda leverant(cid:246)rerna av ultraljudsv(cid:228)rmem(cid:228)tare i Tyskland, vilka f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utg(cid:246)r 15 % av v(cid:228)rmem(cid:228)tarmarknaden i Tyskland. P(cid:229) grund av den (cid:246)kande anv(cid:228)ndningen av denna typ av v(cid:228)r- mem(cid:228)tare i Tyskland och det allm(cid:228)nt bekr(cid:228)ftade prisaggresiva konkurrensbeteendet fr(cid:229)n Kam- strups sida kan det dock f(cid:246)ruts(cid:228)ttas att priskon- kurrensen mellan Siemens/Elektrowatt/Landis & Gyr och Kamstrup kommer att vara betydande. Mot bakgrund av dessa omst(cid:228)ndigheter finns inte heller h(cid:228)r n(cid:229)gon grund f(cid:246)r att anta att kon- centrationen kommer att leda till att parterna f(cid:229)r en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare i Tyskland. c) S(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning ca 107. F(cid:246)r s(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning, som (cid:228)r en liten marknad (en marknadsvolym under 100 miljoner ecu), (cid:228)r den sammanlagda marknadsandelen inom EES f(cid:246)r Siemens och Elektrowatt/Landis & Gyr enligt parternas egna uppgifter [25–35] % (Landis & Gyr [15–25] %, Siemens [5–15] %). Enligt konkur- renternas uppskattningar ligger den samman- lagda marknadsandelen n(cid:229)got h(cid:246)gre, men den (cid:246)verstiger i vilket fall inte 35 %. De viktigaste internationellt verksamma konkurrenterna (cid:228)r Schlumberger (med en marknadsandel inom EES p(cid:229) [25–35] % enligt kommissionens uppskatt- ningar), Enermet (med en marknadsandel inom EES p(cid:229) [15–25] %) och ABB (med en marknads- andel inom EES p(cid:229) under 10 %). (cid:190)ven Iskra har b(cid:246)rjat s(cid:228)lja mottagare f(cid:246)r radiostyrning, fram- f(cid:246)rallt i Tyskland. tillsammans. S(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radio- styrning (cid:228)r inga homogena produkter. De m(cid:229)ste anpassas till varje energiverks n(cid:228)t (och program- vara). Kunderna (cid:228)r huvudsakligen efterfr(cid:229)ge- starka energiverk. Dessutom (cid:228)r intr(cid:228)deshindren l(cid:229)ga, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r elektronikf(cid:246)retag. (cid:190)ven vad g(cid:228)ller s(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning har priserna sjunkit under de senaste fem (cid:229)ren. Det faktum att priserna p(cid:229) s(cid:228)ndare och motta- gare f(cid:246)r radiostyrning sjunkit inom hela EES tyder p(cid:229) att de ledande leverant(cid:246)rerna under senare (cid:229)r bedrivit en aktiv priskonkurrens. P(cid:229) grund av kundernas efterfr(cid:229)gestyrka och den intensiva konkurrensen fr(cid:229)n andra f(cid:246)retag kan konkurrensen mellan de ledande leverant(cid:246)rerna antas f(cid:246)rbli v(cid:228)sentlig (cid:228)ven efter koncentrationen. d) Energistyrningsutrustning 109. P(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r energistyrningsutrustning, som (cid:228)n s(cid:229) l(cid:228)nge (cid:228)r en relativt liten marknad (mark- nadsvolymen inom EES (cid:228)r ca 100 miljoner ecu), (cid:228)r det huvudsakligen Elektrowatt/Landis & Gyr som (cid:228)r verksamma, med en marknadsandel p(cid:229) ca [20–30] %. Siemens (cid:228)r endast representerad i Belgien/Luxemburg och Tyskland med mark- nadsandelar p(cid:229) under 10 %. Siemens andel av marknaden inom EES (cid:228)r ca [5] %. Schlumberger (cid:228)r en viktig konkurrent p(cid:229) Europaniv(cid:229) (mark- nadsandelen ca [10–15] %). D(cid:228)rut(cid:246)ver finns det ytterligare ett antal nationella och internationella leverant(cid:246)rer (UPS, ABB, Datawatt). inom gemenskapen (cid:228)r 110. Mot bakgrund av den ringa kumulationen av marknadsandelar och en sammanlagd marknads- andel inom EES p(cid:229) [20–30] % finns det inte grund f(cid:246)r att anta att koncentrationen leder till att en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden upp- st(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. e) N(cid:228)tstyrningssystem 108. Mot bakgrund av en marknadsandel inom EES p(cid:229) h(cid:246)gst 35 % och storleken p(cid:229) den st(cid:246)rsta kon- kurrentens marknadsandel finns det inte grund f(cid:246)r att anta att koncentrationen leder till att en dominerande marknadsst(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. Det finns av nedanst(cid:229)ende sk(cid:228)l inte heller n(cid:229)gon anledning att anta att koncentratio- nen leder till att det uppst(cid:229)r en dominerande marknadsst(cid:228)llning f(cid:246)r de ledande leverant(cid:246)rerna 111. Marknadsvolymen f(cid:246)r n(cid:228)tstyrningssystem inom EES uppg(cid:229)r till ca 700 miljoner ecu. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att g(cid:246)ra en n(cid:228)rmare uppskattning av marknads- andelarna p(cid:229) denna marknad, eftersom det r(cid:246)r sig om kostsamma anl(cid:228)ggningar med l(cid:229)ng livs- l(cid:228)ngd (upp till 20 (cid:229)r) som skr(cid:228)ddarsys efter den ber(cid:246)rde kunden och dennes n(cid:228)t. Tilldelningen av ett enskilt kontrakt kan d(cid:228)rf(cid:246)r i betydande grad p(cid:229)verka f(cid:246)retagets marknadsandel p(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l nationell niv(cid:229) som p(cid:229) EES-niv(cid:229), vilket leder till L 88/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 1993/1994–1995/1996 relativt starka variationer. Parterna uppskattar sina genomsnittliga marknadsandelar f(cid:246)r n(cid:228)tstyr- [25–35] % under ningssystem inom EES till perioden (Siemens Elektrowatt/Landis & Gyr [15–25] %, [5–15] %). Viktigare internationella konkurren- ter (cid:228)r ABB (med en marknadsandel p(cid:229) mellan [7–15] % enligt kommissionens uppskattningar) och Cegelc-AEG, som tillh(cid:246)r Alcatel-Alsthom- gruppen (med en marknadsandel p(cid:229) [5–15] % enligt kommissionens uppskattningar). D(cid:228)r- ut(cid:246)ver finns det ytterligare ett antal konkurren- ter (t. ex. Harris, PSI, REPAS och Westinghouse) som visserligen har f(cid:228)rre marknadsandelar, men i vissa fall tillh(cid:246)r stora koncerner. (cid:190)ven mindre f(cid:246)retag som fr(cid:229)n b(cid:246)rjan endast varit verksamma p(cid:229) nationell niv(cid:229) har under de senaste (cid:229)ren framg(cid:229)ngsrikt kunnat utvidga sin verksamhet (t. ex. det (cid:246)sterrikiska f(cid:246)retaget SAT i de tyska delstaterna, Nederl(cid:228)nderna, Danmark och (cid:214)steuropa). p(cid:229) telefonautomater [25–35] % (Siemens [5–15] %, Elektrowatt [20–30] %). Kommissio- nens unders(cid:246)kningar visar att andelen inte (cid:246)ver- stiger [30–40] %. P(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater har parterna tillsammans en betydligt starkare st(cid:228)llning ((cid:246)ver [35–45] % av marknaden inom EU). Elektrowatts dotterbolag Landis & Gyr (cid:228)r (cid:229)tminstonde sedan 1993 den st(cid:246)rsta leverant(cid:246)ren av offentliga telefonautoma- ter. Siemens har i och med f(cid:246)rv(cid:228)rvet i december 1996 av den spanska tillverkaren Amper Elasa betydligt f(cid:246)rb(cid:228)ttrat sin egen st(cid:228)llning p(cid:229) mark- naden. P(cid:229) den nationella niv(cid:229)n (cid:228)r det enbart i Tyskland som koncentrationen leder till en (cid:246)kad sammanlagd andel av marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater. Siemens (cid:228)r n(cid:228)mligen f(cid:246)rutom i Tyskland endast verksamt i Spanien (genom Amper Elasa), d(cid:228)r Elektrowatt endast har en minimal n(cid:228)rvaro med [< 1] % av marknaden f(cid:246)r inomhus uppst(cid:228)llda privata telefonautomater. 112. N(cid:228)tstryrningssystem (cid:228)r en service- och kundori- enterad verksamhet som st(cid:228)ller h(cid:246)ga krav p(cid:229) att var lyh(cid:246)rd f(cid:246)r de ber(cid:246)rda energiverkens speciella behov. Den i f(cid:246)rh(cid:229)llande till anl(cid:228)ggningens livs- l(cid:228)ngd korta livsl(cid:228)ngden f(cid:246)r programvaran inne- b(cid:228)r ett s(cid:228)rskilt problem. Detta leder till att n(cid:228)r- het till kunden och flexibilitet har en st(cid:246)rre bety- delse (cid:228)n finansiell styrka p(cid:229) denna marknad. (cid:190)ven h(cid:228)r (cid:228)r kunderna energiverk med k(cid:228)n- nedom om marknaden och f(cid:246)rhandlingsstyrka. Mot bakgrund av samtliga dessa faktorer fram- g(cid:229)r det att koncentrationen inte leder till att en dominerande st(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks p(cid:229) denna marknad. 4. Telefonautomater a) Offentliga telefonautomater 113. Den totala volymen f(cid:246)r marknden f(cid:246)r telefon- automater (offentliga och privata) inom EES var 1996 ca 250–300 miljoner ecu, vilket motsvarar totalt ca 480 000 enheter. Ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av det totala v(cid:228)rdet, men mindre (cid:228)n en tredjedel av det totala antalet, utg(cid:246)rs av offentliga telefon- automater, vilket kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till det betydligt h(cid:246)gre styckpriset f(cid:246)r offentliga anl(cid:228)ggningar. P(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater, vil- ken k(cid:228)nnetecknas av ett begr(cid:228)nsat antal leveran- t(cid:246)rer och kunder, har Siemens och Elektrowatt en starkare st(cid:228)llning (cid:228)n p(cid:229) den privata mark- naden. Enligt egna uppgifter har parterna en sammanlagd andel av marknaden f(cid:246)r samtliga — Ty s k l a n d Marknadsstruktur 114. Med ca 20 % av alla offentliga telefonautomater inom EU ((cid:246)ver […] enheter, varav […] korttele- foner) och med ca tv(cid:229) telefonautomater per tusen inv(cid:229)nare har Tyskland den n(cid:228)st st(cid:246)rsta marknadspotentialen inom EES. Utvecklingen av den tyska marknaden avg(cid:246)rs av den offentliga operat(cid:246)ren Deutsche Telekoms f(cid:246)rnyelse- och moderniseringsprogram. Mellan 1994 och 1995 minskade ink(cid:246)pen av offentliga telefonautoma- ter eftersom Deutsche Telekom inte byggde ut sitt befintliga best(cid:229)nd av telefonautomater i avvaktan p(cid:229) den nya generation korttelefoner som f(cid:246)retaget planerar att inf(cid:246)ra. Avsikten (cid:228)r att det nya korttelefonsystemet skall uppfylla h(cid:246)gre s(cid:228)kerhetskrav. Projektet var f(cid:246)r ett anbudsf(cid:246)rfarande. Den nya generationen kort- telefoner skall b(cid:246)rja inf(cid:246)ras fr(cid:229)n och med slutet av 1997 och stegvis ers(cid:228)tta de nuvarande kort- telefonerna, vilket inneb(cid:228)r att marknaden (cid:229)teri- gen kommer att v(cid:228)xa (h(cid:246)gst […] telefonautoma- ter (cid:229)rligen, totalt […] enheter). f(cid:246)rem(cid:229)l 115. P(cid:229) den tyska marknaden f(cid:246)r offentliga telefon- automater fanns fram till 1995 tre konkurre- rande leverant(cid:246)rer, n(cid:228)mligen Siemens, Landis & Gyr och Bosch Telekom. Bosch Telekom upp- h(cid:246)rde dock 1995 med nyutveckling av offentliga telefonautomater och levererar numera enbart inom ramen f(cid:246)r ing(cid:229)ngna avtal. Deutsche Tele- kom kunde emellertid (cid:228)ven fr(cid:229)n och med 1996 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/21 l(cid:228)gga ut sina kontrakt p(cid:229) minst tv(cid:229) olika leve- rant(cid:246)rer. Mot bakgrund av denna upphandlings- praxis och Deutsche Telekoms betydande efter- fr(cid:229)gestyrka var grundf(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r en effektiv konkurrens s(cid:228)kerst(cid:228)llda (cid:228)ven efter det att Bosch Telekom dragit sig tillbaka, eftersom det fortfarande fanns tv(cid:229) konkurrerande leveran- t(cid:246)rer – Siemens och Landis & Gyr. Koncentrationens effekter — Uppkomst av en dominerande st(cid:228)llning 116. Efter samg(cid:229)endet mellan Siemens och Elektro- watt f(cid:246)rsvinner m(cid:246)jligheten f(cid:246)r Deutsche Tele- kom att v(cid:228)lja mellan tv(cid:229) olika leverant(cid:246)rer. Det f(cid:246)refaller ytterst tveksamt om den effektiva kon- kurrensen kan (cid:229)terst(cid:228)llas p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt genom en alternativ leverant(cid:246)r. Siemens och Landis & Gyr har i samarbete med Deutsche Telekom utvecklat det nya systemet N. I. K. E. […] Marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater i Tyskland kommer inom (cid:246)versk(cid:229)dlig framtid att best(cid:229) av de av Siemens och Landis & Gyr utvecklade telefonautomaterna, i vilka eurochip- kort anv(cid:228)nds. Av ekonomiska och tekniska sk(cid:228)l kommer f(cid:246)ljaktligen endast Siemens och Landis & Gyr i fr(cid:229)ga som leverant(cid:246)rer av dessa appara- ter. Deutsche Telekom hade genom att anlita dessa tv(cid:229) leverant(cid:246)rer f(cid:246)r utvecklingen av det nya korttelefonsystemet f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att ha tv(cid:229) leverant(cid:246)rer som var inb(cid:246)rdes oberoende, men (cid:228)nd(cid:229) b(cid:229)da k(cid:228)nde till operativsystemet v(cid:228)l. Genom koncentrationen blir Siemens den enda leverant(cid:246)ren av den nya generationen korttelefo- ner. Siemens f(cid:229)r s(cid:229)ledes en dominerande st(cid:228)ll- ning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautoma- ter i Tyskland. 117. detta avtalsm(cid:228)ssiga […] Trots teoretiska utrymme inneb(cid:228)r dock den f(cid:246)r(cid:228)ndring av mark- nadsstrukturen som koncentrationen orsakar att konkurrensen begr(cid:228)nsas. Det hittillsvarande samarbetsavtalet om N. I. K. E mellan Siemens och Landis & Gyr g(cid:228)llde utvecklingen av ett nytt helhetssystem. Den inflytelserika kunden Deutsche Telekom hade dock m(cid:246)jlighet att underbl(cid:229)sa konkurrensen genom att dela upp sina kontrakt. Samtidigt kunde Deutsche Tele- kom undvika den tekniska risk det skulle inne- b(cid:228)ra att inf(cid:246)ra obepr(cid:246)vade, offentliga telefon- automater, som eventuellt inte var fullst(cid:228)ndigt anpassade till operativsystemets krav. Genom att det inte l(cid:228)ngre finns n(cid:229)gon alternativ leverant(cid:246)r f(cid:246)rsvinner detta p(cid:229)tryckningsmedel. De genom- f(cid:246)rda unders(cid:246)kningarna bekr(cid:228)ftar att det inte kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas uppst(cid:229) en effektiv konkurrens genom potentiella nya akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden. 118. (cid:190)ven om det hinder f(cid:246)r marknadstilltr(cid:228)de som utg(cid:246)rs av den teknik som Siemens utvecklat kan (cid:246)vervinnas genom ett licensf(cid:246)rfarande, l(cid:246)nar det sig inte f(cid:246)r en ny akt(cid:246)r att ta sig in p(cid:229) mark- naden. Det nya korttelefonsystemet (cid:228)r en pro- duktlinje som utvecklats s(cid:228)rskilt f(cid:246)r den tyska marknaden. Marknadsvolymen (cid:228)r begr(cid:228)nsad. Dessutom finns det p(cid:229) denna marknad sedan tidigare andra konkurrenter till Siemens/Landis & Gyr, vilka var och (cid:228)r traditionella leverant(cid:246)- rer till Deutsche Telekom. Dessa leverant(cid:246)rer har tillsammans med Deutsche Telekom utveck- lat det nya korttelefonsystemet f(cid:246)r den tyska marknaden och kontrollerar den teknik som anv(cid:228)nds. Deutsche Telekom har dessutom redan best(cid:228)llt […] kvantiteter hos de traditionella leve- rant(cid:246)rerna. 119. Dessutom b(cid:246)r man beakta att ett eventuellt nytt f(cid:246)retag p(cid:229) marknaden, (cid:228)ven om det skulle f(cid:229) licens f(cid:246)r den teknik som anv(cid:228)nds i korttelefo- inte har samma kunskapsniv(cid:229) vad g(cid:228)ller nen, som Siemens/Landis & Gyr, helhetssystemet vilka utvecklade systemet. […] F(cid:246)r Deutsche Telekom skulle det p(cid:229) grund av de krav som f(cid:246)retagets bakomliggande system st(cid:228)ller vara f(cid:246)r riskabelt att helt byta leverant(cid:246)r av de (cid:229)ter- st(cid:229)ende kvantiteter […] f(cid:246)r vilka man (cid:228)nnu inte bekr(cid:228)ftat best(cid:228)llningen hos Siemens/Landis & Gyr. D(cid:228)rf(cid:246)r kan man utg(cid:229) ifr(cid:229)n att Deutsche Telekom, f(cid:246)r att minimera sitt risktagande, inte kommer att best(cid:228)lla hela den (cid:229)terst(cid:229)ende kvan- titeten hos ett eventuellt nytt f(cid:246)retag. Med h(cid:228)n- syn till detta (cid:228)r utsikterna mycket sm(cid:229) f(cid:246)r en potentiell ny akt(cid:246)r att f(cid:229) ett f(cid:246)r denne tillr(cid:228)ckligt l(cid:246)nsamt kontrakt. En effektiv konkurrens fr(cid:229)n potentiella nya akt(cid:246)rer efter samg(cid:229)endet kan s(cid:229)ledes uteslutas, p(cid:229) grund av den utest(cid:228)ngnings- effekt som blir f(cid:246)ljden av Deutsche Telekoms till den l(cid:229)ngfristiga avtalsm(cid:228)ssiga bindningar efter samg(cid:229)endet dominerande leverant(cid:246)ren Sie- mens. Slutsats 120. Mot bakgrund av de ovan beskrivna sakf(cid:246)rh(cid:229)l- landena har kommissionen kommit till slutsatsen att den planerade koncentrationen kommer att leda till en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r Siemens p(cid:229) i marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater Tyskland och att konkurrensen p(cid:229) denna mark- nad d(cid:228)rigenom p(cid:229)tagligt kommer att h(cid:228)mmas. Dessutom har kommissionen konstaterat att en effektiv konkurrens fr(cid:229)n potentiella nya akt(cid:246)rer L 88/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 efter samg(cid:229)endet (cid:228)r osannolik, p(cid:229) grund av den utest(cid:228)ngningseffekt som blir f(cid:246)ljden av Deutsche Telekoms l(cid:229)ngfristiga avtalsm(cid:228)ssiga bindningar till den efter samg(cid:229)endet dominerande leverant(cid:246)- ren Siemens. Det finns inte grund f(cid:246)r att anta att Deutsche Telekoms efterfr(cid:229)gestyrka kan kom- pensera dessa effekter. Utest(cid:228)ngningseffekten kommer att g(cid:246)ra sig g(cid:228)llande (cid:228)ven efter det att ovan n(cid:228)mnda avtal har l(cid:246)pt ut. S(cid:229) snart det nya korttelefonsystemet (cid:228)r installerat, d. v. s. d(cid:229) den nuvarande generationen av korttelefoner (cid:228)r full- st(cid:228)ndigt utbytt, kommer efterfr(cid:229)gan p(cid:229) detta omr(cid:229)de att inskr(cid:228)nka sig till underh(cid:229)ll och f(cid:246)r- nyelse av de nya automaterna. F(cid:246)r nya akt(cid:246)rer som inte tidigare har f(cid:229)tt n(cid:229)gra kontrakt fr(cid:229)n Deutsche Telekom kommer det knappast att vara ekonomiskt meningsfullt att ge sig in p(cid:229) en marknad som omfattar sm(cid:229) leveranskvantiteter inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rnyelse av automatbest(cid:229)ndet, eftersom ett intr(cid:228)de p(cid:229) ett nytt teknikomr(cid:229)de (cid:228)r f(cid:246)rbundet med h(cid:246)ga investeringskostnader, vilket vanligtvis endast (cid:228)r l(cid:246)nsamt vid st(cid:246)rre leverans- kvantiteter. (cid:138)taganden fr(cid:229)n parternas sida 121. Parterna har under f(cid:246)rfarandets g(cid:229)ng meddelat kommissionen att de har beslutat att Elektro- watt AG skall avyttra hela verksamheten och samtliga tillg(cid:229)ngar – telefonautomater, chipskort och optiska s(cid:228)kerhetsdetaljer f(cid:246)r sedlar och v(cid:228)r- dehandlingar – i det av Landis & Gyrs dotterbo- lag som ansvarar f(cid:246)r kommunikationssektorn till tredje part. Genom avyttringen av aff(cid:228)rsomr(cid:229)det telefonautomater anser parterna att kommissio- nen inte l(cid:228)ngre har anledning att befara att det kommer att uppst(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden i Tyskland. 122. Om avyttringen inte hinner genomf(cid:246)ras innan koncentrationen slutf(cid:246)rts har parterna gjort f(cid:246)l- jande (cid:229)taganden: den verksamhet ("avyttringsobjektet") som har samband med utveckling, tillverkning och f(cid:246)r- s(cid:228)ljning av telefonautomater (offentliga och pri- vata) till tredje part. Denne tredje part skall vara oberoende av och utan anknytning till Siemens- koncernen och vara en befintlig eller potentiell effektiv konkurrent […]. 124. 125. (2) Siemens (cid:229)tar sig att efter genomf(cid:246)randet av koncentrationen och f(cid:246)re avyttringen s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att avyttringsobjektet omfattar hela den verksamhet som har samband med utveckling, tillverkning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av offentliga och pri- vata telefonautomater. Siemens (cid:229)tar sig vidare att i avyttringsobjektet uppr(cid:228)tth(cid:229)lla samma kon- kurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden som f(cid:246)rel(cid:229)g f(cid:246)re genom- f(cid:246)randet av koncentrationen. Dessutom (cid:229)tar sig Siemens att s(cid:246)rja f(cid:246)r att avyttringsobjektets aff(cid:228)rstillg(cid:229)ngar utanf(cid:246)r den vanliga aff(cid:228)rsverk- samheten inte minskas fram till och med f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen […]. (3) Siemens (cid:229)tar sig att efter genomf(cid:246)randet av koncentrationen och f(cid:246)re avyttringen s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att den framtida k(cid:246)paren av avyttrings- objektet f(cid:229)r samma st(cid:228)llning (dvs. vad avser r(cid:228)t- tigheter och skyldigheter) som Landis & Gyr hade f(cid:246)re koncentrationen betr(cid:228)ffande det kort- telefonsystem ’N. I. K. E. ’ som Landis & Gyr/Sie- mens gemensamt utvecklat f(cid:246)r Deutsche Tele- kom. Detta inneb(cid:228)r i synnerhet att k(cid:246)paren skall ha samma r(cid:228)ttigheter till den gemensamt utveck- lade tekniken f(cid:246)r korttelefonsystemet N. I. K. E som Landis & Gyr hade f(cid:246)re koncentrationen. I den m(cid:229)n som Landis & Gyr f(cid:246)rfogat (cid:246)ver egna patent, andra immateriella r(cid:228)ttigheter eller egen know-how korttelefonsystemet N. I. K. E, (cid:229)tar sig Siemens att (cid:246)verl(cid:229)ta dem till k(cid:246)paren. I den m(cid:229)n som Landis & Gyr inte f(cid:246)r- fogat (cid:246)ver egna patent, andra immateriella r(cid:228)t- tigheter eller egen know-how, utan haft tillg(cid:229)ng till teknik utvecklad av Siemens, (cid:229)tar sig Siemens att ge k(cid:246)paren tillg(cid:229)ng p(cid:229) samma villkor som g(cid:228)llt f(cid:246)r Landis & Gyr. betr(cid:228)ffande 123. ”(1) Siemens (cid:229)tar sig att efter (cid:246)vertagandet av den fullst(cid:228)ndiga kontrollen (cid:246)ver Elektrowatt AG (fastst(cid:228)lld dag II enligt avtalet mellan [bl. a. ] Cre´- dit Suisse och Siemens, jmfr. avsnitt 2. 1. i anm(cid:228)- lan) s(cid:246)rja f(cid:246)r att Elektrowatt AG och d(cid:228)rmed f(cid:246)rbundna f(cid:246)retag […] inom […] avyttrar hela 126. (4) Siemens skall […], i samr(cid:229)d med kommis- sionen utse en f(cid:246)rvaltare (f(cid:246)rvaltaren), t. ex. en investeringsbank. Denne skall p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (cid:246)vervaka att Siemens fram till och med avyttringen av avyttringsobjektet respekterar de (cid:229)taganden gentemot kommissionen som anges under punkt 2 i parternas (cid:229)tagande. F(cid:246)rvaltaren 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/23 skall vidare (cid:246)vervaka att Siemens inom ramen f(cid:246)r avyttringen […] […] respekterar de (cid:229)tagan- den gentemot kommissionen som anges under punkt 3 i parternas (cid:229)tagande. 127. (5) Om avyttringen inte (cid:228)gt rum […] […], skall Siemens o(cid:229)terkalleligt (cid:246)verl(cid:229)ta f(cid:246)rfogande- r(cid:228)tten (cid:246)ver avyttringsobjektet f(cid:246)rvaltaren, som […] […] skall genomf(cid:246)ra avyttringen f(cid:246)r (cid:228)garens eller (cid:228)garnas r(cid:228)kning enligt vederb(cid:246)rlig aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig praxis, […]. till 128. (6) F(cid:246)rvaltaren skall, med kopia till Siemens, var tredje m(cid:229)nad (cid:246)verl(cid:228)mna en skriftlig (cid:246)vervak- ningsrapport till kommissionen om hur Siemens uppfyller sina (cid:229)taganden gentemot kommissio- nen. 129. (7) F(cid:246)rvaltaren skall, med kopia till Siemens, (cid:246)verl(cid:228)mna en skriftlig rapport till kommissionen om hur f(cid:246)rhandlingarna fortskrider med intres- serad tredje part om k(cid:246)p av avyttringsobjektet. En rapport skall (cid:246)verl(cid:228)mnas innan ett bindande avtal undertecknas och i vilket fall var tredje m(cid:229)nad. 130. (8) F(cid:246)rvaltaren skall forts(cid:228)tta f(cid:246)rhandlingarna med intresserad tredje part endast om kommis- sionen inte inom tv(cid:229) veckor fr(cid:229)n det att den f(cid:229)tt f(cid:246)rvaltarens rapport formellt meddelat att dess uppfattning (cid:228)r att k(cid:246)paren inte uppfyller f(cid:246)r- uts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r k(cid:246)p. 131. F(cid:246)rvaltarens uppgift (9) avyttringen av avyttringsobjektet (cid:228)r slutf(cid:246)rd. skall upph(cid:246)ra n(cid:228)r 132. (10) […]” (cid:228)r kommissionens uppfattning att koncentratio- nen leder till uppkomsten av en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r Siemens p(cid:229) denna nationella mark- nad, vilket inneb(cid:228)r att den effektiva konkurren- sen inom en v(cid:228)sentlig del av den gemensamma marknaden p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas. Enligt de f(cid:246)reslagna (cid:229)tagandena skulle verksamheten i Landis & Gyrs dotterbolag p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r offentliga telefonautomater i Tyskland bjudas ut till f(cid:246)rs(cid:228)ljning f(cid:246)r konkurrenterna. Efter avytt- ringen kommer k(cid:246)paren att befinna sig i samma situation som Elektrowatt/Landis & Gyr tidigare befann sig. D(cid:228)rigenom s(cid:228)kerst(cid:228)lls att Deutsche Telekom (cid:228)ven efter koncentrationen har tillg(cid:229)ng till tv(cid:229) leverant(cid:246)rer. Deutsche Telekom kommer p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt med avseende p(cid:229) sina framtida kon- trakt om tillverkning och leverans av offentliga telefonautomater (cid:228)ven framdeles att kunna tillse att det r(cid:229)der en effektiv konkurrens mellan Sie- mens och den andra leverant(cid:246)ren. Kommissio- nens uppfattning (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att de f(cid:246)reslagna (cid:229)tagandena b(cid:246)r f(cid:246)rhindra att en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefon- automater i Tyskland uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. 134. Parternas f(cid:246)reslagna (cid:229)taganden omfattar avytt- ring av hela aff(cid:228)rsomr(cid:229)det telefonautomater, dvs. Landis & Gyrs hela telefonautomatsverk- samhet. Parterna har inte f(cid:246)reslagit att (cid:229)tagandet skall begr(cid:228)nsas till Landis & Gyrs verksamhet p(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater i Tyskland. Det vore inte heller rimligt. En begr(cid:228)nsning av (cid:229)tagandet skulle endast komma i fr(cid:229)ga i fall ett s(cid:229)dant (cid:229)tagande vore tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att med tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)kerhet f(cid:246)rhindra att en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater i Tyskland uppstod eller f(cid:246)rst(cid:228)rktes. Det f(cid:246)refaller dock ytterst tvek- samt om det skulle vara m(cid:246)jligt att finna en l(cid:228)mplig k(cid:246)pare till ett avyttringsobjekt som enbart omfattar ”offentliga” telefonautomater i Tyskland, i den m(cid:229)n en s(cid:229)dan begr(cid:228)nsning (cid:246)ver- huvudtaget vore r(cid:228)ttsligt och praktiskt genom- f(cid:246)rbar. De f(cid:246)reslagna (cid:229)tagandena (cid:228)r s(cid:229)ledes n(cid:246)d- f(cid:246)r- v(cid:228)ndiga f(cid:246)r att med tillr(cid:228)cklig s(cid:228)kerhet p(cid:229) hindra st(cid:228)llning marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater i Tyskland uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks. dominerande att en Bed(cid:246)mning av de f(cid:246)reslagna (cid:229)tagandena b) Privata telefonautomater 133. Det (cid:228)r endast i Tyskland som koncentrationen leder till en n(cid:228)mnv(cid:228)rd kumulation av marknads- andelar f(cid:246)r offentliga telefonautomater. Efter en noggrann genomg(cid:229)ng av koncentrationsplanen 135. P(cid:229) marknaden f(cid:246)r privata telefonautomater inom EES (cid:228)r betydligt fler leverant(cid:246)rer verk- samma (cid:228)n p(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefon- L 88/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 3. 1999 automater. Tv(cid:229) konkurrenter – Tetrel och GN- Rathdown – hade 1995 en andel av marknaden (vardera ca 20 %) som var j(cid:228)mf(cid:246)rbar med Elek- trowatt/Landis & Gyrs marknadsandel (ca 18 %). Tetrel har under de senaste (cid:229)ren betydligt f(cid:246)rb(cid:228)ttrat sin st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden p(cid:229) grund av att f(cid:246)retaget blivit den ledande leverant(cid:246)ren till British Telecommunications-gruppen. Andra konkurrenter (cid:228)r Schlumberger (marknadsandel 1995 ca 7 %), Ascom-Monetel (marknadsandel 1995 under 5 %) samt FMN Nordhausen (mark- nadsandel 1995 ca 6 %), vilka (cid:228)r verksamma i flera medlemsstater. Dessutom har Fj(cid:228)rran(cid:246)s- ternf(cid:246)retagen Inventec och Vector tagit sig in p(cid:229) marknaden, vilket tyder p(cid:229) att hindren f(cid:246)r marknadstilltr(cid:228)de (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n p(cid:229) marknaden f(cid:246)r offentliga telefonautomater. Siemens tillverkar inte sj(cid:228)lv privata telefonautomater, men (cid:228)ger 40 % av f(cid:246)retaget GPT (marknadsandel 1995 ca 5 %). d(cid:228)rmed avyttringen att komplettera Elektrowatts 136. Under f(cid:246)rfarandets g(cid:229)ng har parterna meddelat kommissionen att Elektrowatt k(cid:246)pt GN-Rath- down. Enligt parterna (cid:228)r avsikten med detta f(cid:246)r- v(cid:228)rv telefon- automatsverksamhet med tanke p(cid:229) den plane- f(cid:246)rb(cid:228)ttra och rade avyttringsvillkoren. F(cid:246)rv(cid:228)rvets effekter p(cid:229) kon- kurrensen begr(cid:228)nsar sig till h(cid:246)gst den tidsperiod som varar fram till och med att (cid:229)tagandet om avyttring (cid:228)r uppfyllt. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att g(cid:246)ra en n(cid:228)rmare bed(cid:246)mning av denna endast (cid:246)verg(cid:229)ende f(cid:246)r(cid:228)ndring av Siemens st(cid:228)ll- ning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r privata telefonautomater. Med h(cid:228)nsyn till den nuvarande marknadsstruk- turen och mot bakgrund av s(cid:229)v(cid:228)l den planerade avyttringen av Elektrowatts telefonautomat- sverksamhet som att Siemens senast efter uppfyl- landet av (cid:229)tagandena endast kommer att vara verksam p(cid:229) marknaden f(cid:246)r privata telefon- automater genom sitt innehav i GPT, (cid:228)r kommis- sionens slutsats att koncentrationen inte ger anledning till n(cid:229)gra bet(cid:228)nkligheter betr(cid:228)ffande konkurrensen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r privata telefon- automater. 2. Brandlarms-, inbrottsskydds- och andra s(cid:228)kerhetsanl(cid:228)ggningar samt underh(cid:229)ll av dessa 138. Koncentrationen kommer varken p(cid:229) de natio- nella marknaden f(cid:246)r brandlarmsanl(cid:228)ggningar eller f(cid:246)r inbrottsskydds- och andra s(cid:228)kerhets- anl(cid:228)ggningar eller p(cid:229) de nationella marknaderna f(cid:246)r underh(cid:229)ll av dessa anl(cid:228)ggningar att leda till att en dominerande st(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)r- st(cid:228)rks, genom vilken den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en v(cid:228)sentlig del av denna p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas. 3. Elm(cid:228)tare 139. P(cid:229) de nationella marknaderna f(cid:246)r elm(cid:228)tare kom- mer koncentrationen inte att leda till att en dominerande st(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks, genom vilken den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en v(cid:228)sentlig del av denna p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas. 4. V(cid:228)rmem(cid:228)tare 140. Koncentrationen leder inte till att en domine- rande st(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks p(cid:229) de ber(cid:246)rda marknaderna f(cid:246)r v(cid:228)rmem(cid:228)tare. 5. S(cid:228)ndare och mottagare f(cid:246)r radiostyrning 141. Koncentrationen leder inte till att parterna f(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rker en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den ber(cid:246)rda EES-marknaden f(cid:246)r s(cid:228)ndare och motta- gare f(cid:246)r radiostyrning. D. SAMLAD BED(cid:214)MNING 6. Energistyrningsutrustning 1. Driftutrustning f(cid:246)r kommersiella fastigheter och underh(cid:229)ll av denna utrustning 142. Koncentrationen leder inte till att parterna f(cid:229)r f(cid:246)rst(cid:228)rker en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) eller EES-marknaden f(cid:246)r energistyrningsutrustning. 137. Koncentrationen leder inte till att parterna f(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rker en dominerande st(cid:228)llning, varken p(cid:229) den ber(cid:246)rda EES-marknaden f(cid:246)r driftutrust- ning f(cid:246)r kommersiella fastigheter eller p(cid:229) de nationella marknaderna f(cid:246)r underh(cid:229)ll av drift- utrustningen. 7. N(cid:228)tstyrningssystem 143. Koncentrationen leder inte heller till att parterna f(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rker en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) EES-marknaden f(cid:246)r n(cid:228)tstyrningssystem. 31. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 88/25 8. Offentliga och privata telefonautomater 144. Det framg(cid:229)r av kommissionens unders(cid:246)kningar att koncentrationen inte kommer att leda till att en dominerande st(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r privata telefonautomater. P(cid:229) villkor att de (cid:229)taganden som parterna gjort uppfylls g(cid:228)ller denna bed(cid:246)mning av koncentra- tionen (cid:228)ven f(cid:246)r offentliga telefonautomater. anm(cid:228)lda koncentrationen mellan Siemens AG och Elektrowatt AG f(cid:246)rklaras f(cid:246)renlig med den gemen- samma marknaden och med EES-avtalets funktion. Artikel 2 V. SLUTSATS Parterna skall underr(cid:228)tta kommissionen om uppfyllan- det av det villkor som avses i artikel 1 i detta beslut. 145. P(cid:229) grundval av ovanst(cid:229)ende kan, under f(cid:246)r- uts(cid:228)ttning att parterna uppfyller sina (cid:229)taganden, slutsatsen dras att den planerade koncentratio- nen inte leder till att en dominerande marknads- st(cid:228)llning uppst(cid:229)r eller f(cid:246)rst(cid:228)rks, genom vilken den effektiva konkurrensen inom den gemen- samma marknaden eller en v(cid:228)sentlig del av den p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas. Koncentrationen b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r, p(cid:229) detta villkor, f(cid:246)rklaras f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion enligt artikel 2. 2 i koncentrationsf(cid:246)r- ordningen och artikel 57 i EES-avtalet. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 P(cid:229) villkor att parterna uppfyller sina (cid:229)taganden, vilka (cid:229)terges under sk(cid:228)len 123–132 i detta beslut, skall den Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Siemens AG, Wittelsbacherplatz 2, D-80333 M(cid:252)nchen. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 18 november 1997. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen